Retallades al pressupost de Cooperació - Notícies - Coordinadora d'ONG Solidàries\nRetallades al pressupost de Cooperació\nLa Coordinadora d'ONG Solidàries de les comarques gironines i l'Alt Maresme i la Coordinadora d'ONGD i Altres Moviments Solidaris de Lleida han elaborat un comunicat conjunt davant les retallades als pressupostos de cooperació en més d'un 50%.\nEl que tenim a Catalunya:\nMenys de 3€ per persona a l'any, dedicats a Cooperació al Desenvolupament enfront els 374 destinats a despesa militar\nLa Generalitat de Catalunya ha retallat més del 50% els pressupostos de cooperació al desenvolupament, passant dels 49 milions d'euros, l'any 2010, a només 22 per al 2011. Davant aquesta situació, la Coordinadora d'ONG Solidàries de les comarques gironines i la Coordinadora d'ONGD i altres Moviments Solidaris de Lleida manifestem que:\n• Les retallades als pressupostos de cooperació al desenvolupament suposen l'incompliment de la Llei de Cooperació al Desenvolupament, aprovada al 2001 per unanimitat pel Parlament de Catalunya. Segons aquesta llei, caldria augmentar, de manera gradual, les aportacions destinades a la cooperació al desenvolupament fins a assolir el 0,7% dels seus ingressos corrents incondicionats. Però la retallada deixa aquesta aportació en tan sols el 0,18% dels ingressos. Convé tenir present que la partida en cooperació ja era residual abans de les retallades, i ara esdevé irrisòria. Durant el 2011, cada català destinarà a Ajuda Oficial al Desenvolupament (AOD) 2'92 euros. És obvi que les possibles solucions a la crisi actual en cap cas passen per retallar partides ínfimes com la de AOD. En conseqüència, interpretem aquesta tisorada com l'evidència que no hi ha voluntat política de mantenir els pressupostos dedicats a Cooperació i Solidaritat. En segon lloc, considerant que el manteniment dels pressupostos en cooperació en temps de crisi és un indicador de qualitat democràtica, es constata el retrocès que pateix Catalunya en aquest sentit.\n• Les retallades en solidaritat afecten de ple el teixit associatiu del nostre país, de llarga i reconeguda trajectòria. Les associacions, entitats i ONGD són el motor de la societat civil, el catalitzador que ens ha de conduir cap a un món més habitable i just. En el cas de les entitats que treballen el codesenvolupament, les retallades els impedirà poder contribuir a la tan necessària cohesió social dels barris i pobles on participen, i dels quals en formen part.\n• La tisorada a la cooperació al desenvolupament afecta a les persones que amb més contundència estan patint la crisi. Les poblacions a les quals s'adreça l'AOD, a més, són precisament les que més pateixen les conseqüències d'una crisi global que no han provocat. En comptes de centrar els esforços en dissenyar polítiques que evitin la reincidència dels culpables de la crisi -principalment entitats financeres, caixes i bancs-, els governs retallen l'ajut a les principals víctimes de la crisi.\n• És millor prevenir les desigualtats que haver d'esmenar-les. Tot i aquesta evidència, les retallades en solidaritat afecten directament les iniciatives que promouen la conscienciació ciutadana sobre les greus desigualtats socials, econòmiques, ambientals, en drets, etc. i que fa que segons el lloc de naixement es tinguin unes expectatives de vida completament diferents. La sensibilització permet una ciutadania crítica, coneixedora de les causes reals de les desigualtats Nord-Sud, ens durà a una societat més democràtica i participativa.\n• L'espoliació dels recursos naturals per part de les empreses i països del Nord, el colonialisme o les constants ingerències polítiques fetes des del Nord, per mantenir règims corruptes que faciliten el nostre enriquiment, han tingut conseqüències nefastes en els països del Sud. L'Ajuda Oficial al Desenvolupament no és, doncs, una almoina, sinó una qüestió ètica, moral i de justícia social.\n• La lluita contra la pobresa i pels Drets Humans ha de ser una prioritat política que ha d'estar per sobre de qualsevol interès partidista, econòmic i especulatiu. És indispensable que l'eradicació de la pobresa sigui assumida per totes les forces i sigui entesa com una contribució obligatòria per als països empobrits. Ja que aquest empobriment del Sud és conseqüència directa de les polítiques neoliberals de les quals ens hem beneficiat, durant anys, els països del Nord. Per aquest motiu, cal deixar de parlar d'Ajuda Oficial al Desenvolupament i aplicar una terminologia menys enganyosa, que mostri que és un retorn i no una ajuda. Així mateix, és necessari i urgent trencar amb la separació entre tercer i quart món, en un món global on les causes de la pobresa són les mateixes al Sud i al Nord.la lluita contra la pobresa i pels Drets Humans a la categoria de prioritat política que ha d'estar per sobre de qualsevol interés partidista, econòmic i especulatiu.\nQue el govern prengui consciència que no es pot continuar retallant la solidaritat.\nExigim, ara més que mai, l'abolició total i incondicional del deute extern dels països del Sud. D'aquesta manera, alliberarem el pes que suposa el retorn dels interessos de les ajudes rebudes. I permetrem ajudar al desenvolupament humà, social i econòmic, dels pobles en vies de desenvolupament.\nExigim saber on seran destinats els diners retallats a la cooperació. No és veritat que les retallades en cooperació internacional siguin per poder augmentar la despesa social. Mentre que el govern espanyol ha reduït un 8,1% el pressupost de Serveis Socials, el de Defensa, només s'ha reduït un 5,1% respecte l'any passat.\nDemanem que les administracions i els altres actors de desenvolupament busquin conjuntament noves fórmules per contribuir a l'eradicació de la pobresa, incloent el decreixement dels països rics.\nGirona i Lleida, 30 de novembre de 2011\nLa solidaritat no es retalla\n>> Retallada al pressupost de cooperació. De Xavier Merino. Diari de Girona, 28/11/2011. «El 31 de maig el Govern anuncià una retallada del 55% al pressupost de Cooperació al Desenvolupament, que passà de 49 milions d'euros el 2010 a 22 milions per al 2011. Aquest pressupost el gestiona l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, que haurà de patir un ERO, el primer en una agència pública catalana, que pot suposar l'acomiadament de bona part de les persones que hi treballen». Llegiu l'article complet.


LA BIBLIOTECA CELEBRA EL DIA DEL LLIBRE INFANTIL | CRONISTA DE GATA DE GORGOS\nLA BIBLIOTECA CELEBRA EL DIA DEL LLIBRE INFANTIL\nAmb l’activitat de canviar llibres per llocs del poble (Bookcrossing)\nAmb una exposició dels Drets de xiquetes i xiquets\nLa Biblioteca de Gata ha celebrat hui dia 2 el Dia internacional del Llibre Infantil, que es commemora en tot el món, per recordar l’aniversari del naixement de Hans Christian Andersen. Per tal de celebrar-ho, la Biblioteca va contar divendres passat dia 30, a l’hora del conte de divendres, “El traje nuevo del emperador” d’Andersen.\nA més, des de la Biblioteca i amb la col·laboració del Regidor de Cultura, Juan Pedrós, ha portat endavant una activitat de Bookcrossing per als xiquets i xiquetes de Gata.\nL’activitat consisteix en alliberar llibres d’infantil i juvenil per diferents llocs del poble com parcs, places, carrers, poliesportiu, escoles... perquè els xiquets se’ls troben, els agafen per llegir-los i després els tornen a deixar en un altre lloc del poble i que altres el puguen trobar i llegir-lo també.\nEXPOSICIÓ SOBRE DRETS DE XIQUETES I XIQUETS (2-27 abril)\nPer altra banda, des de hui 2 d’abril fins el divendres 27 d’abril a la Biblioteca de Gata s’exposa la mostra d’Intervida "Els Drets de les xiquetes i els xiquets" on, mitjançant uns panells informatius ens expliquen els drets que té qualsevol xiquet o xiqueta del món.\nLes xiquetes i xiquets tenen uns drets tan fonamentals com els proclamats en la Carta de les Nacions Unides dels Drets Humans en 1948. Les xiquetes i xiquets de tot el món tenen dret a una protecció especial com éssers humans, i a preparar-se per viure en una societat dins dels ideals dels drets humans: en pau, tolerància, llibertat, igualtat i solidaritat.\nMalgrat açò, molts xiquets tenen dificultats per accedir a coses tan bàsiques com una alimentació, una educació o una sanitat adequada. Altres són víctimes d’explotació laboral o sexual, maltractaments, violència de gènere, o estan separats de les seves famílies. Aquestes actuacions són una vulneració del seu dret a viure en pau, a ser respectats i a tindre una vida digna.\nLa Convenció sobre els Drets dels Xiquets és l’instrument essencial per promoure actituds positives i generar els canvis necessaris per garantir que tots els menors siguen respectats, vegen reconeguts els seus drets i tinguen accés a unes condicions de vida dignes. Des de 1989, la Convenció sobre els Drets del Xiquet és el document que els empara.\nPer tot açò des de la Biblioteca de Gata es vol transmetre la importància de cuidar dels nostres xiquets i xiquetes i respectar-los i ho fem mitjançant aquesta exposició d’Intervida.\nA la imatge teniu el cartell commemoratiu del Dia Internacional del Llibre Infantil.\nFONT: Gabinet de premsa, Ajuntament de Gata. // Text i foto: Biblioteca Pública Municipal.


EL COR DE LES APARENCES: "El culte a la cultura i la seva funció de legitimació política i econòmica". Intervenció a les Jornades Teatre i Municipi, Terrassa, 3/12/13\n"El culte a la cultura i la seva funció de legitimació política i econòmica". Intervenció a les Jornades Teatre i Municipi, Terrassa, 3/12/13\nMACBA de Barcelona. La foto és de Núria i prové de flickr.com/photos/elmsn/\nQuè és allò que anomenem cultura? Quan els antropòlegs parlem de cultura –tot i que hi ha variades definicions-, solem referir-nos a la forma que adopten les relacions socials o al conjunt de tecnologies materials o ideacionals que els membres d’una societat utilitzen per relacionar-se entre si i amb la resta de l’univers. Ara bé, en la majoria d’oportunitats l’ús que es fa del terme apunta més aviat a un camp difús, però suposadament exempt, en què s’integren –de manera poc clarificada- tot un reguitzell de produccions per les quals es consensua una posta en valor especial. Aquest concepte de cultura es comporta justament com allò que els antropòlegs designem com un sistema cultural, és a dir un sistema de significats compartits, expressat en un ordre de representacions i que resulta comunicable per mitjà de símbols. Al si d’aquest sistema es veurien integrades persones, activitats i productes que reben llur homologació en tant que culturals a partir de judicis emanats per una casta especial constituïda per especialistes autoritzats en exclusiva per fer-ho. L’espai d’allò cultural genera actuacions públiques o privades a les que s’al·ludeix com a política, iniciativa, finançament, gestió, promoció... cultural, que centren l’activitat de departaments, regidories, associacions, direccions generals... de Cultura, així com indústries, agents, serveis, consum, sectors... culturals, que es desenvolupen en temps o espais que s’exhibeixen com a equipaments, instal·lacions, festivals, mercats, plataformes, territoris... no menys culturals.\nEls criteris del gust personal són els que li permeten als individus exercir una adhesió a cadascun dels nivells en què poden ser dividides les produccions estètiques o intel·lectuals, de les quals sols el més elevat apareix com mereixedor d’una plena legitimació. Aquestes orientacions del gust personal tenen una doble virtut ordenadora, tal i com ens ha mostrat de manera immillorable en Pierre Bourdieu. És cert que, d’una banda, reflecteixen amb bastant exactitud la divisió social en classes econòmiques, però, al mateix temps, generen un entramat social paral·lel a partir de la seva capacitat taxonòmica pròpia, que permet que les persones s’enclassin a partir de la seva adscripció als èmfasis de cadascun dels estrats culturals reconeixebles. És això el que ens permet parlar de persones de més o de menys cultura, o d’un nivell cultural alt o baix. Aquest valor classificador dels individus a partir de la intensitat de les seves adhesions culturals és la que delata l’origen etimològic del valor cultura, en l’accepció llatina del terme, és a dir com cultiu o aprofitament de la terra, però també del cos i de l’ànima.\nTotes aquestes consideracions expliquen per què és l’administració pública la més interessada en mantenir el que bé podríem denominar “despeses de culte”, consistents en aixecar i mantenir els llocs especials en què la Cultura produeix llurs epifanies i esponsoritzar les seves costoses escenificacions. És més, és aquesta prioritat en erigir equipaments culturals –punts de referència espacials, pols d’atracció devota– el que està determinant la regeneració de paisatges industrials depauperats i reimpulsa l’economia de nombroses ciutats, cada cop més depenents de la inversió de grans capitals internacionals. La majoria de planificacions urbanístiques rehabilitadores dels darrers anys han col·locat en primer terme la importància d’enaltir el seu “patrimoni cultural”, que es la manera eufemística de parlar del procés de tematització que pateixen, sense dissimular a cops els objectius polititzadors –centralització, participació, promoció de la imatge- que se cerquen. La capitalització estatal dels beneficis redentors de la cultura és encara més evident en els macroespectacles culturals periòdics o excepcionals, a la manera dels grans festivals o les capitalitats culturals de que es busca beneficiar tota gran ciutat.\nL’activitat associada a la Cultura resulta les més de les vegades sols possible pel patrocini dels governs locals, regionals o nacionals, que tenen en els resultats de tal mecenatge un dels elements d’ostentació més importants, l’argument principal del què depèn la seva imatge pública, marca de grandesa que exhibeix davant propis –els seus ciutadans– i estranys –els visitants i també les altres administracions, amb les que, en aquest domini, no deixen mai de competir. El cultural és, no s’oblidi, un turisme que es caracteritza perquè els seus objectes d’atenció solen ser o molt barats –les entrades als centres culturals o als museus– o totalment gratuïts –catedrals, edificis singulars, paisatges, monuments–, precisament per haver estats disposats o conservats per l’administració pública. En altres paraules, malgrat que es parli de mercat o de negoci cultural, o de que es generin al seu voltant pràctiques de merchandising i de màrqueting, l’activitat associada a la Cultura és, si més no en primera instància, gairebé sempre deficitària. La inversió institucional al capital cultural no sol revertir rendiments econòmics per la via directa, tot i que benefici als proveïdors privats de serveis que convoca entorn seu, com són l’hoteleria, la restauració, els transports, etc., a la vegada que dinamitza la creació de noves infraestructures, amb el moviment econòmic que això comporta. Pel protagonisme que les institucions polítiques assumeixen en la seva promoció, del turisme cultural bé es podria dir que és una forma de turisme d’Estat, en el sentit que són les instàncies oficials les encarregades de patrocinar-lo i d’invertir en la seva promoció, però també les que obtenen el gruix de llurs rèdits; rèdits econòmics que l’arriben indirectament per la via impositiva, però rèdits que sobre tot es mesuren en termes de prestigi i reconeixement en la marca publicitària de la ciutat o del país.\nEn una paraula, la institucionalització política de la Cultura –i la seva conseqüent funcionarització– fa d’ella en l’actualitat no únicament un nou culte més entre els que caracteritzen el procés de repaganització que experimenta la societat tardocapitalista, sinó, com s’’encarregà d’advertir-nos Marc Fumaroli, l’autèntica nova modalitat que ha adoptat avui entre nosaltres la vella figura de la religió d’Estat. Aquesta visualització grandiosa del poder polític dóna peu a un autèntic cinquè poder, destinat en certa mesura a restituir el que en el seu moment fou l’antiga autoritat de les esglésies i les castes sacerdotals, com a fonts de legitimació transcendent per a les pràctiques de poder.


La major part són de recent construcció, el que fan és emmagatzemar l'aigua i l'aboquen a un receptor.\nEls dipòsits i les cisternes formen part de l'arquitectura del aigua i alguns són essencials per entendre l'abastiment actual en les cases.\nLes cisternes en canvi son dipòsits d'aigua excavats en la terra amb una profunditat d'uns metres. L'aigua de la pluja s'emmagatzema mitjançant sistemes de canals, d'aquesta manera els teulats de les cases passen a ser receptors d'aigües que es dipositaven en llocs tancats i obscurs que feien que l'aigua es conservara fresca.\nMoltes cases i masies els utilitzaven com a subministrament d'aigua principal. Actualment queden encara algunes en funcionament ja que tenen fama de fer bona aigua, altres es mantenen en les cases com a elements de decoració.\nAlguns exemples són: Dipòsit de l'Església, Dipòsit al camí de les Corregudes, la Cisterna al Mas Matalladres o la cisterna de l'Ermita de l'Adjutori.\nOferta treball temporal tècnic superior en Prevenció de risc laborals Escola d’Ocupació Et Formem Benlloch\n17 abril d 2018


Disseny d'imatges corporatives i logos - Disseny de pàgines web Lleida, imatges corporatives i disseny gràfic / comunicació visual\nDisseny d'imatges corporatives i logos\nAquí podeu veure una mostra dels nostres treballs d'imatge corporativa i de logos creats a Axon:\nAjuntament de Torrefarrera imatge corporativa\nRecentment hem creat la imatge corporativa de l’Ajuntament de Torrefarrera. Aquest, necessitava posar fil a l’agulla en la creació i millora de la seva antiga imatge corporativa, que disposava d’elements de l’antiga heràldica ...\nServei Integral Immobiliari imatge corporativa\nDes de l'agència web Axon tambè vam dissenyar la imatge corporativa associada al al web de Servei Integral Immobiliari de Lleida. A més del logotip, creat amb Adobe Illustrator, vam fer el disseny gràfic de les targetes corporatives i els posters publicit\nNeosalut imatge corporativa\nDisseny del logotip corporatiu per l'empresa especialitzada en gestió i direcció d'unitats de negoci en el sector sanitari privat\nSmarty Planet imatge corporativa\nDisseny de la imatge corporativa global d'Smarty Planet, una xarxa de sensors inalàmbrics per a Smart Cities. Inclou el disseny corporatiu d'Smarty Planet i el disseny dels logotips dels diferents tipus de sensors:\nImatge corporativa Torrefarrera imatge corporativa\nL'Ajuntament de Torrefarrera ens ha confiat la creació de la seva marca promocional del municipi. Aquesta imatge corporativa de promoció té dos objectius essencials: per una banda, potenciar el polígon industrial per atreure noves empreses ...\nLogo restaurant La Boscana imatge corporativa\nDisseny del logo del Restaurant La Boscana. Vam fusionar la idea de bosc i arbres amb tres elements indispensables en un restaurant: ganivet, forquilla i cullera.\nGlobal Fisio imatge corporativa\nDisseny de la imatge corporativa de Globalfisio, centre de fisioteràpia de Lleida. Ofereixen recuperació funcional en traumatologia, neurologia, reumatologia, patologia esportiva i vascular.


PA "RESPECTUS PANIS" - Farinera Roca\nadmin 19 de gener de 2018 Leave a comment\nFarina blat T80 2000\nMassa mare 60 3\nAigua 1500 75%\n1- MÈTODE RESPECTUS PANIS:\nPrové del llatí “Respectus” que significa consideració i “Panis” pa. És un mètode de panificació lent, sense aditius, sense llevat, sense utilitzar cap amassadora, ni càmeres de fermentació.\nNosaltres hem fet un pa seguint aquestes premises: farina natural, mòlta a la pedra, sense llevat, i tant sols un 3% de massa mare, sense amassat i fermentació lenta.\nEn un recipient incorporem la farina, la massa mare, la sal i l’aigua i amassem amb les mans.\nLa temperatura de l’aigua ha de ser 30-33ºC.\n3- FERMENTACIÓ EN BLOC:\nDeixem fermentar 16h a 18ºC.\n4- TALL I DIVISIÓ:\nTallem les peces a la mida desitjada\nFermentem 1 h a 18-19ºC.\nEntrada al forn a 230-240ºC i cocció amb vapor a 190-200ºC.\nLes temperatures ideals de cocció varien depenent de cada tipus de forn.


Benvingut a casa | Advance\nESTÀS A PUNT DE REBRE EL TEU NOU GATET, QUINA IL·LUSIÓ!\nEn els propers dies, els dos experimentareu grans canvis que, en alguns moments, pot suposar nervis i desorientació. Per això, ajuda'l i facilita la seva arribada tot el possible, perquè pugui acostumar-se al seu nou entorn.\nPREPARATIUS PER A L'ARRIBADA\nAbans que el teu gatet arribi a casa, hi ha alguns elements bàsics que hauràs de tenir:\nBusca un lloc tranquil dins de casa teva per ubicar el seu llit.\nRecipient per a aigua i menjar\nÉs recomanable que sigui d'acer inoxidable, perquè sigui més resistent i més higiènic.\nAmb sorra neta on pugui fer les seves necessitats.\nSi el teu gatet és molt petit, hauràs de vigilar la seva temperatura, un llum li pot aportar calor, com tenia quan estava amb la seva mare.\nEvitarà que s'acarnissi amb el mobiliari de casa\nAmb el qual podràs cuidar la seva pell i pèl.\nAssegura que viurà en un lloc segur\nA L'INTERIOR DE LA LLAR\nRetira objectes que puguin fer-li mal, per exemple, els cables, i tingues cura amb la ubicació de productes nocius.\nRecorda que està en un nou entorn i li agrada explorar i jugar amb tot el que estigui al seu abast. Per això, si consideres que algun objecte pot rebre mal, serà millor que el deixis fora del seu abast.\nAl principi, evita les sortides a l'exterior fins que s'hagi adaptat a la nova llar, sobre tot, si encara no ha finalitzat la seva pauta de vacunació. Si el teu gatet té accés a un jardí o terrassa sense supervisió, assegura't que no hi hagi clots ni forats pels quals es pugui escapar o caure des d'una alçada.\nEls felins són animals extraordinaris i molt particulars, amb unes necessitats específiques i individuals que han de ser cobertes per mantenir la seva salut en condicions òptimes. Els gats conserven intactes els seus instints de reproducció, caça i comunicació social. A més, són nocturns, molt actius i territorials, en major o menor grau. Per evitar problemes de salut i de comportament, els hi hem de facilitar elements que els permetin desenvolupar el seu comportament natural i instintiu.\nL'arribada a un lloc nou és, per norma general, un esdeveniment estressant, tant si el teu gat és adult com si és un cadell, el més adient és crear un espai reduït i segur on no hi puguin accedir altres animals, si n'hi ha. Allà pots col·locar tots els elements imprescindibles: abeurador, menjadora, llit, manta, caixa de sorra i alguna joguina.\nHi ha nens a casa?\nExplica als nens com han de tractar-lo: ensenya'ls a jugar amb el gatet, però millor amb joguines que amb les pròpies mans, i també a respectar els seus moments de tranquil·litat. Sobre tot els primers dies, supervisa tots els moments que els nens i el gatet estiguin junts.\nAltres animals de companyia a casa\nAbans de realitzar la presentació, és recomanable visitar el veterinari per comprovar el seu estat de salut i aplicar les primeres desparasitacions i vacunacions. En general, els gats són molt territorials i les presentacions en un entorn tancat amb altres animals han de ser molt graduals i sota vigilància.\nSi el gatet es troba dins del període de socialització (entre les 2 i les 7 setmanes de vida), el seu aprenentatge serà més fàcil i s'acostumarà a altres espècies animals de forma natural. Si es troba fora d'aquest període, cal iniciar les presentacions des de la cistella de transport per després augmentar el contacte amb cura i mitjançant aproximacions graduals. És important que disposin d'espai per poder reaccionar i amagar-se en cas de sentir-se amenaçats\nCom el renyo?\nPer aconseguir que el teu gatet respongui adequadament als teus requeriments, hauràs d'intentar oferir-li una experiència positiva i un entorn adient on pugui desenvolupar millor els seus instints naturals.\nEn determinades situacions, aplicar algun estímul desagradable, sense infringir cap tipus de mal, pot resultar útil. Ruixar-li aigua amb un esprai just quan mostri el comportament no desitjat pot ser efectiu.\nDeixa que el teu gatet conegui el seu nou entorn. Deixa que explori les diferents habitacions, al seu aire i sense renyar-lo. Permet que pugui tornar a la seva zona segura sempre que ho necessiti. Un cop superat aquest període, veuràs com recorre la casa lliurement i selecciona les seves pròpies zones al seu gust. És un bon moment per ampliar la seva zona i distribuir els seus objectes pels diferents llocs de la casa i ensenyar-li on estan ubicats.\nFer les seves necessitats al lloc adient\nEls gats són molt pulcres en els seus hàbits higiènics, per això és molt important establir una zona d'acondiciament. Col·loca una o diverses caixes de sorra amb sorra neta en un lloc tranquil, poc transitat i ventilat. Mostra-li on està la zona, els felins aprenen molt ràpid i, un cop s'acostumi a la seva caixa de sorra, ho farà de manera sistemàtica. Hi ha una gran quantitat de caixes de sorra al mercat, escull la que millor s'adapti a la teva llar i a les necessitats del teu gatet.\nPrepara les pertinències necessàries pel viatge en cotxe (caixa de sorra, menjadora, abeurador, cistella de transport i documentació, en cas necessari). Tingues en compte que molts gats es maregen al cotxe, per tant evita donar-li de menjar abans del viatge. La cistella de transport és un accessori imprescindible per portar el teu gatet d'un lloc a un altre (veterinari, viatges o mudances, entre d'altres). Ha de ser una cistella on se senti segur i protegit, a més de poder moure's i estirar-se perfectament, i dormir sense problemes. Les cistelles de transport rígides són una opció ideal per a aquests casos i sempre han d'estar ben subjectes en el cotxe, preferiblement a terra.\nPer facilitar la seva adaptació, acostuma el teu gatet a la seva cistella de transport uns dies abans. Introdueix alguns dels seus objectes més familiars i fins i tot algun premi que el motivi.\nÉs un dispositiu senzill que el veterinari implanta sota la pell, al costat esquerra del coll o la creu. Està associat a un codi numèric en el qual consten les dades del teu gatet i els teus. Recorda actualitzar les dades del microxip si modifiques les teves dades personals.\nEl microxip facilita la localització del teu gatet en cas que s'hagi perdut. La seva obligatorietat depèn de la Comunitat Autònoma on visquis, a menys que viatgis a l'estranger. En aquest cas, tant el microxip com el passaport i la vacuna de la ràbia són obligatoris en tot el territori nacional.\nÉs recomanable que col·loquis també una placa al collar del teu gatet, amb el seu nom i el teu número de telèfon per localitzar-te de forma ràpida en cas que es perdi. A més, en determinades comunitats autònomes és obligatori.\nEn aquest cas, es recomana l'ús de collars amb sistema de fàcil obertura per evitar que es puguin quedar enganxats a qualsevol lloc, i sempre sense cascavell. Els cascavells poden generar nerviosisme i estrès en el nostre gat, a més d'una pèrdua de sensibilització auditiva a llarg termini.\nLa llei obliga a censar la teva nova mascota en el cens del teu municipi. Què cal presentar per censar el teu gat?\n• Còpia de la cartilla veterinària\n• Còpia del teu DNI\n• Còpia del document d'alta a l'Arxiu d'Identificació d'Animals de Companyia (te'l van entregar quan vas recollir el teu gatet)\n• Omplir l'imprès del cens i pagar la taxa establerta\n✓ El més idoni per a un gatet és alimentar-se durant les seves primeres setmanes de vida amb llet materna per ingerir les proteïnes i immunoglobulines imprescindibles per al seu correcte desenvolupament immunitari.\n✓ En cas que el gatet adoptat tingui pocs dies de vida, caldrà administrar-li llet maternitzada artificial amb un biberó.\n✓ No donis al teu gatet llet de cabra o vaca perquè podria provocar-li importants alteracions digestives.\n✓ A partir de les quatre setmanes de vida, pots iniciar la transició als aliments sòlids perquè el seu sistema digestiu i les seves dents es vagin acostumant. Al voltant de les vuit setmanes de vida ja es pot alimentar exclusivament a base d'aliments sòlids.\n✓ Ofereix al teu gatet una ració adient de pinso sec d'alta qualitat i menjar humit cada dia, en diferents àpats o a lliure disposició.\n✓ Molts gats rebutgen provar nous aliments en la seva edat adulta. Per tal d'evitar-ho, pots introduir diferents varietats d'aliments, aptes per a gats, quan encara siguin petits.\n✓ La hidratació en els felins és un factor clau per mantenir la seva salut. Per això, es recomana tenir diversos punts d'aigua neta i fresca cada dia.\n✓ Tant les menjadores com els abeuradors d'acer inoxidable són la millor opció. A més, afegir una font d'aigua que subministri aigua en moviment augmentarà la seva motivació per beure.\nEls gats són molt meticulosos en el seu acondiciament, per tant, en general, no cal fer-se càrrec de gran part de la seva higiene.\nLes dents de llet apareixen al voltant de la tercera setmana d'edat i a les sis setmanes la dentadura primària ja està completa. A partir dels 3-4 mesos d'edat, aquesta dentadura es comença a substituir per la dentadura definitiva fins que, finalment, als 6-7 mesos d'edat tindrà les seves dents d'adult al complet.\nA més, en els gats és important revisar tota la cavitat oral (mucoses, genives i llengua) perquè algunes de les patologies més freqüents dels gatets es manifesten en aquesta àrea. Per això, no dubtis a consultar amb el teu veterinari sobre la salut bucodental del teu gatet\nUna bona rutina de raspallat afavoreix la salut del pelatge i de la pell:\n• Elimina l'excés de pèl mort ajudant a disminuir la quantitat de pèl que ingereixen durant la conducta d'empolainat i que acabarà originant les famoses boles de pèl.\n• Manté el pèl en bones condicions.\n• És un bon moment per revisar la seva pell i assegurar que no té cap ferida ni paràsit.\nAcostumar-lo quan sigui petit facilitarà la tasca i a més pot reforçar el vincle amb el vostre gat si ho fem de forma agradable. El pots premiar cada vegada que et deixi fer-ho.\nNeteja de les oïdes\nAjudarà a prevenir infeccions. Si tens un cadell de pèl llarg i té les orelles caigudes, tingues una cura especial, ja que són propensos a acumular residus. Fes-ho un cop al mes amb una gasa humida. No utilitzis mai bastonets.\nLa majoria dels gatets no necessita cures específiques en les seves ungles perquè ells mateixos s'encarreguen del seu manteniment gràcies a la seva conducta de rascat. Per això, per a gats d'interior, convé tenir un rascador a la seva disposició.\nSi necessites tallar les ungles del teu gat, és preferible que el portis al teu veterinari i que et mostrin com fer-ho. Hauràs de fer servir un tallaungles específic per a gats, subjectar la poteta del teu gat i pressionar amb el polze sobre la base. Fes talls molt petits i només a la punta de l'ungla, sense arribar al vas sanguini per evitar hemorràgies.\nEn cas necessari, pots passar una gasa humida amb un netejador ocular al voltant dels ulls per eliminar les secrecions i la brutícia.\nLa desparasitació continua, tant de paràsits interns com externs, és molt important per a la salut del teu gatet i la de tota la família.\nEn funció del tipus de vida que porti (si surt o no a l'exterior o té contacte amb altres animals) pot variar la pauta que assigni el teu veterinari.\nActualment, a Espanya no existeix cap vacuna obligatòria per a gats, amb l'excepció de la ràbia, que és obligatòria en cas de sortir a l'estranger. No obstant això, la majoria de les vacunes són prioritàries i altament recomanables.\nEn general, la vacunació dels gatets comença aproximadament a les 8 setmanes d'edat i acabarà al voltant de la setmana 16.\nEl teu veterinari establirà el pla de vacunes més adient a l'edat i l'estil de vida del teu gat.


Little Barcelona estrena ubicació al Poble Espanyol – Tex4Future\nLa quarta edició de la fira de moda i complements infantils, del 14 al 15 de juliol, inclou una zona lúdica amb activitats familiars.\nInici Blog Little Barcelona estrena ubicació al Poble Espanyol\nLittle Barcelona estrena ubicació al Poble Espanyol\nLa capital catalana acull fins avui la quarta edició de Little Barcelona, un saló professional especialitzat en marques nacionals i internacionals de moda, accessoris i decoració vinculades a l’univers infantil.\nCom a novetat, la fira ha recuperat el seu caràcter independent i s’ha desvinculat del 080 Barcelona Fashion. En aquest sentit, Little Barcelona ha canviat d’ubicació i té lloc al Poble Espanyol, a Montjuïc.\nMés enllà del seu caràcter professional, l’esdeveniment també inclou una zona lúdica oberta a tots el públics, amb tallers i activitats infantils i familiars.


Creu Roja Sabadell ofereix formació i orientació laboral a majors de 45 anys – L'independent\nCreu Roja Sabadell ha iniciat un nou projecte d’ocupació per a persones majors de 45 anys. D’aquesta manera, l’entitat humanitària torna a apostar per fer costat a un dels col·lectius més castigats pels actuals índexs d’atur. Creu Roja ofereix formació en diferents camps, a més d’orientació laboral per a facilitar la cerca de feina. Sota el nom de Programa Operatiu d’Inclusió Social i Economia Social (POISES), el projecte ha obtingut molt bons resultats d’inserció entre els participants d’edicions anteriors.\nEl programa POISES, cofinançat pel Fons Social Europeu i el Ministeri de Treball, s’adreça a persones majors de 45 anys, amb permís de treball i ganes de reinserir-se al mercat laboral. Creu Roja ofereix durant aquest curs tres formacions: logística amb carnet de carretoner, atenció al client i vendes en l’àmbit del comerç amb manipulació d’aliments i neteja industrial. Totes aquestes formacions van de la mà de diferents empreses de la ciutat.\nActualment, les inscripcions pel curs estan obertes i es poden fer a través del telèfon 937265555. Els diferents programes d’ocupació de Creu Roja Sabadell van tancar el 2017 amb una seixantena d’insercions. El programa per a majors de 45 anys va atendre un total de 88 usuaris.\n← IRTA i Fundació Futur sumen esforços per a la inserció sociolaboral en el sector agroalimentari\nMANIFESTACIONS DE PENSIONISTES DE BARBERÀ PER UNES PENSIONS PÚBLIQUES MÉS DIGNES →\n25 d'octubre de 2017 Redacció 0


Madrazo adverteix que el País Basc està «abocat» a unes eleccions anticipades\n27 febrer 2021 11:12\nEl coordinador d'Esquerra Unida-Esquer Batua parla a Palma sobre la situació basca\nJoan Marí | 19 desembre 2000\nEl diàleg sense exclusió de cap formació política és la fórmula que defensa Esquerra Unida-Esquer Batua (EU-EB) per establir els fonaments d'una solució política a la situació que viu el País Basc. Així ho va explicar ahir a Palma el coordinador general d'aquesta coalició política a Eukadi, Javier Madrazo, en una conferència-col·loqui per a militants i simpatitzants organitzada amb l'objectiu de transmetre'ls la posició de la formació davant del «problema terrorista» i la seva proposta a la resta de forces polítiques després de l'acord signat pel PP i el PSOE. Tot i que Madrazo reconeix que unes eleccions anticipades no resoldran res per si soles, hi «estam abocats» pel deteriorament institucional que viu el País Basc.\nEU-EB defensa un marc de convivència per al País Basc basat en dos pilars: la defensa dels drets humans i la recerca d'una solució a la violència a través del diàleg. «la pau serà fruit del diàleg o no serà», va sentenciar el coordinador de la coalició a Euskadi. D'una banda, ETA «ha de deixar de matar», i de l'altra el PP «ha d'escoltar una societat que reclama diàleg». Amb aquesta posició, EU-EB es mostra, segons el parer de Madrazo, com la formació amb «més coherència i més solvència en la lluita per la pau».\nEl camí de la pau ha de deixar de banda interessos partidistes, va declarar en relació al pacte per les llibertats i contra el terrorisme subscrit pel PP i pel PSOE. Si tothom defugís el partidisme «estaríem en el principi de la fi» del conflicte. Madrazo va exposar les dues demandes que EU-EB fa en el marc del debat sobre l'esmentat pacte. Per un costat, que la pau és cosa de tots i, en conseqüència, el pacte «edificat sobre la base de l'exclusió s'ha d'obrir sense exclusions». De l'altre, s'han de dissenyar «escenaris de solució» que passin per la recuperació del punt 10 del pacte d'Ajuria Enea, aquell que especificava que la «solució negociada» és l'escenari final que cal «renegociar».


+ Besalú ERC, proposa fer pagar als aparcaments turístics i que es bonifiquin taxes als establiments afectats per la pandèmia - Garrotxa Digital\nBesalú - Publicat a les 13.29\nComentaris tancats a + Besalú ERC, proposa fer pagar als aparcaments turístics i que es bonifiquin taxes als establiments afectats per la pandèmia\n+ Besalú ERC, a l’oposició a l’ajuntament de la vila, demana més mesures de suport als establiments afectats pels períodes de tancament imposats per la pandèmia. Els republicans consideren que caldria buscar fórmules jurídicament viables per poder bonificar les taxes comerços que ho demanin, així com les famílies en situació de vulnerabilitat que ho necessitin. Per compensar el descens d’ingressos que suposarien aquestes ajudes, + Besalú ERC proposa fer de pagament l’aparcament per a turistes de l’entrada del poble. Totes dues demandes s’exposen aquest dilluns en dues mocions al ple de l’ajuntament.\nAlfred Cairó, Portaveu + Besalú ERC: Entenem que la delicadíssima situació econòmica no permet renunciar a cap dels ingressos previstos, recordem que l’economia està intervinguda, que el deute total encara està al 113%, que entre el 2022 i 2023, haurem de tornar el crèdit ICO de quasi 1,3 milions d’euros. Però això no és motiu per no donar suport a aquells establiments que estan en crisi i les persones en situació de vulnerabilitat. És per això que hem entrat una moció per proposar que es faci de pagament l’aparcament turístic de l’entrada de Besalú. Els nostres números demostren que es pot fer de forma ràpida, amb un benefici que supera de llarg les despeses que implicaria la implantació.\nEl castell de Mont-Ros, situat a Sant Joan les Fonts, ha passat a ser de titularitat municipal. Així ho ha anunciat avui l’alcalde del municipi, Joan Espona, que creu que és una adquisició molt important pel patrimoni històric de Sant Joan. El conjunt té…\nEl Departament d'Ensenyament no suprimirà una de les dues línies de P3 de l'Escola Malagrida el curs 2018-2019. Les preinscripcions més elevades del previst han confirmat la necessitat de la línia que es preveia eliminar per motius demogràfics. La decisió…


La segona fase de les obres de millora de l’estacionament del Triangle Molins començarà a la primavera - Ajuntament de Mataró\nLa segona fase de les obres de millora de l’estacionament del Triangle Molins començarà a la primavera\nL’ordenació i pintat de les places racionalitzarà l’espai i permetrà aparcar 350 vehicles\nL’Ajuntament té previst començar la segona fase dels treballs de millora del denominat Triangle Molins aquesta primavera. L’espai, ubicat entre les rieres de Cirera i de Figuera Major i la ronda de Frederic Mistral, s’utilitza principalment com a estacionament públic.\nL’alcalde, David Bote, acompanyat pel regidor d’Espais Públics, Miquel Àngel Vadell, han visitat aquest matí l’entorn en el marc de l’Alcalde als barris: Molins-Torner. Els terrenys, de titularitat municipal, ocupen una superfície total de 13.221 m², dels quals 8.555 m² s’utilitzen com a aparcament.\nDurant el 2017 s’ha fet una primera actuació consistent en la desbrossada, anivellament i arranjament dels talussos que delimiten el solar, la construcció d’una escala d’accés des del pas de vianants de la riera de Cirera i la millora de l’enllumenat. També es va aplicar als terres del solar una barreja de sauló, tot-u artificial granític i un 5% de ciment pòrtland que ara servirà de subbase per a la pavimentació. Aquests treballs han tingut un cost de 50.392,49 € (IVA inclòs).\nLa segona fase consistirà en la pavimentació de l’àmbit d’estacionament i es pintaran les places. Amb l’ordenació i delimitació de les places es racionalitzarà l’espai resultant una capacitat per a 350 vehicles, mentre que l’estacionament espontani només permet uns 310 cotxes. També es preveu construir una escullera de contenció de terres en els talussos de la part alta de l’aparcament. Per sobre de l’escullera queda habilitada una zona de correcan.\nLa inversió prevista a la segona fase de les obres és de 198.000 €. El projecte té un termini d’execució de 3 mesos a partir de l’inici dels treballs.


Sempre que la natura ens sorprèn amb algun succés catastròfic, com per exemple el terratrèmol que va assotar el Nepal a finals de febrer, o que la cobdícia ens porta a conflictes que afecten població...\nFa just una setmana, en l'edició del 30 de juny, aquest diari duia una notícia d'aquelles que em generen incomoditat: “Un terç dels francesos volen que Strauss-Kahn torni a la política.” Segons...\nFa un parell de setmanes, aquest diari va oferir una entrevista a Fàtima Taleb, la primera regidora musulmana de Badalona. Cap al final, Taleb diu, referint-se a l'actual alcalde en funcions: “Ningú...\n‘Selfies' i dolor social\nDes de fa molts anys, quan torno de la facultat passo per davant de la Sagrada Família, pedalant tranquil·lament pel renovat carril bici del carrer Provença. D'uns anys ençà m'he fixat que, cada cop...\nEl gener de 2012 va entrar en vigor a Catalunya la prohibició dels espectacles taurins que provoquen la mort de l'animal, la qual pot esdevenir inútil si el govern espanyol els declara patrimoni cultural...\nEfectes de la deshumanització subtil\nNo és fàcil entendre la violència a gran escala –com en les guerres i el terrorisme–, o la que es produeix en situacions en què hi ha una evident desigualtat entre els implicats –com la violència...\nHumor en majúscules\nAquestes dies s'ha parlat molt de l'humor, en el context de la llibertat d'expressió i de si hauríem, o no, en democràcia, d'autoimposar-nos límits. Som l'única espècie que té sentit de l'humor,...\nCiència, per a què?\nD'aquí a un parell de setmanes acomiadarem l'any, i és costum fer reculls de notícies dels darrers dotze mesos. Fixem-nos en la ciència. Des de l'1 gener fins al moment en què escric aquest article,...\nUna de les coses que més em criden l'atenció d'alguns estudis de neurociència que s'han publicat darrerament és que permeten reconciliar visions humanístiques i científiques sobre temes concrets,...


Barcelona / Joan Clos i el metro per la Diagonal - guillemcarbonell.cat\nBarcelona / Joan Clos i el metro per la Diagonal\nPosted by Guillem Carbonell | maig 5, 2010 | Barcelona, Diagonal, Eixample, Mobilitat, Urbanisme | 14 |\nÉs precisament a persones com Joan Clos a qui està bé escoltar quan en diuen una de les seves, perquè les veritats se’ls hi escapen. En ple debat sobre la Diagonal i la història aquesta del referèndum he llegit a El Punt que ahir Joan Clos va declarar a Istambul: «És important veure quines possibilitats de túnels té la Diagonal, perquè algun dia pugui cabre-hi un sistema de transport massiu com el metro.» Doncs quanta raó que té, no? Algú està tenint en compte aquesta possibilitat? Us imagineu un metro de punta a punta de la Diagonal? Això sí que estaria bé i posats a ser ecològics i sostenibles, a la llarga seria la millor opció. Si fan obres tan complicades com l’AVE pel carrer Mallorca, perquè no una de molt més senzilla com seria un metro travessant la Diagonal? No sóc usuari del tramvia i si ho sou i m’equivoco, corregiu-me, però a mi no em sembla gens pràctic: és lent, ocupa espai, és una mica com un pas enrera, com un voler i no poder. Una bona línia d’autobusos pot fer perfectament de tramvia. En canvi el metro és el transport urbà per excel·lència i la Diagonal se’n mereixeria un: és ràpid, falla molt poques vegades, és constant, còmode, pràctic. I tant, volem un metro per sota la Diagonal i que es deixin estar d’històries! Una causa perduda, perquè els que ens governen fa temps que saben que volen fer un tramvia, aneu a saber per què.\nLes Associacions de veïns del Poblenou reclamen que el tramvia s’uneixi per la Diagonal”\nPreviousInternacional / ¿Creieu que ens pot passar com a Grècia?\nNextTendències / Què és www.vuitantamil.blogspot.com?\nSibarita / A la Granja Viader, la xocolata en pols va a 4 € per a 8 tasses\nAntoni Vives, guanyador del Premi Crexells : “És una novel·la d’amor que serveix per entendre qui som ara, aquí, a #Barcelona el 2011” #ateneubcn\nie\ton 5 maig 2010 at 23:06\nÉs que el metro és LA solució per la Diagonal. No només ho diu Clos, ho diu gent com Bohigas, i no només ho diu Bohigas, ho deien TMB i l’Ajuntament Maragall fins que es va desestimar fa uns quants anys…\nEl tram funciona bé, està una mica al límit de la capacitat però va bastant bé. Però no serveix per anar de St. Feliu a Badalona, és absurd! Sí que pot servir per vertebrar una xarxa de tramvies mar-muntanya, que vindria a ser com una mena de “superautobús” que ens podria resoldre recorreguts que avui dia són difícils a Barcelona, sobretot a la banda Besòs: els mar-muntanya i els de la franja litoral.\nguillemcarbonell\ton 5 maig 2010 at 23:21\nSí però Ie, si el metro és LA solució, com és que aquests dies que tantes voltes li donen a la Diagonal ningú no en diu res? I ha de ser el Clos que fica la pota des d’Istambul qui introdueixi el tema? Jo el sistema tram el trobo una mica antiquat. Potser sí que dóna bon rotllo però ja dic que no veig per què no podrien oferir un servei similar una bona xarxa d’autobusos, si molesta el fum doncs que siguin elèctrics! ;D\nie\ton 5 maig 2010 at 23:08\nBueno, de fet l’Ajuntament no defensava el metro per la Diagonal, sinó el tram. Però quan veus coses com aquesta ampliació de la L3 que volen fer…\nie\ton 5 maig 2010 at 23:12\n(i s’ha de dir que el que defensaven era el tram de Barcelona, no el metropolità, és a dir, el que dic jo que serviria d’espina d’una xarxa de trams…)\nguillemcarbonell\ton 5 maig 2010 at 23:25\nUna xarxa de trams? Jo crec que seria un embolic i m’agradaria saber realment per què opten pel tramvia, és una opció rara.\nie\ton 5 maig 2010 at 23:45\nHome, un tram és més ràpid i al cap i a la fi és molt més fàcil de ficar al carrer que un bus bi-articulat, que seria l’equivalent (o sigui, un bus de tres cossos.) De totes maneres, de busos bi-articulats ja n’hi ha pel món… el gran exemple és Curitiba, però si t’hi fixes la infraestructura és ben bé la d’un tramvia, i de fet tot el creixement de la ciutat ja es va pensar perquè hi hagués un carrer pel mig que portés els busos…\nie\ton 5 maig 2010 at 23:46\nMira quin merder els busos bi-articulats a Ginebra…\nie\ton 5 maig 2010 at 23:49\n(ps. Jo crec que ningú parla del metro perquè com que no hi ha diners per fer-lo, el pes dels politics aixafa… a part que ja porten mil anys donant-li voltes al tema i la gent ja s’ha cansat! I com que flota el tema del “tunel de Rodalies” i de l’expansió de la L8 que faria una cosa semblant… i que de fet està al PDI, però va per llarg per llarg…)\nie\ton 5 maig 2010 at 23:54\nO sigui, aquest últim punt: se suposa que la L3 farà tot el que fa el tram des de Maria Cristina fins a St. Feliu i que la L8 pujarà fins a Macià, enllaçarà amb Gràcia FGC i baixarà fins a Glòries i el Fòrum. Això seria bastant fer el metro de la Diagonal, i segons el PDI es farà algun dia…\nDani\ton 6 maig 2010 at 10:39\nDoncs, em sembla una molt bona idea. Sembla ser que a en Clos li proven les vacances a Turquia …\nguillemcarbonell\ton 6 maig 2010 at 22:35\nDani, a que sí? És que és el que haurien de fer, ja sé que no hi ha recursos però que busquin els diners, metro per sota la Diagonal! Qualsevol altre opció a mi em sembla un parxe.\nguillemcarbonell\ton 6 maig 2010 at 22:36\nglups, un “pedaç”, volia dir… ;D\nDavid\ton 10 maig 2010 at 17:06\nA veure…hem de plantejar mesures realistes:\n1) La situació actual de transport públic a la Diagonal és insostenible. La causa no és altra que les dificultats de fer passar un munt de línies pel mateix lloc. Agafeu un 7 o un 15 i ho comprovareu in situ: probablement a peu arribareu abans.\n2) Molts desplaçaments que es fan per la Diagonal són curts (de Francesc Macià al Cinc d’Oros, o de Verdaguer a Diagonal amb Muntaner). No són distàncies on el metro permeti guanyar temps. Més aviat el contrari, sobretot si les estacions de metro s’han de fer a 30 m de fondària.\n3) Hi ha una altra raó: el cost-benefici. En termes de demanda i de cost, el tramvia surt clarament guanyador respecte del metro. Els costos de construcció i operació són més econòmics (especialment els primers) sense que hi hagi una important pèrdua de capacitat. Aquest aspecte és molt interessant en un moment en què no es podran fer grans infraestructures (si algú no ho tenia clar,que llegeixi els diaris d’avui).\n4) La “tramviaitis” que hi ha en aquesta ciutat és un cas digne d’estudi. Cert que el viatge en Trambaix pot arribar a ser un suplici (sobretot si vas a Sant Feliu), però bona part de la culpa la tenen els polítics que van plegar-se a certs interessos que només miren al curt termini (i que van impedir el pas pel centre d’Esplugues i de Sant Just, que hauria estat el més normal).\nguillemcarbonell\ton 10 maig 2010 at 22:24\nDavid, ho expliques tan bé que gairebé no admet rèplica. Només una cosa: sí, ja sé que ara no hi haurà diners per fer un metro, però per què no es va plantejar en el seu moment? No he comptat distàncies, però també és força curt anar de Muntaner a Provença en Ferrocarrils, o fins a plaça Catalunya i en canvi és la millor manera d’arribar-hi. Jo el tramvia el veig com un pedaç, un “parxe”, com que no podem allò, fem això. I les vies a la superfície ocupen moltíssim! Però vaja, crec que tinc la batalla perduda! ;D\nPer comentar, respon: * × dues = 4


Detingudes dues persones acusades de 37 robatoris en habitatges d'urbanitzacions de Moncada | Valencia Extra\nEfectius de la Guàrdia Civil han detingut a dues persones acusades de 37 robatoris en xalets pròxims a la població valenciana de Moncada, segons ha informat l’Institut Armat en un comunicat.\nLa investigació, denominada ‘Chrismas’, es va iniciar al març i va culminar el passat 11 de juny amb la detenció de dos homes, de 22 i 25 anys, per la seua presumpta implicació en delictes continuats de robatori amb força en les coses.\nEn la primera quinzena del mes de gener es va observar un notable increment de robatoris en els quals l’autor accedia a les parcel·les dels habitatges mitjançant escalament del clos perimetral. Una vegada dins, i després de forçar les portes i finestres amb alguna mena d’objecte contundent, aconseguia accedir a l’interior dels habitatges per a sostraure qualsevol mena d’efecte de valor.\nTota la informació que va ser obtinguda, càmeres d’enregistrament de seguretat i declaracions de testimonis indicava que en els fets participaven dues persones joves, de complexió atlètica, que vestien robes de color fosc i, donada l’època d’ocurrència, portaven passamuntanyes/caputxa amb les quals es tapaven el rostre per a evitar ser identificats.\nLa majoria dels fets coneguts no seguien un patró definit d’horari d’ocurrència, i els robatoris es registraven en qualsevol tram horari, així com dia de la setmana.\nRobaven dels habitatges els objectes que seleccionaven amb més interés, sobretot joies, electrodomèstics i eines, per a la seua venda posterior de manera il·lícita.\nLes diligències han passat a la disposició del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 1 de Moncada.\nDetinguda una dona per amenaçar de mort a la seua exparella i danyar-li el cotxe en presència dels fills\nRescaten a un home i dues dones d'avançada edat en l'incendi del seu habitatge a Bétera\nDetingut un home per pegar puntades a la seua dona al carrer


Pathein - Wikitravel\nPathein (Bassein) és una ciutat ( habitants 144,092-1983) i és la capital de la divisió de Irrawaddy a Myanmar i és la quarta ciutat més gran.\nSituada a l'extrem occidental del delta del riu Ayeyarwady , al riu Pathein (Ngawan) a 190 km a l'oest de Yangon, Pathein és accessible a grans embarcacions i malgrat la seva distància a l'oceà, és el port més important del delta fora de Yangon .També és la terminal de les principals línies ferroviàries. El municipi és un centre de mòlta d'arròs i d'exportació.\nEl nom de la ciutat prové de "Pathi" ( nom birmà que significa musulmà) degut a la gran quantitat de població de comerciants arabs i indis.Durant l'època colonial britànica el nom va ser canviat a Bassein. Els britànics hi van construir una fortalesa i establiren una guarnició el 1826 després de la primera guerra Anglo-Birmana. Pathein és ara una tranquil·la ciutat amb un passeig marítim,molts temples budistes i tallers de paraigües de Pathein many Buddhist temples, and Pathein. Els multicolors paraigues fets a mà a Pathein són famosos a tot Myanmar. Encara que va formar part del regnat de Mon, avui Pathein té pocs residents ètnics Mon. En canvi hi ha minories importants de Karen i Rakhine. Històricament, Pathein és molt anterior a Bagan i Mandalay. S'hi poden trobar gran quantitat d'edificis colonials, així com oficines d'autoritats portuaries, antigues universitats, antigues esglésies i mesquites.\nLa terminal d'autobusos Dagonayer , a Yangon, és l'única possibilitat per arribar a Pathein Ayerwaddy Regions.\nHi ha serveis regulars d'autobusos des de Yangon\nHi ha ferrys durant la nit des de Yangon\nHi ha molts autobusos des de l'estació d'autobusos Dagon Ayer. L'autobús es troba al final del primer i segon carrer de l'estació d'autobusos. Es pot agafar l'últim autobús a l'ultim carrer de l'estació . El nom de l'autobús és SHWE MINGALA i surt a les 5.30 de la tarda. Cada dia en surten 50 i costa 3000 kyats per persona\nThere are a number of small umbrella workshops which have been operating for more than 200 years. The umbrellas are hand painted and are very cheap to buy (a few dollars each). El principal monument de Pathein ésShwemokhtaw Payaun temple budista que segons la llegenda va ser fundat per rei Asoka de l'Índia al 305 ac. El rei Bagan Alaungsithu va augmentar l'alçada de l'estupa a 11m al 1115 i el rei Samodogossa el va fer créixer fins 40m al 1263. Ara el temple té 46,6m d'alt amb una cúpula de 6.3 kgs d'or massís, el nivell mig de plata pura i el nivell inferior de bronze amb 829 diamants, 843 rubis i 1588 pedres semiprecioses.\nObtingut de «https://wikitravel.org/wiki/ca/index.php?title=Pathein&oldid=9106»\nDarrera modificació de la pàgina: 22 feb 2014 a les 18:31.


Discos no sol.licitats: George Harrison\nDe quan el petit es va fer gran\nGenial músic, compositor, cantant i productor musical i cinematogràfic nascut a Wavertree, un suburbi de la portuària ciutat anglesa de Liverpool. És de sobres conegut el fet que durant tota la seva vigència artística, George Harrison va ser el guitarra solista i, al mateix temps, l’integrant més jove i el més discret del llegendari quartet britànic The Beatles.\nEl mes de novembre de 1970, després de la dissolució oficial de The Beatles, George Harrison publica el triple àlbum d’estudi “All things must pass” (Totes les coses han de passar), el primer àlbum triple de la història i el primer treball d'un beatle en solitari que va aconseguir arribar dalt de tot de les llistes de vendes.\n“My sweet Lord” (El meu dolç Senyor) va constituir un dels temes més comercials i una de les peces més conegudes d'aquest fantàstic triple àlbum.\nLlançada com a senzill el mes de gener de 1971, “My sweet Lord”, a més de ser tot un èxit mundial, va servir a George Harrison per a reivindicar-se com a compositor, tasca que ja havia demostrat sobradament amb composicions com ara "Something" (alguna cosa), "Here comes the sun" (aquí ve el sol), "Taxman" (el recaptador d'impostos), "I need you" (et necessito) o "While my guitar gently weeps" (mentre la meva guitarra plora suaument) i alhora, per a desfer-se del paper secundari que exercia davant de dos ex-companys de grup, els talentosos John Lennon i Paul McCartney.\nLa cançó és, en aparença, una composició profunda, un tema dotat del sentiment religiós i espiritual que havia impregnat la filosofia oriental de George Harrison després dels seus contactes amb l'hinduisme i el seu interès per la cultura índia.\nLa mística lletra de “My sweet Lord” és una proposta espiritual, gairebé una oració o, més ben dit, un mantra, a través del qual, el malaguanyat músic anglès ens parla, religiosament, dels seus desitjos de ser un bon fidel de veritat:\nEl meu dolç Senyor, mmm, el meu Senyor,\nRealment vull veure't,\nRealment vull estar amb tu...


El dret al propi cos | Xarxa Penedès\nArticle de Laia Santís del 30 octubre 2013 a Veus del territori · 0 Comentaris\nAl darrer Ple de l’Ajuntament de Vilafranca, que va tenir lloc aquest passat dimarts 22 d’octubre, la CUP vam presentar una moció en rebuig a la proposta de reforma de la Llei de l’avortament que, com ja sabeu, ataca la llibertat femenina i desempara les dones i que ha impulsat Riuz Gallardón, ministre de justícia de l’Estat Espanyol. Des del meu punt de vista, el que podria fer aquest senyor és recordar que va néixer d’una dona i atrevir-se a honrar el seu propi origen. Però de moment no és així, i cal treballar per la convivència política actual i en contra de la voluntat d’empetitir-nos i forçar-nos a entrar en un codi penal. En el moment en què avortar esdevé una necessitat de moltes, es converteix en un dret que hem de recuperar. Quins temps, aquests! En què hem de lluitar per allò que és evident!\nEl debat sobre l’avortament té una dimensió política, social, cultural i econòmica gegant i aquí rau la qüestió; el patriarcat utilitza aquesta dominació en els cossos de les dones per tal de mantenir una estructura social que respongui als seus cànons establerts. Per això el dret al propi cos és un fenomen polític que recull les desigualtats a les que ens condemna el sistema patriarcal. L’avortament és un dels actes més exemplars d’autonomia femenina envers el propi cos i envers el projecte de vida, per tant aquesta restricció s’adiu perfectament a aquest sistema i és que restringint l’avortament es vulnera la llibertat de cadascuna de decidir sobre el nostre propi cos, per tal de potenciar un domini i un ordre social que anul·lin l’autonomia i la llibertat femenina. La possibilitat d’exercir aquesta autonomia és impossible si existeixen un seguit de tuteles. Sotmeses a aquesta llei la nostra capacitat de decisió queda limitada. A més el patriarcat és un paraigua molt gran de dominació on s’hi acullen diferents institucions patriarcals, com l’església o la pròpia llei de la qual parlem, diferents elements de dominació política, per exemple l’avortament es tracta com un tema d’àmbit públic quan realment només afecta a la dona i al seu univers femení, que esdevé passiu i indiferent, i d’altres elements com els de domini econòmic, que perpetuen les desigualtats socials o generen limitacions econòmiques. Aquesta privatització de l’avortament genera una desigualtat relativa a l’accés a la pràctica mèdica, ja que, per algunes dones, suposa més de la meitat del seu salari.\nCom que els drets reproductius de les dones tornen a estar al centre del debat no podem quedar-nos de braços plegats i hem d’encarar aquesta nova problemàtica que ens ha brindat el sistema patriarcal. No només els drets democràtics i els drets socials estan sent anul·lats, sinó que els drets reproductius de les dones també s’hauran de recuperar si tot esdevé com alguns pretenen, per això la lluita per aquests drets ha de ser real perquè les dones tenim dret a decidir sobre el nostre propi cos, i les pràctiques que exercim sobre aquest.\nPer tot això cal rebutjar la Llei que proposen, perquè ataca el dret a avortar lliure i gratuïtament i genera un gran retrocés en la conquesta dels drets de les dones a nivell històric, alhora que crea desordre simbòlic en l’univers femení. Per això hem d’estar al dia dels possibles atacs que ens vindran d’aquí i d’allà, perquè la lluita diària i que neix de la significació de ser dones ens aportarà moltes possibilitats col·lectives. Cal que anem més enllà dels marcs patriarcals imposats que només fan que limitar-nos perquè la conquesta de tots aquests drets que ens pertanyen va inestabilitzant el sistema de domini a través de la pràctica política real. El sistema patriarcal s’ha de desobeir perquè ja no posa ordre ni significa la ment femenina. Amb la nostra lluita constant per desobeir el que el sistema de domini ens destina demostrem que la nostra manera d’estar al món ja no pertany al patriarcat. Hem pres consciència que el patriarcat no pot controlar els cossos sexuats en femení, hem entès que la llibertat femenina no està regulada pel sistema patriarcal, hem ocupat l’esfera pública amb la nostra presència social i ara ens queda la tasca més compromesa: desacreditar el patriarcat i omplir tots els espais de llibertat i d’autoritat femenina, d’aquest sentit polític que només generem amb la força col·lectiva i el desig del canvi.\nNotícia anterior Per què una nova publicació? Notícia següent Tots volem el millor pel cine


Els Escarlets · Sant Gregori (Girona): MÚSICA\nFem música amb un pentinat esbojarrat!!, ai aquest carnestoltes ens fa fer unes coses!!\nFem els balls de carnestoltes amb un mitjó de cada color, ai aquest carnestoltes que ens fa fer unes coses!!\nTot i estar ferits perquè el rei carnestoltes ens ho ha dit,no hem parat de ballar!!\nQue bé sona el piano!!\nI també toquem altres instruments.\nCantem la cançó dels titelles, així fan fan fan, els petits bonics titelles.... ,també ha vingut el titella "Sol" i ens ha cantat la seva cançó,sol solet vinem a veure... i moltes més!!\nAprofitem a donar la benvinguda a dos nous Blauets, en Pau i la Júlia.\nA música també toquem el piano. Que bé sona!!\nGran concert Eriçons!! Sou uns gran pianistes!!\nGran concert Cucois!! Sou uns grans pianistes!!\nGran concert Esquirols!! Sou uns grans pianistes!!\nCom ens agrada escoltar els sons dels animals, muuuu..,coc-coc-coc...,hiiiiii...., i molts més, després el titella Gepet ha vingut amb la seva granja i ens ha cantat la seva cançó.\nCom els petits de la casa ja som una mica més grans, que soni la música Blauets!!\nAquests dies cantem nadales, tió tió..., visca els tres reis... amb el llum del fanalet, el ninot de neu i moltes més,també toquem les panderetes i els sonalls. Passeu unes bones festes famílies!!\nEls titelles greu i agut ens canten la seva cançó,també fem cançons del conte de les cançons i per acabar la sessió toquem instruments.\nCantem el gall i la gallina..., dalt del cotxe....(nero nero nas,on tenim el nas?),cançons de tardor, la castanyera, marrameu torra castanyes....\nMireu que bé fem el ball de la castanyera!!\nAra que els petits ja estem força adaptats, que soni la música Mussols!!\nAquí teniu un recull de fotos de les dos primeres sessions de música.\nAquí teniu un recull de fotos del primer dia de música dels ratolins.\nPer començar la sessió, fem una mica de màgia i ens apareix un cd que hi ha la cançó de "És l'hora de fer música", hem cantat cançons del "conte de les cançons", el gall i la gallina,la lluna la pruna, cargol treu banyes, les oques van descalces....... i també hem tocat instruments.\nAquí teniu un recull de fotos del primer dia de música dels eriçons.\nPer començar la sessió, fem una mica de màgia i ens apareix un cd que hi ha la cançó de "És l'hora de fer música", hem cantat cançons del "conte de les cançons", el gall i la gallina,la lluna la pruna, cargol treu banyes, les oques van descalces.......\nAqui teniu dos petits videos de la primera sessió de música dels esquirols.\nAra que ja estem tots adaptats ja podem començar amb les sessions de música.\nPer començar la sessió, fem una mica de màgia i ens apareix un cd que hi ha la cançó de "És l'hora de fer música", aquí teniu un vídeo del primer dia de música amb els CUCOIS, hem cantat cançons del "conte de les cançons", el gall i la gallina,la lluna la pruna, cargol treu banyes, les oques van descalces.......


Encara cal ser feminista? | Marie Kapretz\nEls recents fets a Colònia i també els atacs masclistes a portaveus polítics d’aquí posen en relleu l’encara necessitat de defensar les idees del feminisme i seguir lluitant per l’empoderament de les dones per poder arribar un dia a la igualtat social i ple respecte mutu entre els dos sexes.\nLa història del feminisme a Alemanya és lleugerament diferent al desenvolupament del feminisme d’aquí. Allà sovint no es parla de feminisme, sinó s’utilitza el terme de “emancipació de la dona”, que descriu així el moviment que fa que la dona pugui valdre’s per si mateixa sense la necessitat d’un pare/ marit tutor. Hem de buscar les arrels d’aquest moviment en la revolució francesa quan Olympe de Gouges proclamava que si la dona tenia el dret de pujar a la guillotina, també havia de tenir el dret de pujar a una tribuna per a defensar les seves idees polítiques.\nHi ha diferències entre el feminisme alemany i el d’aquí a causa de les històries polítiques i culturals diferents, el rol de la església, la repressió sexual, etc. La mentalitat de cada país és òbviament una altra. Però si podem dir que el feminisme es diferencia depenent de la cultura del lloc, cal remarcar que el masclisme és força igual a tot arreu: La violència de gènere és un drama aquí com allà, els insults a una dona intel·ligent es produeixen aquí com allà (més encara amb l’ús de les xarxes socials), el desavantatge de ser dona a l’hora de fer carrera professional i arribar a càrrecs de decisió existeix aquí com allà…i un llarg etcètera.


EN DIRECTE: La Grossa repartirà més sort - Empordà\nEN DIRECTE: La Grossa repartirà més sort\nLoteria de Catalunya ha posat a la venda 80.000 números de 10 euros per bitllet, el que suposa un total de 40 MEUR\nACN 31.12.2018 | 09:23\nEl bombo de la Grossa de Cap d'Any. ACN\nEl bombo de la Grossa de Cap d'Any.\nAquest 2018 la Grossa de Cap d'Any repartirà més sort que mai. En aquesta sisena edició del sorteig hi haurà vuit premis grans, el primer dels quals s'elevarà fins els 200.000 euros per bitllet de 10 euros. A banda, s'han incorporat un quart i dos cinquens premis més.\nEls bombos i les boles de la Grossa van arribar divendres a les instal·lacions de TV3 des d'on es retransmetrà la cita aquest dilluns, 31 de desembre al punt de migdia. El programa estarà conduït per Llucià Ferrer i Anna Bertran. Enguany s'han posat a la venda 80.000 números, el que suposa un total de 40 MEUR. Per facilitar les compres d'última hora, Loteria de Catalunya mantindrà oberta la venda online fins a les onze del matí del 31 de desembre.


Contacte – de bezzi estudi\nPodeu trobar l’estudi al centre del barri vell de Girona.\nEl meu nom és Ariadna Argelaguet. De bezzi neix de la motivació d’obrir el meu propi estudi a partir de l’experiència que he anat adquirint al llarg dels anys com a dissenyadora gràfica i poder aportar el meu petit gra de sorra dins el món creatiu.\nEl nom de l’estudi sorgeix a partir d’una arrel familiar: Joan Oliver de Bezzi, artista i escultor de Girona conegut per la seva escultura de la plaça del Lleó.\nSegueix l’estudi a Instagram!


El Pla Local de Prevenció i Atenció de l'Absentisme Escolar de Sant Boi de Llobregat es va presentar en un acte públic. És una eina innovadora que es basa en el treball en xarxa entre els diferents agents del territori i que aposta per l'acompanyament de l'alumnat per millorar l'èxit educatiu mitjançant la prevenció, la inclusió i la compensació de les desigualtats.\nLa presentació, que s'ha celebrat a la Biblioteca Jordi Rubió i Balaguer, va anar a càrrec de l'alcaldessa, Lluïsa Moret, i el director dels Serveis Territorials del Departament d'Educació de la Generalitat al Baix Llobregat, Albert Grau. La tinenta d'Alcaldia de Ciutat Educadora, Alba Martínez, ha protagonitzat la cloenda.\nEl pla aprofita l'experiència acumulada des de l'any 1996 al municipi baixllobregatí en la lluita contra l'absentisme per fer un pas endavant cap a un nou model d'intervenció, basat en l'acompanyament a l'escolaritat i en el treball en xarxa entre l'Ajuntament, el Departament d'Educació de la Generalitat i els diferents agents socioeducatius del territori. Per això, s'ha creat un circuit d'actuació coordinada.\nEl Pla Local de Prevenció i Atenció de l'absentisme escolar de Sant Boi va obtenir el passat mes de gener un premi al VI Concurs de Bones Pràctiques Municipals en la Prevenció i Intervenció davant l'Absentisme i en la Millora de la Convivència Escolar convocat per la Federación Española de Municip ios y Provincias (FEMP i el Ministeri d'Educació i FP.


Taller d'Escriptura Creativa: Lupus (Montserrat Fortuny)\nLa mare m’ha omplert el cistellet amb vianda casolana perquè el porti a l’àvia, que li agrada molt tot el de casa.\nAcaba de néixer el sol, el cel és ben blau i a la línia de l’horitzó hi ha uns núvols tan blancs, que em recorden la blancor del formatge, del mató, de la nata que porto al cistell, encara que els núvols estan tacats d’un color rosat que es va esvaint.\nM’he posat la capa vermella, amb caputxa, perquè sóc molt amiga del contrast dels colors i m’agrada molt veure’m al mig de la verdor dels arbres, com si fos una cirereta d’arboç, que també n’hi ha en aquest bosc, que destaquen entre les mates d’un verd tendre, luxuriós.\nNo he caminat encara ni cinc-centes passes, però ja sóc al més profund del bosc i, en arribant a la bifurcació dels camins, pel caminoi més angost veig venir un home alt, ben plantat, amb una capa negra de ras lluent, també amb caputxa.\nS’apropa ràpidament i em saluda, amb un somriure cordial, que deixa veure les seves dents blanquíssimes. Té uns ulls ametllats, verds com les maragdes, com les fulles ferides per la lluentor del sol.\nEm pren la mà i me la besa i jo sento que la sang em puja a les galtes, cosa que ell també veu i sembla que li plagui d'allò més, perquè se li accentua el somriure i la resplendor dels ulls.\nDiu que continua el meu mateix camí, quan li dic que vaig a ca l’àvia, però que té molta pressa i s’avançarà. Diu que el seu nom és Desmoaus Rufus, però que li puc dir Lupus.\nS’acomiada i agafa un altre corriol. M’ha deixat ben encisada, amb ganes de retrobar-lo ben aviat. A les meves oïdes ressona la seva veu, càlida i fonda.\nQuan arribo a ca l’àvia, ha passat ben bé una hora. No he trobat ningú més pel bosc, a part dels pit-rojos que, cantant des de les florides branques, sembla que em vulguin manifestar algun secret, avisar-me d’alguna nova que s’escapa de la meva comprensió.\nUna mena d'intuïció, sí, fa que entri amb precaució, mormolant: “Àvia, àvia...”\nNo m’ha vingut a rebre i la busco per tota la casa i la trobo, per fi, a la seva cambra, estesa a terra, amb els ulls tancats, un somriure a la boca, dolç, i al mateix temps, murri, com qui ha viscut un primer amor... o l’últim.\nVa encara amb la camisa de dormir i la seva cara, les mans, els peus, ressalten amb una blancor diàfana... A la gorja li veig com un senyal, una marca, com si hi tingués clavats dos robins, que lluen en mig d’aquella albor de neu.\nNo he tingut més temps que el d’agenollar-me al seu costat i prémer-li una mà, que veig davant meu l’objecte dels meus pensaments, l’home alt i esvelt, el de l’esguard de maragda, el de les dents d’ivori.\nQuedo aturada, se m’apropa, m’agafa per sota dels braços amb les seves mans fortes i suaus i m’aixeca fins a l’alçada del seu pit.\nEls seus ulls es claven en els meus, els seus llavis busquen els meus...\nNo puc dir res... una dolcesa inefable m’omple el pit, m’endinso en el mar verd dels seus ulls, m’ofego en l’escalfor dels seus llavis goluts... que van baixant a poc a poc per la meva barbeta i m’arriben al coll. No veig res més, no sento res més...\nEtiquetes: 133. El llop, Curs 2017-2018, Montserrat Fortuny


xeremia grall inxa bruma\nnous bufador braguer sarró\nornaments història digitació\nEs ornaments de les xeremies milloren l'estètica de l'instrument, el vesteixen i el protegeixen. Cada xeremier els posa un poc al seu gust.\nA la fotografia del peu de pàgina es pot veure una xeremia amb un típic vestit fet de tela de llengües mallorquina. També es poden veure, brillant, les virolles de llautó i en color vermell les borles i el cordó.\nEl Vestit , fet de roba per cobrir el sarró i que es lo que l'hi dona color a sa xeremia i com es natural va a gust del propietari de l'instrument. Sol ésser de colors vius i atractius. L'Arxiduc Lluís Salvador esmenta que abans es donaven uns doblers als xeremiers per comprar un vestit de vellut verd a les xeremies.\nLes Virolles es fan normalment de llautó o d'acer inoxidable, encara que també poden ser de plata o d'altre material i es posen als extrems de les peces de fusta que han de fer qualque tipus de força. La missió de les virolles és protegir de l'esquerdament l'extrem de les peces a les que se n'hi ha d'ajustar una altra (cas de l'extrem del flabiol on es col·loca el tosquet, o de les nous on s'hi col·loquen el bufador o el grall). També protegeix la fusta en cas d'una caiguda de l'element. Es col·loquen una vegada fet un petit rebaix a la fusta, fins que el diàmetre exterior del rebaix sia igual al diametre interior de la virolla, així queda ben ajustada a la fusta.\nLes Faldetes, fetes de randa i generalment de color vermell, que es col·loquen ajustades a les tres campanes de les trompes (bordons).\nLes Borles, també de color vermell i col·locades a diferents llocs de les trompes.\nEl Cordó vermell, que agafa les diferents peces de les trompes i a més d'ornament serveix per aguantar les peces perquè no caiguin a terra en cas de que els nous o el braguer no les agafessès prou fort.


Prop d'un miler de persones es manifesten a Tarragona i tallen l'A-7\nManifestants entonen càntics davant la comissaria de la Policia Nacional a Tarragona\nEls manifestants recriminen un supermercat de Tarragona per estar obert\nEls manifestants a Tarragona marxen per l'A-7.\nUnes 800 persones es manifesten a Tarragona i tallen l'A-7\nEls manifestants tallen l'A-7 a Tarragona.\nEls manifestants recorren els carrers de Tarragona.\nEl grup s'ha aturat davant la comissaria de la Policia Nacional, on ha entonat alguns càntics\nActualitzada 18/10/2019 a les 12:01\nUnes mil persones es manifesten pels carrers de Tarragona el matí d'aquest divendres, 18 d'octubre, en el marc de la vaga general. El grup ha recorregut el centre de la ciutat de forma pacífica amb una pancarta en la qual s'hi pot llegir «La lluita és l'únic camí». Poc abans de les 12 han tallat l'A-7.\nAlguns dels participants en aquesta manifestació han participat aquest matí en un tall a l'A-27 per barrar l'accés al Port de Tarragona. Cap a les 10.15h l'han aixecat i s'han dirigit al centre de la ciutat, on més persones s'han unit a la marxa a mida que anava avançant.\nEls manifestants han recorregut diversos carrers de la ciutat fins a arribar a diversos punts del centre. Pel camí s'han parat davant de la comissaria de la Policia Nacional, on alguns dels manifestants han proferit càntics com «Sin farlopa no sois nada» o «sin piernas ni brazos, maderos a pedazos». També s'han proferit alguns crits a agents dels Mossos d'Esquadra i la Policia Nacional en passar davant de la Subdelegació.\nDurant l'acció, un manifestant ha pintat el vidre del supermercat Mercadona situat a Vidal i Barraquer. Un grup de persones també s'han aturat davant de la botiga Spar de l'avinguda Ramon y Cajal, on han cridat consignes com «avui és la vaga» per recriminar que estigui obert al públic.\nDesprés de fer el recorregut per centre de Tarragona, els manifestants s'han dirigit a l'A-7 per tal de tallar el trànsit. L'autovia està tallada a l'alçada de punt quilomètric 1.162, en la salida del cementerio.\nMés de 300 persones tallen l‘N-340 i l’AP-7 a l'Ampolla\nComenta el contingut : Prop d'un miler de persones es manifesten a Tarragona i tallen l'A-7


Els sous i retribucions que rebe el alcalde de Argelaguer Josep Dorca Serrat en perill\nPosted by lejarza en 28 mayo, 2012\nVall del Llierca: Argelaguer–Olot–Girona: Els sous i retribucions que rebe el alcalde de Argelaguer Josep Dorca Serrat en perill.-La nova llei de bon govern que ha aprovat l’Executiu de Mariano Rajoy (PP-CiU) posa en perill les retribucions que rebe el alcalde de Argelaguer Josep Dorca Serrat La nova normativa preveu que a partir de 2013, mitjançant la llei d’acompanyament de Pressupostos, el Govern Central pugui limitar els sous als batlles. La Conselleria de Governació de la Generalitat tem que, en el cas de poblacions de menys de 2.000 habitatnts, no es pugui donar cap retribució a les autoritats municipals des de la Generalitat de Catalunya.\nLes compensacions per l’abonament de sous als càrrecs electes de Argelaguer, Sales de Llierca, Sant Jaume de Llierca, Montagut i Oix, Tortellà, Les Planes d’Hostoles, Sant Feliu de Pallerols, Sant Aniol de Finestres, Besalú, Beuda, Maià de Montcal, Sant Ferriol, Castellfollit de la Roca, Les Preses, Riudaura, Sant Joan les Fonts, La Vall de Bianya, La Vall d´en Bas, Mieres, i Santa Pau, variaven en funció del nombre d’habitants que té el municipi. Comença amb els 861 euros per a pobles de fins a 100 habitants; 1.033 euros per a municipis de 101 fins a 500 veïns, i un màxim de 1.458 euros per a pobles de 501 i fins a 2.000 habitants.\nEl sou el pot rebre algun altre responsable polític municipal sempre que l’alcalde tingui un altre càrrec pel que ja rebi un sou, sigui per exemple a la Diputació de Girona o el Consell Comarcal de la Garrotxa, la compensació econòmica és per a «d’altres persones electes que exerceixin el seu càrrec en règim de dedicació exclusiva o parcial»\nAl·legacions contra la planta de Sant Jaume de Llierca a Can Coma de Baix\nPosted by lejarza en 23 mayo, 2012\nVall del Llierca, Argelaguer, Hostalnou de Llierca (Garrotxa): Al·legacions contra la planta de Sant Jaume de Llierca a Can Coma de Baix.-El Consell Comarcal de la Garrotxa havia rebut ahir al migdia quatre al·legacions al pla especial que ha de permetre la construcció de la planta de triatge d’escombraries de la Garrotxa en uns terrenys de Sant Jaume de Llierca. S’espera que els pròxims dies es rebin més al·legacions, ja que fins a les dotze de la nit de dilluns hi havia temps d’enviar-les per correu certificat. Les que havien arribat ahir al migdia les signaven Unió de Pagesos, l’Ajuntament de Sant Jaume i dos particulars. Les del sindicat i el consistori coincideixen a rebutjar que les instal·lacions es construeixin en el lloc previst –Can Coma de Baix, una finca situada en terreny rústic– argumentant qüestions tècniques i mediambientals, alhora que proposen d’alternativa el polígon industrial del Pla de Politger, situat al costat. En la del consistori també s’hi expressen dubtes sobre les competències del Consell Comarcal en matèria urbanística i s’apunta que no s’ha informat degudament a la població. El pla especial el va aprovar de manera inicial el Consell Comarcal de la Garrotxa el 8 de març. Hi van votar a favor els consellers de CiU (grup que té majoria absoluta) i en contra els d’ERC, mentre que els del PSC es van abstenir. Al marge de l’Ajuntament (governat amb majoria absoluta per Junts per Sant Jaume – AM) i el sindicat Unió de Pagesos, han expressat públicament el seu desacord amb la ubicació prevista per la planta ERC, SI i ApG, així com Naturalistes de Girona. L’equip de govern de Sant Jaume s’entrevistarà avui amb el conseller de Territori i Sostenibilitat, Lluís Recoder. Tot i que és el Consell de la Garrotxa, l’ens que tramita el projecte, és aquest departament qui ha d’executar l’obra. Font: El Punt-Avui\nAjuntament de Argelaguer: Sessió ordinaria del Govern municipal 23 de maig de 2012\nVall del Llierca, Argelaguer, Hostalnou de Llierca (Garrotxa): Ajuntament de Argelaguer: Sessió ordinaria del Govern municipal 23 de maig de 2012.-ADRIANA PRAT I VILALTA, secretària de l’Ajuntament d’ARGELAGUER.\nNOTIFICO: Que, l’alcalde (Josep Dorca Serrat) amb data d’avui ha dictat el següent DECRET:\nSESSIÓ: ORDINÀRIA DATA: 23 DE MAIG DE 2012 HORA: 2/4 DE 9 DEL VESPRE.\n1.- Aprovació de l’acta de la sessió ordinària del Ple de 21-03-2012. 2.- Despatx oficial, convalidacions de decrets i informacions d’alcaldia. 3.- Aprovar la certificació núm. 1 de l’obra Millora paisatgística dels accessos al nucli d’Argelaguer. 4.- Aprovar el conveni de col·laboració entre l’ajuntament d’Argelaguer i el Consell Comarcal de la Garrotxa per a la gestió del menjador escolar del CEIP Montpalau d’Argelaguer. 5.- Aprovar, si escau, la devolució de la fiança de l’obra de la Millora equipament de l’edifici polivalent d’Argelaguer per incorporació d’elements de control ambiental, d’eficiència energètica i confort tèrmic a l’empresa Germans Esparch, SL. 6.- Aprovar inicialment, si escau, el projecte de Millora i conservació de l’espai fluvial del Riu Fluvià. 7.- Aprovar el conveni marc de col·laboració entre el Consell Comarcal de la Garrotxa i aquest ajuntament per la prestació dels serveis de l’àrea d’innovació\ntecnològica i suport informàtic del Consell Comarcal de la Garrotxa. 8.- Assumptes de tràmits. 9.- Precs i preguntes.\nLa secretària Argelaguer, 18 de maig de 2012 c/ Major, 1 Tel. 972 687 137 / Fax 972 687 821 ajuntament@argelaguer.cat\nVall del Llierca: Argelaguer–Olot–Girona: Sant Jaume de Llierca prepara la via judicial per evitar la ubicació del centre de triatge.-L’alcalde de Sant Jaume de Llierca, Ferran Puig (Junts-ERC-AM), va anunciar que es reunirà amb el conseller de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Lluís Recoder (CiU) el proper dimecres dia 23 de maig 2012. Puig va apuntar que confia en la possibilitat que Recoder consideri la idea de fer el centre de triatge de residus dins dels límits del polígon industrial. En cas contrari, l’Ajuntament esperarà l’aprovació definitiva del Pla Específic Urbanístic del Centre de Gestió de Residus a la finca de Can Coma de Baix i la consegüent denegació de les al·legacions en contra per impulsar un contenciós administratiu. Puig va assenyalar que volen evitar arribar als tribunals perquè és una opció incerta. L’alcalde va indicar que la sentència podria arribar quan l’equipament estigués acabat. «Segons quin fos el determini, s’hauria d’ensorrar l’edifici», va pronosticar. Va afegir «són coses que passen».\nVall del Llierca: Argelaguer–Olot–Girona: El moviment dels “indignats” a la Garrotxa ha organitzat actes amb motiu del primer aniversari del 15-M.-Indignades d’Olot i Comarca du a terme demà i amb el lema «Tornem a la plaça» un seguit d’actes per commemorar l’any del 15-M. Els actes comencen a la plaça Major, on fa un any es va fer l’acampada de persones indignades, amb una cassolada i la lectura d’un Manifest. Hi haurà una Assemblea Popular sobre com va néixer el moviment 15-M a Olot i Garrotxa; què ha passat a la Garrotxa, és a dir, les coses aconseguides fins ara per les Assemblees i per altres entitats, i sobretot propostes per al futur immediat. La mobilització s’acabarà amb un sopar d’etiqueta, en què els participants duran alguna cosa per menjar, plat, got i coberts.\nOlot Televisió estrena «L’alcalde respon» espai d’informació dels municipis de la Garrotxa\nVall del Llierca: Argelaguer–Olot–Girona: Olot Televisió estrena «L’alcalde respon» espai d’informació dels municipis de la Garrotxa.-Olot Televisió S. L. estrena aquest dimarts «L’alcalde respon», un espai d’informació municipal dels 21 ajuntaments de la Garrotxa. Cada setmana entrevistarà a un alcalde per tractar els temes d’actualitat i aquelles actuacions que preveu executar l’equip de govern de cada ajuntament. «L’alcalde respon», un programa dels serveis informatius presentat per Joan Manuel Robles, vol ser l’espai de referència pels garrotxins que volen conèixer el dia a dia dels consistoris i amb quins projectes treballen. «L’alcalde respon» es podrà veure cada dimarts en diferents franges horàries i a l’espai OTV a la carta. En aquest moment La Televisió de la Garrotxa produeix 12 programes propis i en coprodueix 3 més amb altres televisions locals.\nOlot Televisió Societat Limitada (OTV) és la televisió privada dels empresaris de la comarca de la Garrotxa. Olot-Televisió és un negoci privat que rep diners publics «diners publics beneficis privats» del pressupost municipal del Ajuntament d’Argelaguer. Es podrà veure cada dimarts.


'Anti-fracking' lliura 50.000 signatures contra els permisos al nord de Castelló - Diari La Veu\nEscriba el número 929656\nLa Plataforma Antifracking Comarques Castelló lliura les signaturas.\nLa plataforma ha afegit que tant la Diputació de Castelló, com la de València han aprovat mocions oposant-se a la tècnica del fracking. Així mateix, 32 dels 42 municipis afectats també han votat en contra.\nMés de 200 associacions s'hi han adherit a la Plataforma, que compta amb suports d'empresaris del sector turístic, agricultors, ramaders, caçadors, clubs esportius de muntanya i associacions ambientalistes.\n"La societat ja s'ha manifestat clarament en contra del fracking i exigeix al govern del PP que s'antepose el sentit comú i el principi de precaució a l'interès econòmic de l'empresa. Ara només falta que els membres del consell de la Generalitat Valenciana prenguen una decisió sobre això", han remarcat.\nLa plataforma ha lamentat la "irresponsabilitat" del grup del PP en les Corts Valencianes, "demorant la decisió sobre un tema que afecta directament al futur desenvolupament de les comarques de Castelló i exigim a la consellera Isabel Bonig que assumisca les seues responsabilitats i que es manifeste d'una vegada per totes al respecte".\nEscriba el número 508833


Pepe Álvarez: "Tot el que no passe per un executiu d'esquerres serà un frau" - À Punt\nPepe Álvarez: "Tot el que no passe per un executiu d'esquerres serà un frau"\nEl secretari general de la UGT s'ha pronunciat així sobre la formació del nou govern.\n15 de novembre 2019 - 16:53\nEl secretari general de la UGT, Pepe Álvarez, ha visitat hui València per a presentar-hi el congrés confederal del sindicat, que tindrà lloc l'any vinent. Serà la primera vegada des de 1978 que se celebra fora de Madrid.\nÁlvarez s'ha referit a la formació de govern i ha dit que tot el que no passe per un executiu d'esquerres serà un frau.\nTambé ha parlat de la situació de la planta de Ford d'Almussafes, una qüestió que ha estat damunt la taula en la reunió que ha mantingut aquest divendres amb el president de la Generalitat, Ximo Puig.


Cubelles és un dels municipis que menys recicla segons l’Agència Catalana de Residus | Ràdio Cubelles\nCubelles és un dels municipis que menys recicla segons l’Agència Catalana de Residus\nLa Generalitat confirma el Garraf com la comarca que genera més residus per habitant de l’àrea de les comarques de Barcelona i també la que disposa d’un índex més baix de recollida selectiva.\nCubelles és un dels municipis que menys recicla segons l’Agència Catalana de Residus. La Generalitat confirma el Garraf com la comarca que genera més residus per habitant de l’àrea de les comarques de Barcelona i també la que disposa d’un índex més baix de recollida selectiva. Dins del Garraf, el municipi de Cubelles només recicla bé un 23% de tota la brossa que recull. De fet, dins de la recollida selectiva que es fa al municipi, més d’un 10% no està ben separada al contenidor que pertoca i es descarta cap al rebuig.\nEl govern municipal ha admès en diverses ocasions que tot plegat suposa un cost afegit molt rellevant en les despeses de gestió de residus. En aquest sentit, tant el regidor Josep Maria Hugué com la tècnica de Medi Ambient, Eva Escardó, van explicar a Ràdio Cubelles que l’Ajuntament estudiaria la manera més eficaç d’augmentar la recollida selectiva de residus, però que no es podria establir cap nou sistema de recollida fins que no culmini el contracte actual.\nL’ajuntament també ha anunciat que prepara una campanya de sensibilització sobre el llançament de residus a la via pública i l’ús dels sistemes de recollida. De cara a l’any que ve, l’Ajuntament també aplicarà un increment en el rebut de les escombraries tant pels negocis com per les cases particulars. L’objectiu d’apujar la taxa, segons el govern, serà augmentar el pagament directe del cost actual, que fins ara era del 75%, fins un 85%. De manera que mitjançant altres recursos, l’Ajuntament es fa càrrec del 15% de la gestió dels residus.\nRecull de dades de l'Agència Catalana de Residus\nLa regidoria de Medi Ambient estudiarà un nou sistema per incrementar el reciclatge (27 de setembre de 2016)