Alt Empordà - 06/04/2020 - 17:53\nL'Ajuntament de Roses vol fer una crida a la responsabilitat en la lluita contra la pandèmia de la COVID-19, recordant la perillositat i irresponsabilitat que aquestes accions suposen\nImagen 1 de 1 - Policia Local de Roses\nAls operatius de control, que es realitzen conjuntament amb el cos de Mossos d'Esquadra, s'hi ha sumat també la col·laboració ciutadana, gràcies a les trucades realitzades per diversos veïns i veïnes del municipi al telèfon de la Policia Local (972 15 37 15), alertant de l'ocupació de segones residències.\nTots els avisos que es reben són estudiats i comprovats presencialment per agents de la policia i, en els casos en què es demostra que s'ha ocupat una segona residència, es tramita la denúncia corresponent. Pel que fa als vehicles detectats quan aquests accedeixen al municipi, a més, se'ls obliga a recular i tornar al seu domicili d'origen.\nDes de l'inici de la declaració de l'estat d'alarma, la Policia Local de Roses ha interposat un total de 150 denúncies per incompliments de les ordres de confinament de diverses tipologies. Aquestes infraccions poden arribar als 600 € de sanció.\nL'Ajuntament de Roses vol fer una crida a la responsabilitat en la lluita contra la pandèmia de la COVID-19, recordant la perillositat i irresponsabilitat que aquestes accions suposen, tant per als propis infractors, com per a la resta de la població. Resulta indispensable, doncs, la col·laboració i implicació de tota la ciutadania per tal de garantir el compliment de les mesures adoptades i aconseguir la seva efectivitat real.


La quota d'afiliació sindical a CCOO és una despesa que pots deduir quan realitzis la teva declaració anual de la renda, tal i com ens ho marca la llei de l'IRPF. La deducció pot comportar un estalvi en la quota d'entre el 20 i el 35% segons els casos.\nAquest import no apareix a l'esborrany d’Hisenda en compliment de la Llei de protecció de dades. Tot i això, pots deduir les quantitats que has pagat en concepte de quotes per la teva afiliació a CCOO. Els justificants són els mateixos rebuts bancaris o de nòmina que ja tens.\nRecorda que no et cal un certificat, però en el cas que el necessitis, el pots sol·licitar directament des de l'app del sindicat per a mòbils o des de la web de la seu electrònica de CCOO de Catalunya.\nPer a qualsevol consulta pots adreçar-te a: uat@ccoo.cat.\nLa quantitat que s'ha de deduir cal posar-la a l'espai reservat a "Quotes satisfetes a sindicats" de l'imprès oficial (digital o en paper) de l'IRPF.


El Cau de les Nereides: Els jugadors de whist\nPublicat per Laia en 12:55\nrits 3 d’agost de 2011 a les 13:14\nM'he resistit, xò en sou tants que en parleu tant bé, que aquests dies he estat mirant si estava a la biblioteca i tot!\nAixò si, entre que estava en prèstec i que ara me'n deixen uns quants que li passaran al davant, trigaré una mica a llegir-lo xò crec que caurà abans que acabi l'any!\nXeXu 3 d’agost de 2011 a les 14:32\nCom m'alegro de que t'hagi agradat! Ens l'anem passant l'un a l'altre, veus algú 'de confiança' que l'ha llegit i li fem cas. De moment no he vist que decebi a ningú. No sé si la rits tornarà a passar per aquí, si me'n recordo ja li diré, però a ella li agradaria segur. Això que dius de les referències de música i cinema, tant a ella com a mi ens agafa una mica d'esquitllada, però és molt més de la nostra època, i per això es gaudeix molt d'aquesta repassada tan exhaustiva, a estones sembla un manual de l'època. Tens raó també amb que algunes descripcions es poden fer pesades, però el conjunt el trobo fantàstic. A més, està molt ben escrit. Un llibre molt recomanable.\nRespecte al fragment que has triat, és una teoria molt interessant i es podria tenir en compte, no està mancada de sentit, encara que sembli una anada de bola d'en Jordi i sigui dita, si no recordo malament, en un moment molt punyent. Se'n podria treure un bon post d'aquí, oi?\nBarcelona m'enamora 3 d’agost de 2011 a les 21:00\nQue bo aquest fragment que has posat, fa pensar. I malauradament em sembla que té raó i que anem traslladant els destinataris del nostre amor. Estic d'acord amb què quan estem enamorats donem un 98% de tot el nostre amor a una única persona, i ens deixem d'estimar a nosaltres mateixos i tot. També vaig llegir que cadascú té l'amor que té per donar i que no en té més, i n'hi ha que en tenen molt, altres poc, i que tota la vida tenim el mateix.\nEl pinteu tots tan bé, que el poso a la llista.\nEl porquet 4 d’agost de 2011 a les 8:53\nUn altre a la llista... mon dieu... no me l'acabaré pas aquesta llista..\ncantireta 4 d’agost de 2011 a les 11:07\nJo necessito, pel cap baix, 2 vides més per llegir el que recomaneu.\nEstic d'acord amb el retall de llibre que has posat. No pot ser més encertat, especialment l'ultima frase. Ai, els fills!\nLaia 5 d’agost de 2011 a les 21:03\nRits, afegeix-lo a la llista, ja li arribarà el dia! La veritat és que jo últimament estava sobresaturada de llibres i pelis i sèries, no tenia temps de res i anava molt cansada... Però ara faig vacances, ara és la meva!\nXexu, no és una de les anades d'olla més importants d'aquest home (que en té unes quantes... la imatge de les Moritz i els Àngels de Charlie és brutal, allà sí que crec que toca fons!). És una teoria que no puc corroborar del tot per falta d'experiència, però sí que estic d'acord en la teoria de la metamorfosi de l'amor, en què crec que l'amor pateix diferents fases i que no per aquest fet es deixa d'estar enamorat (o això vull pensar!). I tant que dóna per un post, i més tota aquesta colla de la catosfera que és capaç de treure un post de sota les pedres!\nI per cert... el més important... Gràcies per la recomanació!\nBarcelona, porquet, cantireta... engreixeu la llista! No us decebrà!


Els Bombers de la Generalitat donen per finalitzada una campanya forestal 2020 - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nEls Bombers de la Generalitat donen per finalitzada una campanya forestal 2020\nMalgrat els bons resultats de l’estiu, la Campanya Forestal no havia finalitzat i el risc d’incendi forestal ha estat ben present fins a finals d’octubre.\nLes pluges de principis de mes han reduït considerablement el risc d’incendi forestal a tot el territori.\nTot i això, els Bombers de la Generalitat fan una crida a no abaixar la guàrdia: el canvi climàtic fa que es donin condicions de campanya forestal tot l’any.\nLa desestacionalització de la Campanya, en el sentit que ara el risc ja no es concentra únicament en els mesos d’estiu, com a conseqüència del canvi climàtic, i la Campanya de 2020 ha continuat viva fins entrada la tardor.\nEl documental “Incendis de 6a generació: els incendis que ens venen”, es pot consultar al Canal YouTube dels Bombers, amb subtítols en castellà i anglès


El subdirector de Protecció Civil a Catalunya molest per les filtracions - El triangle\nSergio Delgado ho troba una "falta de respecte"\nLes filtracions des del mateix Govern d'informació relativa a la desescalada i a l'establiment de mesures en diversos sectors afectats per les restriccions en la lluita contra la covid-19 han estat una constant les darreres setmanes. Aquest dimarts s'ha filtrat un esborrany de Salut per la reobertura de diversos sectors a partir del 23 de novembre.\nTambé ha caigut en mans dels mitjans de comunicació una proposta dels restauradors catalans. La filtració de l'esborrany del Govern, però, ha molestat especialment a un dels seus artífexs, el subdirector de Protecció Civil a Catalunya, Sergio Delgado. Salut nega haver estat responsable de la filtració de l'esborrany.\nEn una piulada a Twitter, Delgado ha dit que "el que ha passat avui és una falta de respecte total" als "tècnics i la feina que fem des de fa mesos amb la covid-19". Així mateix, ha afegit que també és una falta de respecte als "ciutadans que mereixen tenir certeses i no rumors" i a les "activitats econòmiques afectades per aquesta enorme crisi", així com a les "institucions que ens representen".\nPrevMalestar a TV3 pels àudios on posen al descobert “pressions polítiques”


D'aquesta manera, el Ministeri que dirigeix María Jesús Montero ha enviat la proposta inicial de reforma del model de finançament autonòmic per establir un diàleg amb les comunitats. Aquest document rebrà ara les aportacions i observacions de totes les regions durant aquest mes de desembre i el mes de gener.\nInsisteix que és el "més garantista" per a la formació política perquè li permet defensar-\nExtremadura, Castella-la Manxa i Galícia són les més beneficiades.\nEl ministre assenyala que va poder haver malversació de fons públics en el procés independestista de Catalunya.\nArribarà als 105.020,29 milions, segons el projecte de Pessupostos Generals de l'Estat.\nAnalitza també si hi ha malversació de fons públics.\nÁlvarez de Miranda dóna compte de l'informe de fiscalització dels comptes de 2014 i 2015 dels partits i de les aportacions rebudes.\nDefensa "donar un impuls a la inversió pública a Catalunya amb els nous plans d'infraestructures perquè sigui un motor d'atracció per a inversions".\nAquesta Hisenda federal que proposa "exigeix mecanismes institucionals i de governança orientats a la cooperació i al pacte".\nTant Ciutadans com la coalició valenciana Compromís han anunciat el seu vot en contra, fet que suposa un rebuig de 36 diputats.\nAjuntaments com els de Madrid, Barcelona i Cambrils han reclamat finançament europeu.\nLa Generalitat de Catalunya registra actualment un nivell de dependència del finançament de l'Estat d'un 66%. Aquest percentatge suposa que el Govern català ha quadruplicat des del 2012 la seva dependència del finançament estatal.\nPSOE, Unidos Podemos i PNV han votat en contra al·legant que el PP la planteja per "contrarestar" la que es va a organitzar al Congrés centrada exclusivament en els comptes populars.\nMas, al Parlament: "L'única novetat al cas Palau és el pacte del fiscal amb alguns acusats"\nEl diputat de la CUP, Benet Salellas, ha exigit a Artur Mas deixar de representar internacionalment la independència, que no pot ser "el flotador de ningú, i menys de la corrupció" i ha afirmat que l'expresident del Govern "és el passat".


Saint George's School - Projecte Lingüistic\nprojecte lingüístic per etapes\nEls nostres alumnes aprenen i viuen en anglès, no com una llengua estrangera, sinó com a llengua vehicular en el procés d’ensenyament-aprenentatge. Per aconseguir-ho fem ús d’un sistema d’immersió en Llengua anglesa portat a terme per un professorat nadiu.\nL’alumne del Saint George’s School estudia quatre idiomes el que genera altes competències lingüístiques, una mentalitat més oberta i més rica en continguts, fet que els facilitarà un futur de relacions personals i professionals.\nEl Projecte lingüístic de la nostra escola es diferencia segons les etapes educatives.\nSaint George’s School aplica el sistema d’immersió lingüística, on el nen viu i aprèn en llengua anglesa en les àrees de: Descobriment d’un mateix i dels altres, Descobriment de l’entorn i Comunicació i llenguatges. Aquesta immersió es porta a terme durant tot l’horari escolar, exceptuant un mòdul realitzat en Llengua catalana.\nEn els primers cursos de l’ESO se segueix la immersió lingüística en anglès determinada en l’etapa de Primària i, a 3r i 4t d’ESO queden determinades algunes àrees més en llengua vehicular castellana/catalana, amb l’objectiu de preparar els alumnes per a futurs estudis superiors a Catalunya, Espanya o a països estrangers. Es continua amb l’aprenentatge de la Llengua francesa com a segona llengua estrangera.\nEn aquesta etapa, totes les àrees són impartides en Llengua anglesa, exceptuant els mòduls de Llengua castellana i Llengua catalana.\nA partir de l’últim curs de Primària s’introdueix una nova llengua: el Francès.\nLes matèries que s’imparteixen en Llengua anglesa són la Llengua i Literatura angleses i les matèries optatives d’aquesta llengua. La resta de les àrees són impartides en Llengua Catalana/ Llengua Castellana. Les Llengües castellana, catalana i francesa es continuen impartint en les àrees corresponents.\nCada any una selecció de 6 alumnes d’entre 4t d’ESO i 1r de Batxillerat participen al programa EYP. El Parlament Europeu de la Joventut (EYP) és un programa educatiu únic que reuneix a joves d'arreu d'Europa per debatre temes actuals en un marc parlamentari. EYP està present a 40 països europeus i organitza gairebé 600 esdeveniments cada any. Milers de joves són actius com a voluntaris d'arreu d'Europa, fent que EYP sigui veritablement un programa per a joves, per part dels joves.\nSaint George’s School és un centre reconegut per la Universidad de Cambridge per a poder realitzar en el propi centre els exàmens d’ UCLES.\nUCLES és una delegació de l’Associació d’Examinadors Lingüístics d’Europa (ALTE). Les titulacions que ofereixen actualment són les més reconegudes i prestigioses en llengua anglesa a nivell mundial. Aquests es basen en el CEFR (Common European Framework of Reference for Languages) i avaluen cada alumne en les competències de: lectura, escriptura comprensió i expressió oral.\nL’ensenyament de la Llengua francesa, com a la segona llengua estrangera, garanteix que els nostres alumnes surtin del centre amb unes competències plurilingües i específiques en aquest idioma.\nExàmens a l’Educació Primària:\nPrimary 2: Starters\nPrimary 4: Movers\nPrimary 5: Flyers\nPrimary 6: KET (Key English Test) - A2 (Level on CEFR)\nExàmens a l'ESO i Batxillerat:\nESO 1: PET (Preliminary English Test) - B1 (Level on CEFR)\nESO 2 o 3: FCE (First Certificate in English) - B2 (Level on CEFR)\nESO 3, 4 o Batxillerat: CAE (The Certificate in Advanced English) - C1 (Level on CEFR)\nESO 4 o Batxillerat: CPE (The Certificate of Proficiency in English) - C2 (Level on CEFR)\nA Batxillerat, els alumnes es presenten al nivell avançat i al C1 d’Anglès de l’Escola Oficial d’Idiomes (EOI), examen reconegut oficialment a nivell nacional.\nEls preparem per a les següents titulacions:\nESO 1: DELF A1\nESO 3: DELF A2/ B1\nESO 4: DELF B1\nBatxillerat: DELF B2


Ajuntament de Canet de Mar - Els Serveis Socials van atendre 687 famílies durant l'any 2018\nEls Serveis Socials van atendre 687 famílies durant l'any 2018\nPUBLICAT Divendres, 11.10.2019\nEls Serveis Socials d'Atenció Primària han presentat la Memòria d'actuació del 2018. Aquest Servei municipal cada any publica les xifres de la feina feta en atenció social al nostre municipi. Al 2018 l'atenció s'ha prestat a 1.053 persones, un total de 687 famílies, que corresponen a un 7% del total d'habitants de Canet. El principal motiu pel qual s'acut als Serveis Socials és la demanda d'ajuts sociosanitaris, seguits pels problemes econòmics i la demanda d'habitatge. Aspectes com la violència de gènere, en el cas de Canet, suposa un 4% de l'atenció individualitzada. Els i les professionals d'Acció Social han dut a terme un total de 2.887 entrevistes personalitzades.\nAquesta atenció prestada directament a les persones de forma individual, es complementa amb serveis, programes, projectes i protocols d'actuació adreçats a col·lectius específics i/o comunitaris, entre els que s'inclouen Canet Aliments, el servei de Teleassistència domiciliària, el SAD (ajuda domiciliària), préstec de material i ajuts tècnics, arranjament per adequació d'habitatge, dependència i protocols i treball comunitari.\nEntre els serveis complementaris que es presten des de Serveis Socials destaquem la intermediació hipotecària, el reforç escolar, el Grup de Suport emocional i ajuda mútua (GSAM), els informes d'arrelament o el suport a persones amb risc de vulnerabilitat i que tenen problemes de salut visual a qui es pot atendre gràcies al conveni signat amb l'Escola Unversitària d'Òptica i Optometria de Terrassa.\nLlegiu el document complet per tenir tota la informació d'aquest Servei municipal:\nMida: 655,32 kB\nMemòries, plans i estratègies - Portal de transparència


Aplicació de mesures urgents en la lluita contra l'atur juvenil - Junts x Gavà\nAplicació de mesures urgents en la lluita contra l’atur juvenil\nby juntsxgava | maig 27, 2021 | Declaració Política | 0 comments\nSi la pandèmia ha agreujat un dels problemes endèmics que ha patit i pateix la societat espanyola aquest és, sense dubte, l’atur juvenil, convertint-lo com una de les principals emergències socials i laborals de país. La necessitat de buscar una solució s’ha vist accentuada en el darrer any, en el marc de la pandèmia, on ha augmentat la taxa d’atur entre els joves i ha provocat més sobrequalificació, precarització i explotació.\nLes implicacions que se’n deriven requereixen mesures ambicioses i valentes. La taxa de desocupació juvenil d’Espanya és la més alta d’Europa: “4 de cada 10 joves no poden treballar i un terç dels que treballen estan en ERTO”, mentre la mitjana europea es situa entorn el 17%.\nA més, amb aquest 40% d’atur juvenil, uns salaris cada cop més baixos i l’excessiu preu dels lloguers, ens trobem amb que un de cada cinc joves es troba en risc de pobresa. Situació que, per altra banda, reverteix profundament en els nuclis familiars que han d’assumir, en molts casos, la seva manutenció fins a edats avançades i allunyades dels seus anhels d’emancipació. La desigualtat fragmenta la societat i debilita la ciutadania, per això cal aplicar les mesures necessàries per frenar aquesta desigualtat. El jovent ha de poder creure en un futur de progrés i, per fer-ho, cal situar els joves al centre de les polítiques públiques.\nNo fer polítiques de joventut per créixer en una societat de benestar és insostenible. Els joves han de poder desenvolupar els seus projectes de vida perquè són ells els que construiran el futur del nostre país. Entre d’altres, calen mesures per reduir la temporalitat i impulsar l’emprenedoria i l’autoocupació.\nIsidre Casas i Domingo Regidor Portaveu Grup Municipal Junts per Gavà Tel. 932639166 icasas@gava.cat D’acord amb tot això exposat, el Ple de l’Ajuntament de Gavà Acorda:\nPRIMER.- Instar a les administracions competents a impulsar i actualitzar els Plans Estratègics d’Ocupació Juvenil per incrementar l’ocupació laboral i reduir la temporalitat dels contractes entre joves menors de 30 anys.\nSEGON.- Instar al Govern espanyol a impulsar reformes en l’àmbit laboral que fomentin la contractació indefinida, a través d’una simplificació dels contractes, millorin l’ocupabilitat dels joves i impulsin la modernització de la negociació col·lectiva.\nTERCER.- Instar a les administracions competents a impulsar les polítiques actives d’ocupació i simplificar el sistema de protecció per desocupació, garantint una atenció individualitzada, professional i integral als aturats i aturades prestant especial atenció als joves, aturats de llarga durada i als supòsits d’exclusió social. Desenvolupar mesures específiques i facilitar recursos per fomentar l’emprenedoria i l’autoocupació entre joves menors de 30 anys.\nQUART.- Instar a les administracions competents a incrementar els recursos per al desenvolupament de la formació professional i de competències en sectors estratègics i de futur de cada comunitat autònoma, així com per al desenvolupament i formació en drets laborals dins el Pla Nacional per a la Garantia Juvenil.\nCINQUÈ.- Instar al Govern espanyol a desenvolupar la Llei del Treball a Distància per garantir els drets laborals dels joves i establir un marc de seguretat laboral en matèria de desconnexió digital, de dret a la privacitat en comptes i dispositius privats.\nSISÉ.- Notificar aquests acords al Govern d’Espanya, al Congrés dels Diputats , al Senat, al Parlament de Catalunya i als mitjans de comunicació als efectes escaients.


El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible a Vilassar de Mar ha de ser un pla integral sobre la mobilitat del municipi, que ha de contemplar totes les propostes i objectius dels diferents modes de mobilitat (a peu, bicicleta, transport public, vehicles privats motoritzats). Des de Babord, destaquem 5 eixos bàsics o propostes prioritàries per aconseguir un Vilassar de Mar més sostenible.\nIncrement dels vials per a vianants i per a bicicletes.\nTransformació de la N-II en el Passeig de les Palmeres.\nLa continuitat del passeig marítim fins a Premià de Mar.\nCreació de nusos intermodals.\nAquest 5 eixos ens han de permetre identificar propostes concretes per transformar les diferents xarxes de mobilitat urbana i interurbana a Vilassar de Mar, per tal d’aconseguir incrementar la qualitat de vida mitjançant la recuperació del carrer com espai de relació i convivència per part de les persones. Així, ha de permetre als vilassarencs i vilassarenques fer els seus desplaçaments diaris (treball, educació, cultura, oci…) més còmodes i accessibles, a més de significar una proposta global que ajudi a fomentar l’ús de modes de mobilitat més sostenibles, tant en els itineraris interns com en els externs.\nVials per a vianants i per a bicicletes.\nUn 70% dels desplaçaments que s’efectuen a Vilassar de Mar són a peu. Així, és prioritari garantir la mobilitat a peu al llarg de tot el municipi, de la mateixa manera que s’ha d’establir una xarxa d’itineraris per anar amb bicicleta per la sostenibilitat del mitjà de transport i pel pes creixent d’aquest. És bàsic, doncs, que aquests itineraris siguin segurs, fàcils d’identificar i seguir, còmodes, accessibles, amb continuïtat i que uneixin els espais i serveis d’ús habitual de la població. Des de Babord, doncs, hem plantejat la creació d’uns itineraris que connectin el sud amb el nord i l’est amb l’oest, que siguin exclusius no compartits o que, en el cas de compartir l’espai amb d’altres mitjans, es doni prioritat al vianant primer i a la bicicleta després. Pel que fa a la bicicleta, es preveu una mesura addicional com seria la instal•lació d’aparcaments segurs, sobretot als edificis de serveis públics i als accessos al transport públic per fomentar-ne l’ús i la intermodalitat.\nDe la N-II al Passeig de les Palmeres.\nAquest eix, o mesura, per la seva incidència en altres municipis, s’està treballant al Pla de Mobilitat del Maresme, doncs és la institució que pot incidir de forma més directa, o que pot elaborar i oferir solucions més viables. Però és des dels municipis on cal definir l’ús que en volem donar. És en aquest sentit que Babord proposa convertir la N-II en el Passeig de les Palmeres de Vilassar de Mar, és a dir, convertir un vial interurbà en un vial més del poble, on caminar-hi sigui una activitat fàcil i saludable.\nHi ha dues propostes concretes per utilitzar una part de l’espai de la N-II:\n- Al tram de N-II proper a les estacions de rodalies, volem propiciar la intermodalitat (un dels altres 5 eixos pels quals apostem), creant parades de bus urbà i interurbà, i aparcaments segurs de bicicletes i cotxes a la cruïlla entre el passeig de les Palmeres i l’avinguda Escultor Monjo.\n- Aprofitar l’espai de la N-II per construir rampes que permetin superar els trams d’escales que hi ha als passos subterranis per accedir al passeig marítim, i així aconseguir itineraris accessibles entre el nus urbà i el passeig marítim.\nContinuïtat del Passeig marítim.\nUns centenars de metres entre Premià de Mar i Vilassar de Mar trenquen la continuïtat dels dos trams de passeig marítim que tenen els dos municipis en la seva façana del litoral. Des de Babord, lluitem per aconseguir la continuïtat del passeig marítim entre Vilassar de Mar i Premià de Mar, doncs permetrà comunicar els dos municipis mitjançant un espai molt utilitzat pels veïns i veïnes dels dos municipis i és un pas més per aconseguir un passeig que comunicarà Barcelona amb Mataró. Aquesta unió facilitarà l’ús de l’espai de platges. Amb tot, és vital que sigui accessible per tothom, i que el seu disseny i realització sigui respectuós amb l’hàbitat que travessa (psemofila) i, per tant, cal una pedagogia del seu ús i un manteniment.\nDes de Babord apostem per l’ús del transport públic com un mitjà fiable, còmode i sostenible de transport. Hem d’aconseguir que les persones que fan la majoria dels seus trajectes en un transport privat i d’ús individual, com és el cotxe, passin a fer-lo en un transport col•lectiu com ho pot ser el tren o l’autobús. Que el trànsit de la N-II no només es traslladi a la C-32 gratuïta (proposta que des del Pla de Mobilitat del Maresme s’està lluitant per aconseguir) sinó que passi, en la seva majoria, al servei de Rodalies i de busos urbans i interurbans.\nPer aconseguir-ho, però, cal potenciar el seu servei:\nPel que fa al servei de Rodalies (RENFE), s’ha d’incrementar la oferta ferroviària mitjançant, per exemple, l’augment del nombre de vagons. Això passa per portar una posició conjunta i de força, des del Pacte de Mobilitat del Maresme, per demanar que s’ampliï l’estació d’Arc de Triomf (Estació del Nord) per poder absorbir trens de més llargària.\nBabord defensa l’establiment de la tarifa d’una zona pels trajectes entre VdM i Mataró, aplicable a d’altres municipis que es veuen perjudicats per la integració tarifària, i han de pagar un bitllet de dues zones per un trajecte de dues parades.\nPel que fa al bus urbà, s’han d’estudiar i canviar els itineraris i els horaris per donar un servei real a la població.\nRespecte el bus interurbà, hem detectat que els busos de Cabrera i Cabrils passen pel municipi i no s’aprofiten, així que hauríem de trobar la manera d’aprofitar les xarxes que passen pel nostre municipi. També creiem que s’hauria d’estudiar la oferta d’un bus directe Vilassar de Mar - Barcelona en hores punta, i que podria ser utilitzat també pels municipis del voltant com Cabrera i Cabrils, estudiant la introducció de parades de pas que no augmentin la durada del trajecte i facilitin l’aprofitament del servei per part de més persones.\nAquest concepte d’utilitzar diferents transports públics per realitzat els nostres itineraris és un hàbit poc utilitzat perquè no s’ha donat a conèixer ni s’ha fomentat, en el sentit que no disposem de punts d’intermodalitat, és a dir, espais habilitats per canviar de mode de transport. Sota aquesta idea de foment del transport públic, la intermodalitat és bàsica per poder canviar de modes de transport públic (transbordament) amb facilitat i fer més còmode, ràpid i accessible el trajecte, en definitiva, fer el seu ús més atractiu. Avui en dia, amb la integració tarifària es permet l’ús de fins a quatre modes de transport diferents en un mateix itinerari (amb les targetes integrades), i per tant, al mateix preu. Només cal, doncs, crear l’espai on es puguin connectar els diferents mitjans de transport, amb zones d’aparcament segures per a bicicletes i cotxes.


Nightcrawler: "En la creació d'un disc, m'imagino un món i el vaig a visitar a través de la música"\nNo és Déu però crea mons. El procés creatiu del productor musical de Synthwave i Darksynth Nightcrawler comença per les imatges: veu el que musicalitzarà després amb el sintetitzador. Els seus àlbums sonen a BSO i cadascuna de les seves cançons són un passatge directe als universos sonors foscos i futuristes que defineix, també, amb l’acurada estètica dels seus àlbums. Darrere de Nightcrawler hi ha el lleidatà Jordi Oró, amb qui quedem a pocs dies de publicar el seu segon àlbum ‘Beware of the humans’, que arriba després de girar per Europa amb el seu primer treball ‘Metropolis’.\nNightcrawler: “En la creació d'un disc, m'imagino un món i el vaig a visitar a través de la música”\nMés de 1.000 persones escolten cada dia a Spotify la música de Nightcrawler, un dels artistes destacats de l’escena Synthwave i Darksynth que aquest estiu va girar per Europa amb el seu primer àlbum, Metropolis, i que just acaba de presentar el segon: Beware of the humans. Encara que rebi els missatges a Facebook, Bandcamp o e-mail en anglès, perquè tothom dóna per fet que és la seva llengua materna, Nightcrawler és l’àlter ego musical del dissenyador gràfic lleidatà Jordi Oró. La seva música forma part de l’underground d’algunes bandes sonores cinematogràfiques, es barreja amb l’art en curtmetratges i arriba a la superfície més comercial amb anuncis com el d’un dels gelats dels germans Roca.\nVostè fa música Synthwave i Darksynth... Per als que no en som coneixedors, ens podria dir quin tipus de música és?\nEl Synthwave és música electrònica que es fa amb sintetitzadors. Les seves estructures musicals i melodies evoquen els anys 80. El Darksynth i el Horrorsynth són subgeneres del Synthwave, en aquest cas, les melodies i els sons estan inspirats en bandes sonores de pel·lícules de terror. Forma part de l’underground, encara que repunta en moments com el de l’èxit de la sèrie Stranger Things, que beu de la mateixa estètica retrofuturista en la qual s’ubica la cultura retrowave.\nTot són anglicismes.\nL’anglès és l’idioma de trobada del moviment musical, cultural i estètic que va néixer a internet. L’escena musical, a més a més, està als EUA i a Europa. A Espanya encara ningú no s’ha atrevit a apostar fort per la música Synthwave. A Amsterdam fan festes setmanals centrades en aquest tipus de música i a Londres se celebren festivals cada mes. Aquí a Espanya no hi ha una indústria de Synthwave i, per tant, els clubs i les sales no programen aquests tipus de lives. És el peix que es mossega la cua.\nActua sempre fora?\nNo. El meu debut en els directes va ser a la sala Sidecar de Barcelona i també he estat a la Siroco de Madrid i al Festival SOS 4.8 de Benidorm, on vaig actuar a l’escenari Jägermusic davant de centenars de persones. Cal dir que des del 2015, quan vaig presentar el meu videoclip Haunted Keys, formo part del roster d’artistes de Jägermusic, ha sigut una porta oberta al Synthwave a Espanya.\n“El Synthwave va néixer a internet. Se sociabilitza a Facebook i s’exposa i es comercialitza a Bandcamp”\nAquest estiu ha fet una gira per Europa, visitant Berlín, Viena i Budapest. Hi ha diferències entre el públic d’allí i d’aquí?\nA Europa hi ha més seguidors, a Espanya s’està descobrint. La diferència potser està en el lloc que ocupa el Synthwave o el meu projecte musical al cartell. A Berlín, Viena o Budapest la gent anava a viure el live de Nightcrawler, aquí van per un altre i em descobreixen a mi.\nAbans parlava de “cultura retrowave”. El Synthwave és més que música? És un moviment cultural i estètic com ho va ser el hip hop en el seu naixement?\nHi ha certes diferències. Mentre que el hip hop va néixer als carrers, el moviment Synthwave i la cultura retrowave ho va fer a internet. L’impuls definitiu va ser la pel·lícula Drive (2011), de Nicolas Winding. L’artista Kavinsy va fer un dels temes i va ser tot un èxit. A partir d’allí es van anar formant els fonaments d’aquest tipus de música i la seva comunitat que se sociabilitza a Facebook i exposa els seus treballs a Bandcamp. Estèticament no identifiques un seguidor del Synthwave com ho faries ràpidament a un del hip hop, però és veritat que el negre o les samarretes de pel·lícules de culte o de terror, en podrien ser algunes pistes.\nEn què s’inspira?\nEn la creació d’un nou disc imagino un món i el vaig a visitar a través de la música. Veig una imatge, una situació i la musicalitzo. És així com creo les cançons. La inspiració em pot venir mirant pel·lícules, escoltant música o fent un passeig. Tinc temporades, és a dir, amb Metropolis vaig veure molta ficció propera a la pel·li Blade Runner, però després va ser el cinema giallo que va inspirar Strange Shadows.\nVostè és dissenyador gràfic (www.georgegoldesign.com), com es va convertir en Nightcrawler?\nSempre he estat involucrat en algun projecte musical i he sentit la necessitat d’expressar-me, no solament gràficament, sinó també a través de la música. Així, als anys 90 formava part d’una banda de hip hop a Lleida. Vaig deixar-ho i el 2009 vaig voler iniciar un projecte de música experimental. Tenia clar el que volia fer però, d’entrada, no tenia la manera de traduir el que veia i escoltava al meu cap en el pla real. Així que vaig comentar-ho amb un amic que dominava la producció musical, que em va aconsellar que aprengués a utilitzar els programes de música amb els quals treballo perquè solament jo seria precís en la materialització de les meves idees. I així va néixer Nightcrawler, que significa rondaire nocturn, en part perquè vaig estar molt de temps fent de dissenyador gràfic de dia i, de nit, centrant-me en la música.\n“Sèries com Stranger Things han popularitzat l’estil de música que faig, d’estructures i melodies que evoquen els 80”\nFa un DIY en el panorama musical. S’encarrega de la música, la part gràfica i fins i tot edita els vinils i els CD que ven a través del seu perfil de Bandcamp.\nSí, encara que he publicat amb segells discogràfics com l’EP Strange Shadows, de la mà de One Way Static Records, amb qui vam fer un vinil que imita un disc de serra que es va esgotar a les quatre hores de posar-lo a la venda. Cal dir que hi ha indústria Synthwave de vinil però no de CD, que està mort, encara que a mi encara em fa gràcia editar-lo i ho faig jo mateix. Generalment m’ocupo jo de tot. Faig la producció musical, el disseny gràfic i la direcció d’art. M’envolto sempre, això sí, d’amics. El productor italià Vincenzo Salvia masteritza els meus àlbums i de les visuals del live i vídeos promocionals s’encarrega Jordi Hernández, company d’aventures des que ens castigaven plegats a EGB. Crec fermament que si treballes amb gent amb la qual t’uneix un vincle personal es nota al resultat final.\nCom va arribar a musicalitzar l’anunci del gelat Valencoco de Jordi Roca? La cançó Génesis ja acumula més de 800.000 visualitzacions al Youtube.\nGénesis és l’exemple de la meva diversificació. No m’agrada ser continuista, vaig de la ciència-ficció al terror del cinema giallo i paro al retrofuturisme per tornar a canviar. Els germans Roca van escollir Génesis, que és una cançó totalment vuitantera, i amb les imatges que van crear per a l’anunci conjuga molt bé.\nAquesta setmana es presentarà un videojoc del qual he fet la banda sonora. I sobretot estic centrat en la promoció del disc Beware of the humans, en el qual he comptat amb col·laboracions d’artistes internacionals com el canadenc Jared Kyle, líder de la banda synth pop Dead Astronautso el guitarrista Philipp.Johann d’Atri. Al febrer el presentaré a Barcelona i, segurament, després ja agafarem l’avió per portar el live a fora.


L'AEM B s'acaba imposant | Futfem.cat\nEl Camp Clar iguala el marcador dues vegades, però la victòria es queda a Lleida\n26.02.2017 || 14:46\nEl filial de l'AEM i el Camp Clar han aprofitat la jornada de descans a Preferent per disputar el duel ajornat corresponent a la 20a jornada de Lliga. Tot i igualar dues vegades el marcador, el Camp Clar no ha aconseguit la victòria final i continua enfonsat a la classificació.\nJa al minut 8, el conjunt lleidatà s'ha avançat gràcies a un gol de Paula Barreira. Superat el quart d'hora de partit, però, les tarragonines han posat les taules al marcador de la mà de Judit March. Just abans d'arribar al descans, Saray Tello ha capgirat el marcador pel Camp Clar.\nA la represa, Núria Serra ha igualat el partit de nou amb una diana quan només s'havien disputat 2 minuts del segon període. Aquest gol suposaria un punt d'inflexió en l'enfrontament per les noies d'Ismael Vila. Andrea Gómez, per partida doble, i Alba García han completat la golejada final.\nAmb aquest resultat, el Camp Clar continu ocupant l'última posició de la taula amb només 3 punts, mentre que el filial de l'AEM suma 29 punts i es troba en una còmoda 8a posició.


Model tipus d’adhesió al Consorci Local LOCALRET | Consorci Localret\nModel tipus d’adhesió al Consorci Local LOCALRET Adhesió a LOCALRET\nModel tipus d’adhesió al Consorci Local LOCALRET\nAdhesió a LOCALRET. Tràmits:\n1.- Acord inicial del Ple de l’Ajuntament per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació. 2.- Informació pública d’aquest acord durant el termini de trenta dies al DOGC i al BOP corresponent. 3.- Certificat del resultat de la informació pública, i acord definitiu.\n1.- Acord d’aprovació inicial\nAprovar inicialment l’adhesió del municipi de ________________ al Consorci local Localret, constituït pels municipis catalans l’Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya, així com aprovar, també, els Estatuts pels quals es regeix el Consorci, publicats al BOP corresponent *, modificats per l’Assemblea General del Consorci Localret en data 27 de novembre de 2014 i publicada la refosa en el DOGC núm. 6877, de 22 de maig de 2015.\nSotmetre aquest acord a informació pública durant trenta dies hàbils, a efecte de presentació d’al·legacions o reclamacions, mitjançant la inserció d’anunci al Butlletí Oficial de la Província, al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al tauler d’anuncis de l’Ajuntament. De no presentar-se’n cap, l’aprovació inicial esdevindrà definitiva sense necessitat de nou acord.\nFacultar l’alcalde per a l’execució dels presents acords.\nNotificar els presents acords al Consorci local Localret, als efectes previstos a l’article 3 dels Estatuts del Consorci, a la Federació de Municipis de Catalunya i a l’Associació Catalana de Municipis.\n* BOP Barcelona núm. 99 de 25 de abril de 1997\nBOP Girona núm. 55 de 1 de maig de 1997\nBOP Lleida núm. 52 de 1 de maig de 1997\nBOP Tarragona núm. 103 de 6 de maig de 1997\n2.- Anunci sobre adhesió al Consorci Localret\nEl Ple de l’Ajuntament de _________________ , en la sessió de data _______ , aprovà inicialment la seva adhesió al Consorci local Localret i els estatuts pels quals es regeix que van ser publicats al Butlletí Oficial de la Província núm. _______ de ________ , i disposà, alhora, el sotmetiment dels acords esmentats a informació pública durant trenta dies hàbils, a efectes de presentació d’al·legacions i reclamacions.\nL’expedient es podrà consultar a les oficines municipals tots els dies feiners de a , durant el termini de trenta dies a comptar des de la darrera publicació d’aquest anunci al BOP de la Província o al DOGC.\nCas de no presentar-se al·legacions o reclamacions, l’acord inicial esdevindrà definitiu sense necessitat de posterior acord.\n3.- Model de Certificat\nCertificat de l’acord de ple pel qual el municipi ____________________ s’adhereix al Consorci local Localret _________________ , secretari de l’Ajuntament.\nQue aquest ajuntament, reunit en sessió plenària el ___________________ de _____________ , va acordar per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació, l’adhesió al Consorci Localret.\nQue l’esmentat acord es va posar a informació pública durant el període de trenta dies hàbils, al cartell d’anuncis de l’Ajuntament i es publicarà al Diari Oficial de la Generalitat núm. ______ de ________, i al Butlletí Oficial de la Província núm. _________.\nQue durant l’esmentat període no s’han presentat al·legacions ni reclamacions, i que l’acord inicial contemplava que en aquest cas l’esmentat acord esdevindria definitiu.\nI perquè així consti, lliuro aquesta certificació amb el vist i plau de l’alcalde.\nDescàrrega, Tràmits i Model-Tipus d’adhesió al Consorci local LOCALRET .pdf\nConsorci Localret / Model tipus d’adhesió al Consorci Local LOCALRET


PROBIÒTICS - Farmàcia Tugas\nEls probiòtics són microorganismes vius beneficiosos per a la nostra salut. Resideixen a l’intestí ajudant a enfortir el sistema immunològic i al bon funcionament del sistema digestiu.\nEls microorganismes més extensament utilitzats com probiòtics són "els bacteris dels gèneres Bifidobacterium i Lactobacillus, així com llevats del gènere Sacharomyces”.\nEls probiòtics no s'han de confondre amb els prebiòtics. Aquests últims no són microorganismes vius, sinó que formen part d'alguns aliments i el que fan és servir d'aliment als microorganismes probiòtics perquè creixin i es desenvolupin.\nCom ens ajuden i com actuen\nEl major nombre de cèl·lules immunitàries es troben en el tracte intestinal, per això és important tenir una bona flora. Quan la superfície de la mucosa ha quedat deserta l'organisme probiòtic ve a ocupar aquesta incrementant el efecte barrera, així atenua els símptomes i facilita la recolonització.\nAjuden a equilibrar la flora intestinal i enforteixen el sistema immunitar.\nRedueixen la inflamació intestinal (còlon irritable), gasos i malestar digestiu.\nAjuden a prevenir les diarrees provocades per l’ús d’antibiòtics.\nDisminueixen el risc de desenvolupar úlceres i gastritis.\nAjuden a disminuir l’acumulació de greix al fetge.\nEquilibren el sistema intestinal, davant la planificació d'un viatge a un altre país com a prevenció de la diarrea del viatger, pacients amb intoler\nància o mala absorció de lactosa, etc..\nCom prendre probiòtics\nHi ha dues formes principals d'ingerir probiòtics: a través de l'augment del consum d'aliments que són considerats com probiòtics naturals o l'altra manera, és a través de l'ús de suplements amb probiòtics com Tugas Florafast, Tugas Floratab….\nAlguns dels aliments que els contenen són:\nProductes lactis cultivats com iogurt, quéfir, llet fermentada.\nVerdures amb fibra.\nFruites com el plàtan.


Publicades les adjudicacions de vacants de juliol (interins)\nCos de secundària i resta de cossos\nLes credencials es podran descarregar a través de l'aplicació informàtica a partir de l'1 d'agost mitjançant el codi d'usuari i contrasenya.\nContra els llistats es pot presentar recurs de reposició en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació (fins el 31 d'agost) o recurs contenciós en el termini de dos mesos (fins el 30 de setembre).\nEn l'espai de l'afiliació disposareu d'un model de recurs de reposició.\nPublicades les adjudicacions de vacants de juliol (reingressats, en pràctiques i provisionals)\nReclamació de les places d’FPA Valencià-Anglés\nUn any més, la Conselleria no les oferta en les adjudicacions de juliol i s'esperarà a setembre per ofertar-les.\nAdjuntem un model de reclamació d'aquestes places perquè la gent afectada les puga reclamar. Recordeu que si us adjudiquen en setembre aquestes places (que sí van oferir en les adjudicacions de desplaçats i suprimits) NO cobrareu l'estiu. Presenteu-les URGENTMENT!\nSTEPV ja ha fet les gestions perquè es publiquen immediatament aquestes places.\nModel de reclamació de les vacants d'FPA Comunicació Valencià-Anglés.\nVacants per a l’adjudicació d’Inici de Curs 2014-2015 en tots els cossos\n- Vacants cos de mestres\n- Vacants secundària i resta de cossos\nLes vacants estan organitzades per centre i no per especialitats\nSecundària i resta cossos: llista definitiva de funcionaris de carrera, en pràctiques i interí\nPodrà interposar-se recurs de reposició en el termini d'un mes (fins el 9 d'agost) o directament contenciós administratiu en el termini de dos mesos (fins el 9 de setembre).\nCos de Mestres: relació definitiva funcionaris de carrera, en pràctiques i interí adjudicació juliol\nEs podrà interposar recurs de reposició en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació o directament Contenciós administratiu en el termini de dos mesos.\nLlista provisional funcionaris de carrera, pràctiques i interí de secundària i resta cossos\nLlista provisional per a l'adjudicació de juliol\nReclamacions: fins el 30 de juny a provision_edu@gva.es\nConvocatòria d’assemblees de provisionals, reingressats i interins\nAssemblees provisionals, reingressats i interins\nProvisionals i reingressats:\n14 de juliol, a les 10h a les seus del Sindicat de València, Alacant i Castelló\n14 de juliol, a les 11h a les seus del Sindicat de València, Alacant i Castelló\nImportant: el programa d’adjudicacions per al professorat interí és el mateix que el del procediment d’adjudicacions contínues, per tant, recomanem encaridament al professorat adjudicat en juliol de 2013 a assistir a aquestes assemblees per familiaritzar-se amb aquest programa.\nAdjudicacions presencials a centre\nLloc: Direccions territorials\nMestres 3 de juliol\nSecundària i FP 9 de juliol\nMés informació sobre les adjudicacions


Jocs Esportius Archivos - Les Muntanyes | Diari de l'Alcoià i les comarques centrals valencianes\nInici » Missatges marcats amb » Jocs Esportius\nLa direcció General d’Esport de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana ha concedit una subvenció a l’Ajuntament d’Alcoi per un import de 4.574 euros per haver organitzat la Fase Intermunicipal dels Jocs Esportius de la Comunitat Valenciana. Són moltes les activitats que es realitzen des de la regidoria d’Esports de l’Ajuntament […]\nEl centre d’Esports ha fet un balanç sobre com ha sigut la 38 edició dels Jocs Esportius. Sens dubte serà una edició que serà recordada per tots els participants per la seua suspensió en plena temporada, concretament en l’últim terç de la competició, i a més, amb l’acte de clausura, que se celebra amb l’Esport […]\nLa regidoria d’Esports de l’Ajuntament d’Alcoi ha organitzat el Nadal Esportiu al Complex Esportiu Municipal Eduardo Latorre, donant així resposta a unes dates en la que no hi ha classe i els pares treballen. Les activitats d’enguany (dirigides a menuts d’entre 6 i 12 anys) són: jocs d’aigua, unihockei, pàdel, bàdminton i activitats gimnàstiques i […]\nUn total de 2.194 xiquets i xiquetes han participat en la XXXIII edició dels Jocs Esportius Fase Municipal d’Alcoi- Unión Alcoyana Seguros. La temporada 2014/15 ha comptat amb 21 modalitats esportives diferents i les més nombroses han sigut Bàsquet amb 477, Futbol Sala amb 653, Orientació amb 155 o Futbol 8 amb 223. Les categories […]


5 ciutats del món on viure el vi - Jean Leon\nComença a fer les maletes perquè, si no has estat encara a alguna d’elles, ja no podràs deixar de pensar quan anar-hi …\nSituada al sud-oest de França, el nom de la ciutat de Bordeus no és exclusivament qui el dóna a aquests vins. Ho fa la zona vinícola que s’estén per la regió d’Aquitània i s’anomena igual. Les seves més de 117.000 hectàrees de vinyes (deu vegades del total plantat a Nova Zelanda) alberguen al voltant de 9.000 châteaux, 14.000 productors de vi i 57 denominacions d’origen controlat (D.O.C.). Unes xifres que reflecteixen el pes de la nostra beguda preferida a la regió i que la ciutat de Bordeus aprofita com a punt d’atracció. En ella es troba la Cité du Vin (Ciutat del Vi), una infraestructura cultural única al món dedicada al vi com a patrimoni cultural. L’edifici és espectacular i la manera com es pot descobrir el vi a través de l’espai i el temps en el seu interior, súper interessant.\nCom va fer el nostre fundador Jean Leon, vam viatjar d’Europa als Estats Units fins a Los Angeles. Coneguda al voltant del món com la “ciutat de les estrelles”, amb els turons de Hollywood Hills “coronant-la”, el vi no només és una beguda popular a la zona per estar estretament relacionat amb el glamur i la sofisticació del cinema. Les visites a cellers locals de la regió són un pla popular entre els amants del vi locals i, fins i tot, turistes. Localitats pròximes a cop de cotxe com Malibú, Sant Diego, Santa Barbara, Ojai o Temecula alberguen vinyes “íntimes” que no passen desapercebudes. A més, dins la mateixa ciutat de Los Angeles, també hi ha moltes wine shops on gaudir de bones tasts.\nSeguim el nostre recorregut particular cap al sud del mapa i arribem a la plana situada a l’Est de la serralada dels Andes, a Argentina. Allà vam descobrir Mendoza, la capital de la província amb el mateix nom, que congrega el 70% de la producció de vi d’Argentina. Envoltada de vinyes excepcionals, molts turistes s’apropen a la ciutat amb interès de visitar els seus cellers on gaudir de magnífiques cales i realitzar diverses activitats com passejades a cavall o amb bicicleta. Com a dada curiosa, Mendoza va ser fundada el 1561 per Pedro del Castillo, conqueridor espanyol nascut justament a La Rioja, terra de vins ben coneguda.\nI, encara que a molts els pugui sorprendre, a l’Àfrica també es viu el vi. La quarta parada és a Ciutat del Cap, capital de Sud-àfrica, país situat en el “Top 10” de països productors de vi del món. Encara que les famoses vinyes del Cap s’han estès molt més enllà de la ciutat, va ser a la Vall de Constantia, gairebé en el “pati del darrere” de la localitat, on es va originar la tradició vinícola fa més de tres segles (els holandesos i, després, els francesos van ser els primers a elaborar vi a Sud-àfrica entre 1655 i 1690). És lògic, doncs, que la majoria dels restaurants de Ciutat del Cap presenti una bona carta de vins i que una de les activitats més populars sigui llançar-se a explorar la zona visitant algunes vinyes i participar a algunes cates.\nTanquem aquesta particular ruta emulant també en Jean Leon i arribem a Vilafranca del Penedès. Capital de la comarca catalana de l’Alt Penedès, aquesta ciutat està impregnada per la cultura del vi en els seus carrers, places, activitat i, en definitiva, la seva personalitat. Just va ser això el que va fer que Jean Leon arribés a la zona. Sent “capital del vi”, a Vilafranca del Penedès pots visitar el Vinseum, el Museu de les Cultures del Vi de Catalunya. També pots emprendre la Ruta Medieval o la Ruta Modernista i gaudir de la seva història; presenciar les postes de sol des del campanar de la Basílica de Santa Maria (de juny a octubre) o conèixer més sobre el món dels “castellers”.\nSi acaba sent aquest el teu destí … els cellers Jean Leon es troben a només 20 minuts de la ciutat! Pots visitar-nos i gaudir també d’alguna de les moltes activitats que realitzem diàriament.\nMalgrat sabem que la llista és molt llarga, de moment, ens aturem aquó i ens quedem amb aquestes ciutat. Quina seria la primera que visitaries?


Obediència fins a la mort Obediència fins a la mort – El Món\nRamón Cotarelo 05/05/2020 7:18 pm\nRecordem el famós “experiment Milgram” de 1963, sobre l’obediència. Més de mig segle després i després també de centenars de rèpliques, canvis, comprovacions, variacions, etc., la conclusió és que aproximadament el 65% de les persones normals, ordinàries, de tota mena i condició, és capaç de matar per obediència i sense raó aparent; és capaç d’inferir descàrregues elèctriques creixents, fins a la mort, a un proïsme només que per ordre de l’autoritat. Bé; per ordre d’allò que prenem per autoritat.\nL’experiment va rebre un munt de crítiques, però la seva conclusió es manté i fins i tot és ja part de la cultura popular, cinema inclòs. La immensa majoria de comentaris focalitza la seva escandalitzada i desconsolada atenció sobre el 65% dels que van obeir ordres fins a la mort de la víctima. Profetitzen un futur fosc per si de cas arribés una situació que la supervivència de la humanitat depengués de l’acció d’aquest 65%; una situació que recorda inevitablement l’Holocaust.\nPensant, en canvi, en el 35% que va desobeir en algú moment de l’experiment (encara que molts en graus avançats de pressió) es pot introduir una variant: suposant que les víctimes poguessin aturar el procés, fins a quin grau suportarien les descàrregues? Fins a la mort?\nLes relacions Catalunya-Espanya són un Milgram a l’inrevés. Fins a quin grau de repressió, menyspreu, espoli i agressió de l’estat espanyol suportarem els catalans abans de desobeir? Fins a la mort? Als últims dies, nova sèrie d’agressions de tota mena que tenen a les xarxes, com diuen els mitjans, “enceses”, indignades, traient fum pels tuits: ens roben les competències i ens diuen cínicament que hem d’exercir el que no tenim; ens envien milers de policies atonyinar-nos i els condecoren i premien; ens roben per tots els comptes del regne, especialment a través del dèficit fiscal, que torna a ser secret d’Estat; ens tenen intervinguts i sotmesos els mitjans de comunicació, ens encarceren i ens condemnen en processos-farsa, etc. I això només fa un parell de dies. Si mirem cap enrere una mica, ens trobem l’Estatut de 2006, la sentència del Tribunal Constitucional. Si una mica més cap enrere, el café para todos.\nUna història melancòlica. Les relacions de l’Estat espanyol amb Catalunya han sigut sempre hostils. L’oligarquia espanyola governa el país i ho fa sempre contra Catalunya, però servint-se d’ella per finançar la resta d’aquest simulacre, d’aquest Estat fallit, només dempeus per la força militar que tan sols és força dins les fronteres dites “nacionals”. Aquests mesos de pandèmia són el sesquicentenari (150 anys) de l’inici de l’enfrontament a la nova etapa, després dels conflictes de segles anteriors. Des de llavors, només una vegada han sigut els catalans capaços de desobeir fins a la mort, durant la guerra civil, i no per raons independentistes. De fet, el fracàs de la revolució de 1934 que sí que era una mica més independentista va concloure en obediència.\nPodem anotar, registrar tots els abusos i arbitrarietats del gobierno d’Espanya amb relació a Catalunya per acumular raons per justificar la necessitat de la independència. Mai ens mancarà feina. Però la pregunta es manté: fins a quin grau de pressió estem disposats a suportar abans de resistir i desobeir? És clar que la resposta no pot ser “fins a la mort” perquè, com que no n’hi ha una desobediència postmortem, la mort és la forma suprema de l’obediència i precisament allò que l’Estat persegueix a Catalunya: la seva aniquilació nacional.\nLa pregunta de fins a on suportarem abans de desobeir requereix una resposta concreta, un termini i una proposta d’acció també concreta de part de la Generalitat, única institució amb autoritat per fer-ho i no pas l’acció de bona voluntat però esmicolada dels agents socials o les intrigues dels partits polítics, més interessats a la seva hegemonia dins l’espai polític espanyol que a la independència. I no ens trobem en la millor situació per fer-ho, en una pandèmia i pendents d’unes eleccions.\nTanmateix és el resultat d’aquestes eleccions el que ens donarà la clau de la resposta concreta. Per això es presenten com un remake del referèndum de l’1-O. Independència sí o no. I seran decisives per legitimar una sortida d’un enfrontament històric dins el qual Espanya pot sobreviure, però Catalunya, no. A diferència de l’1-O, per raó del joc electoral, l’electorat independentista haurà de poder votar una llista independentista de país, sense partits, encapçalada per l’únic que té legitimitat per acabar la feina que va començar l’1-O, el president de la república catalana, MHP Puigdemont.


AJILC - Pàgina 28 de 29 - Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya\nNECROLÓGICA DEL DR. RAMÓN BADENES GASSET\nEn la sessió del dia 10 de febrer, el Acadèmic Sr. Agustín Luna Serrano va donar lectura a una sentida i completa necrològica del Dr. Ramon Badenes Gasset, del que fa una detallada biografia personal i professional. Barcelona, 10 de febrer de 2009 Text íntegre de la Comunicació en pdf\nLa seva incorporació a l’Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya va ser el 1990, any en què va fer el seu discurs d’ingrés. El 1992 va ser escollit secretari i va mantenir aquest càrrec fins el 19 de desembre de 2000, moment en què va ser escollit com a…\nHa començat a funcionar formalment la nova web de l’Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya. La Pàgina web recull el present i el passat de l’Acadèmia. De manera retrospectiva s’ha incorporat i s’anirà incorporant, bona part del fons documental de l’arxiu de l’Acadèmia. Aquest fons constitueix un testimoni valuós…


Per a què serveix la CUP? - Diari de Girona\nPer a què serveix la CUP?\nxavier domènech 14.01.2017 | 07:26\nPer a què serveix la CUP? Ells respondran: per lluitar contra el capitalisme, el patriarcat, les desigualtats, l'opressió nacional de Catalunya... Però en la pràctica, de què serveix enviar més o menys diputats de la CUP al Parlament?\nA les eleccions del 27-S la resposta era clara: per forçar CDC i ERC a ser agosarats. En aquells moments Convergència estava liderada per Artur Mas, l'hereu designat a dit per Jordi Pujol, que havia pactat les rebaixes de l'Estatut amb Zapatero a canvi d'una presidència que no va obtenir i que en el seu primer mandat va aprovar pressupostos de la Generalitat amb el PP, encara que al 2012 se li aparegués la Mare de Déu en forma de manifestació milionària. Pel que fa a Esquerra, havia sostingut aquesta Convergència sospitosa a partir del 2012 i feia costat a Mas per a un tercer mandat, ara a Junts pel Sí. En canvi, la CUP apareixia com l'independentisme agosarat, exigent, incontaminat i més autèntic que Guifré el Pelós. Qui volgués assegurar que Mas no usaria els vots de Junts pel Sí per tornar al regionalisme podia votar la CUP perquè li ho impedís amb la seva fermesa. Fidel a aquesta missió, la CUP va decapitar Mas i va fer aprovar la resolució de desconnexió i el full de ruta que en derivava.\nPerò ara el president és Carles Puigdemont, un indepe de soca-rel; Mas ha estat redimit per la justícia espanyola en processar-lo pel 9-N (de fet, els primers grans màrtirs del procés provenen de CiU), i Esquerra està lliure de sospita. Ja no és tan fàcil explicar que la CUP hi ha de ser per frenar la temptació autonomista. Llavors, quina és la seva funció? La resposta és a l'altre component de la política catalana: l'eix social. El que separa dretes i esquerres, liberals i socialistes, conservadors i revolucionaris, defensors i dinamiters del sistema. Però la revolució es demostra en la pràctica, i en la parlamentària una peça cabdal són els pressupostos. Aquí es retrata tothom. Fer proclames acusant un govern de servir els objectius de la burgesia i al mateix temps aprovar els seus pressupostos és una posició complicada. Tan complicada com ho seria la de pactar un full de ruta cap a la independència i tot seguit fer caure el govern que l'impulsa en impedir que aprovi els pressupostos.\nSi un Junqueras que plora per la independència té possibilitats de guanyar unes eleccions crucials i la CUP li aprova els pressupostos, per a què serveix la CUP? S'hauran d'esforçar per explicar-ho.


L’exposició “Natura és Cultura” tanca amb èxit de visitants – Fundació SETBA\nL’exposició “Natura és Cultura” tanca amb èxit de visitants\nAl voltant de 300 persones han passat per l’exposició fotogràfica d’Oriol Segon Torra sobre el projecte “Natura és Cultura” de la Fundació Setba, el treball artístic de persones d’entitats de salut mental de Catalunya al bosc de la Torre dels Soldats d’Avinyó (Bages).\nLa intervenció, organitzada per la Fundació Setba des de 2017, té per objectiu donar un respir als usuaris i fomentar la inclusió d’aquestes persones a la societat, a través de les seves manifestacions artístiques. La direcció artística del projecte ha anat a càrrec de Quim Moya, artista, gestor cultural i codirector de la residència d’artistes Cal Gras d’Avinyó, i han participat estudiants d’escoles d’art, com la de Manresa.\nEls participants del projecte, que provenen de diferents entitats de salut mental de Catalunya com Ràdio Nikosia o de la Fundació Althaia, han intervingut sobre el bosc de la Torre dels Soldats, en el Camí Ramader Central d’Avinyó, seguint l’estela que va deixar el pintor i escultor basc Agustín Ibarrola al bosc d’Oma (Bizkaia), amb una perfecta complicitat entre art i entorn natural.\nAquesta proposta creativa està emmarcada dins dels principis del “Land Art” (Art terrestre), on les pintures utilitzades no fan malbé els arbres, perquè només actuen a l’escorça. A més, s’integra dins un projecte de recuperació dels camins de transhumància de l’Ajuntament d’Avinyó i de la tècnica de la Pedra Seca, de la qual es visiona en l’audiovisual de l’exposició.\n“Natura és Cultura” compta amb el suport de Pintures Lepanto, Capital Care, Ajuntament d’Avinyó, Cal Gras i Diputació de Barcelona.


Resposta massiva en la primera jornada de vaga de les empreses auxiliars de les nuclears d'Ascó i Vandellòs - 13/06/2017 » La Cala RTV\nResposta massiva en la primera jornada de vaga de les empreses auxiliars de les nuclears d'Ascó i Vandellòs\n13 . Jun, 2017 a les 16:00\nEls treballadors subcontractats per empreses auxiliars de les nuclears d'Ascó i Vandellòs fan avui jornada de vaga i mantenen també la que hi ha prevista pel dia 20 de juny, si no hi ha avenços en les negociacions.\nLa primera jornada de vaga convocada s'està desenvolupant sense incidents i està tenint una resposta massiva. Segons han informat els sindicats, la vaga ha tingut un seguiment del 100% en el torn de matí, que s'allargarà durant 24 h.\nCCOO i UGT han apuntat que la direcció de l'ANAV, que gestiona les centrals nuclears catalanes, s'ha negat a reformular el seu posicionament i que no ha entrat a definir algunes de les matèries recollides al principi d'acord de dimecres passat.\nUn dels punts principals era la creació d'una comissió formada per ANAV, els representants sindicals i la coordinació de les empreses auxiliars perquè es garantissin les condicions laborals dels treballadors i la correcta aplicació dels convenis.\nSegons els treballadors, cada cop que surt la licitació per a la renovació de les empreses, s'intenta abaratir costos i s'acaba implicant als treballadors. Això repercuteix en què les noves empreses intenten no subrogar-los.\nEn el preacord també s'incloïa la necessitat de limitar l'entrada d'empreses multiservei, que les empreses respectin els convenis sectorials, i que es prioritzi la contractació de treballadors acomiadats per als períodes de recàrrega.\n«La majoria del que demanem estava reflectit en aquest preacord, però explícitament no estava en paper. La gent vol que se signi i que no hi hagi lloc a dubtes. Però és important que hàgim negociat directament amb ANAV», diu el delegat sindical d'UGT, José Antonio Baelo.\nEl procés de vaga afecta uns 1.400 treballadors, d'una cinquantena d'empreses auxiliars que treballen per ANAV.\nEl BOE publica l'ampliació del termini de renovació de Vandellòs II i Almaraz\nEl Butlletí Oficial de l'Estat ha publicat, i per tant ja ha entrat en vigor recentment, les autoritzacions per a l'ampliació del termini de renovació de les explotacions de les centrals nuclears de Vandellòs II, i d'Almaraz a Extremadura.\nAmb aquesta ordre el Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital, es permet que les empreses d'ambdues centrals, comptin amb més temps per decidir sobre la renovació de llicència.\nPel que respecta a la de Vandellòs II, l'autorització tindrà efecte a partir del 26 de juny de 2010, amb una validesa de 10 anys. El titular podrà sol·licitar una nova autorització de l'explotació en el termini màxim de dos mesos a comptar des de la data d'aprovació del Pla d'Energia i Clima.\n0 respostes a "Resposta massiva en la primera jornada de vaga ..."


The Weeknd dóna 500.000 dòlars per la igualtat racial - RAC105\nThe Weeknd dóna 500.000 dòlars per la igualtat racial\nLes protestes massives arran de la mort de George Floyd a mans de la policia continuen als Estats Units, i diferents personalitats de diversos àmbits s’hi ha afegit. El món de la música ha reaccionat, entre altres iniciatives, amb el BlackOut Tuesday, al que molts artistes s’han unit per mostrar el seu recolzament a la comunitat negra, o directament, fer donatius a favor de la igualtat racial.\nAquest últim és el cas del canadenc The Weeknd, que ha compartit a les xarxes alguns rebuts de donacions destinades a organitzacions com “Black Lives Matter Global”, “Know Your Rights” o “National Bail Out”. La suma que el cantant ha donat a les tres organitzacions arriba als 500.000 dòlars.\nL’artista ha comentat la publicació convidant els seus seguidors a que “segueixin recolzant els nostres germans i germanes que arrisquen tot per generar un canvi real a les nostres vides negres”. A més, ha demanat a companyies com Universal Music, Spotify i Apple Music que facin públiques les seves donacions a aquesta causa, afegint que “ningú rep més guanys de la música negra com les marques i els serveis d’streaming”.\nUna publicación compartida de The Weeknd (@theweeknd) el 2 Jun, 2020 a las 11:22 PDT


El SIAD de l’Urgell atén 14 dones maltractades el 2014 – Comarques de Ponent\nEl SIAD de l’Urgell atén 14 dones maltractades el 2014\nEl Servei d’Informació i Atenció a les Dones (SIAD) de l’Urgell va atendre l’any passat un total de 14 dones que havien patit algun tipus de situació de violència per part de la seva parella o exparella. Així mateix, el SIAD va atendre 276 consultes, de les quals 51 (43 dones) foren d’assessorament psicològic i legal (temes de divorci, separacions, custòdia dels fills, pensions alimentàries, etc) mentre que la resta de consultes eren tràmits o gestions derivades de les entitats de dones de la comarca.\nA banda, el SIAD també va organitzar durant l’any diverses activitats com xerrades i tallers.\nEl SIAD de l’Urgell funciona de dilluns a divendres de 10 del matí a 2 del migdia, al Consell Comarcal de l’Urgell. L’atenció és gratuïta, individualitzada i confidencial. L’objectiu del servei és incrementar la sensibilització social, la prevenció, l’atenció i la detecció de la violència masclista.\nEn un altre ordre de coses, dir que el CAP de Tàrrega acull fins el 26 de febrer una exposició de CCOO Terres de Lleida sobre la detecció i l’eradicació de la violència de gènere en l’àmbit laboral.


Tub de raigs catòdics - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Tub d'imatge)\nEl tub de raigs catòdics (CRT, Cathode Ray Tube en anglès) va ser l'element decisiu en la història de la televisió. Aquest tub, realment és una vàlvula en la que l'últim ànode es recobreix d'un element capaç d'emetre llum quan incideix sobre ell un feix d'electrons. Per poder controlar la intensitat del punt de la imatge, es col·loquen uns terminals de porta amb els que es controla la intensitat del feix. Es col·loquen en el camí dels electrons uns terminals que fan un efecte de lent electrònica que permeten fer incidir tots els electrons del feix en un punt estret sobre la pantalla. Exteriorment es col·loquen unes bobines amb les que es controla un camp magnètic que desplaça el feix d'electrons per tota la pantalla, il·luminant-la en tots els seus punts. Controlant adequadament la intensitat del feix en cada moment, es genera una imatge a la pantalla.\nEl Tub de raigs catòdics (CRT de l'anglès Cathode Ray Tube) és un dispositiu de visualització inventat per Karl Ferdinand Braun i al seu desenvolupament van contribuir els treballs de Philo Farnsworth. S'empra principalment en monitors, televisions i oscil·loscopis, encara que en l'actualitat s'estan substituint progressivament per tecnologies com les pantalles de plasma, LCD, DLP; a causa del menor consum energètic d'aquests últims. Aquests nous tipus de pantalles presenten alguns avantatges, com una mida reduïda i menor consum. A més els seus preus es van reduint. Ara els colors mostrats són com els dels tubs i el temps de resposta és cada vegada menor. Té aplicacions en televisors, pantalles d'ordinador, oscil·loscopis i radars.\n2.2 Mida de la pantalla\n2.3 Freqüència de refresc\n2.4 Visualització per escombrat\n2.5 Visualització vectorial\n2.5.1 Visualització vectorial dels ordinadors\n3 Monitors en color\n3.3 Colors mostrats\n3.4 Electricitat estàtica\nEl tub de raigs catòdics va ser inventat a Alemanya per Karl Ferdinand Braun, un científic alemany, el 1897, però no es va utilitzar fins a la creació dels primers televisors a finals de la dècada de 1940. Estigué disponible a altres experimentadors que van seguir investigant (com Philo Farnsworth) fins a aconseguir un sistema que s'ha mantingut viu en els televisors, oscil·loscopis i pantalles d'ordinador, fins a principis dels anys 2000, essent substituït progressivament per les pantalles de Plasma, LCD i DLP, entre altres tecnologies.\nLa primera versió del tub catòdic va ser un díode de càtode fred, en realitat una modificació del tub de Crookes amb una capa de fòsfor sobre el frontal. A aquest tub se l'anomena en algunes ocasions com a tub de Brawn. La primera versió que va utilitzar un tub calent va ser desenvolupada per J. B. Johnson i H. W. Weinhart de la societat Western Electric. Aquest producte va ser comercialitzat per primera vegada l'any 1922.\nAquesta és la forma de mostrar un punt a la pantalla, però com s'aconsegueix omplir tota la pantalla de punts? La resposta és fàcil: el canó d'electrons activa el primer punt de la cantonada superior esquerra i, ràpidament, activa els següents punts de la primera línia horitzontal. Després segueix pintant i omplint les altres línies de la pantalla fins arribar a l'última i torna a començar el procés. Aquesta acció és tan ràpida que l'ull humà no és capaç de distingir com s'activen els punts per separat, percebent la il·lusió que tots els píxels s'activen al mateix temps.\nEl feix d'electrons es genera mitjançant un canó d'electrons, un conjunt d'electrons que es troben al coll del tub. Al escalfar-se el càtode es produeix un despreniment d'electrons per una emissió termoiònica. L'escalfament del càtode s'aconsegueix sometent el filament a una tensió de 6,3 V.\nEn un tub catòdic, els electrons són concentrats, ja sigui magnèticament per una bobina o electroestàticament per una reixa fina per obtenir una raig igual de fi. La densitat del raig pot ser finalment controlat per una reixa com és el cas dels tubs de TV. Aquest raig és desviat, ja sigui magnèticament per bobines (com els tubs de TV), ja sigui electroestàticament per elèctrodes de desviacions (en la major part dels oscil·loscopis). A continuació, aquest raig arriba a un ànode cobert d'un material fosforescent, sovint a base de terres rares (barreja d'òxids y hidròxids). Quan els electrons, després de desplaçar-se a través del buit, impacten sobre la superfície, s'emet llum.\nA causa del revestiment fosforescent, al impactar els electrons tan sols s'emet llum durant un curt període de temps, i per tant, és necessari que el feix d'electrons generat pel tub de raigs catòdics escombri la pantalla moltes vegades per segon, per així poder percebre una sensació de continuïtat de la imatge en el temps.\nAl coll trobem com a primer component el filament, responsable d'escalfar el càtode que és el segon component. Després d'aquest es localitza la reixa de control o Wehnelt (G1), la reixa pantalla o cut-off (G2), i finalment la de reixa de focus (G3), comunament anomenada ànode. Totes aquestes tenen la funció comuna d'accelerar el feix d'electrons perquè arribi a impactar a la superfície del fòsfor (que té una capa d'alumini també connectada a la MAT) i així es produeix l'il·luminació del punt a la pantalla del CRT.\nDins de la campana es troba l'ànode, el qual atrau els electrons generats en el càtode i els fa xocar a gran velocitat contra la pantalla que es troba recoberta de fòsfor, la qual en ser colpejada pel electrons genera una llum brillant, la mateixa que formarà les imatges. Per fora de la zona de la campana està recoberta d'una pintura negra anomenada ACUADAC, que és la massa del CRT, i d'aquesta manera es forma un capacitador entre la massa i la part interna del tub. El vidre actua com a dielèctric. Entre el coll i la campana, en el costat exterior es troben les bobines de deflexió (yugo). Aquestes tenen la funció de desviar els electrons produint un escaneig en tota la superfície de la pantalla.\nA la pantalla es localitza la màscara d'ombra, la qual és la encarregada d'aconseguir que cada canó de color (R,G,B) exciti únicament als punt de color que corresponguin. Aquesta pot ser de tipus convencional o de tipus Wega Triniton utilitzades pels televisors Sony.\nMida de la pantalla [modifica]\nLes pantalles CRT són les més pesades i les que més volum ocupen. Això és perquè el feix d'electrons necessita un determinat espai per poder formar les imatges a la pantalla. A més, el pes de les CRT, augmenta exponencialment amb la mida de la pantalla car el vidre ha de ser suficientment gruixut com per suportar la pressió atmosfèrica. En comparació amb les CRT, tant les LCD com les pantalles Plasma ocupen molt menys espai i són molt més lleugeres. A més, en relació amb la geometria de la pantalla, s'ha de tenir en compte la distorsió de la imatge formada. Les pantalles TFT no distorsionen la imatge a les vores de la pantalla perquè tenen una geometria plana i tots els píxels són actius. En canvi, en el cas de les pantalles CRT, existeix una distorsió perifèrica que s'accentua a mesura que el feix d'electrons s'apropa a les vores. Aquest fet és a causa de que les pantalles CRT tinguin un marge negre al voltant de la imatge. Això, sumat al radi de corbatura que presenten les CRT, fa que la mesura de la diagonal real (vista per l'usuari) sempre sigui menor a la diagonal de la pantalla. Tant a les LCD com a les de Plasma, la diagonal real és igual a la diagonal de la pantalla.\nFreqüència de refresc [modifica]\nEn una pantalla CRT la freqüència de refresc vertical és una paràmetre molt important ja que es relaciona aquesta freqüència amb la fatiga visual. En aquestes pantalles la imatge és creada nova sempre línia per línia, encara que aquesta no hagi canviat, ja que és necessari crear continuïtat en el temps. La freqüència de refresc és el nombre de vegades que es dibuixa la imatge per segon, és a dir, el nombre de vegades que el feix d'electrons escombra per complet la pantalla en un segon.\nSi aquesta freqüència no és suficientment elevada, llavors s'observa un efecte de parpelleig de la imatge. Encara que el fet que l'ull humà sigui capaç de detectar el parpelleig, això no implica necessàriament problemes visuals, tot i que molts experts consideren que aquest parpelleig és un dels causants de la fatiga visual,ja que els músculs oculars treballen més quan no existeix parpelleig.\nVisualització per escombrat [modifica]\nVisualització vectorial [modifica]\nVisualització vectorial dels ordinadors [modifica]\nEls primers monitors gràfics per a ordinadors utilitzaven tubs de visualització vectorial similars als dels oscil·loscopis. Aquí el feix traçava línies entre punts arbitraris, repetint el moviment el més ràpid possible. Aquests monitors es van utilitzar en la major part de pantalles d'ordinador des de finals dels anys 70 fins a mitjans dels 80. Aquesta visualització no sofreix aliasing ni píxelament, ja que tan sols poden senyalar els contorns de les formes, i una escassa quantitat de text, preferiblement gran. Això és així perquè la velocitat de visualització és inversament proporcional al nombre de vectors que s'han de dibuixar, i "omplir" una zona utilitzant molts vectors és impossible, així com escriure una gran quantitat de text. Alguns monitors vectorials eren capaços de mostrar diversos colors, sovint utilitzant dues o tres capes de fòsfor. En aquests monitors, controlant la força del feix d'electrons, es controla la capa assolida, i en conseqüència el color mostrat, que generalment era verd, taronja o vermell.\nMonitors en color [modifica]\nColors mostrats [modifica]\nEls tubs catòdics tenen una intensitat característica en el flux d'electrons, intensitat lluminosa que no és lineal, que es denomina gamma. Per les primeres televisions, el gamma de la pantalla era una avantatge, ja que al comprimir el senyal el contrast augmenta (nota: no es parla de compressió numèrica, sinó de compressió d'un senyal, que pot estar definida per una reducció d'allò que té un baix nivell i un augment del que és més elevat). Els tubs moderns tenen sempre un gamma (més baix), però aquest es pot corregir per obtenir una resposta lineal, permetent veure la imatge amb els seus colors veritables, cosa que és molt important en la impremta entre altres coses.\nElectricitat estàtica [modifica]\nAlgunes pantalles o TV que utilitzen tubs catòdics poden acumular electricitat estàtica, inofensiva, sobre el frontal del tub, cosa que implica la acumulació de pols, que redueix la qualitat de la imatge. És necessària una neteja (amb un drap sec o producte adequat, ja que alguns productes poden danyar la capa anti-reflex, si aquesta existeix).\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tub_de_raigs_catòdics&oldid=11707994»\tCategories: Tecnologies de pantallaVàlvula de buit\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 11 abr 2013 a les 22:25.


BTT Prades: Sortideta de fi d'any (NOVES FOTOS):\nJordi el Jabalí ha dit...\nLa sortida va estar correcta, va fer una mica de mandra sortir del llit després d'uns dies fotut pels exessos del Nadal i per la espessa boira que cobria el poble, destacar tb que el termòmetre de la plaça marcava 1ºC i amb aquesta temperatura no ve molt de gust sortir del llit per anar a suar...\nUna mica d'espera pq acabés d'arrivar la gent i a pedalar!!!(a ritme de padrí)\nAlgun abandó per avaria mecànica, foto de rigor a la Baltasana i fer el descens fins a trobar l'esmorzar.\nA veure si l'any que be som més valents i ens apuntem a la sortideta collons, que erem molt pocs!!!\n2 de gener de 2008, a les 12:49\naixò, a veure si l'any que ve s'animen més jabalins com nosaltres i així fem una mica més de gresca!!!\n2 de gener de 2008, a les 13:01\nmolt maco nem amb bici a ritme de padri i despres esmorzar i venga a recuperar el que em cremat, jeje, el proxim dia vull venir pero noem ficare cade ala bici i aixi sera averia i podre entrar a lesmorzar, jeje\n29 de gener de 2008, a les 23:36\nclar que si, jejej, un esmorzar és un esmorzar!! a veure si és veritat, l'any que ve t'esperem!!!\n30 de gener de 2008, a les 15:36\nsom uns padrins ens agrada tindre un camelbac al davant i un al darrere anar a esmorzar avent fet 10 km super durs\n30 de gener de 2008, a les 16:31


AMPA CEIP Guillem d'Entença: de setembre 2011\nDijous 29 de Setembre, a les 16:30, en la sala d'audiovisuals de l'escola, l'empresa Docendo farà la reunió informativa de les activitats extraescolars d'aquest curs.\nSi heu inscrit als vostres fills/es a alguna de les activitats, és important la vostra assistència ja que tindreu l'oportunitat de conéixer als monitors, a la responsable de les activitats, i s'explicarà el funcionament de cadascuna d'elles. També serà bon moment per a plantejar qualsevol dubte que tingueu.\nPer a futures consultes, podeu contactar amb l'empresa a través del correu electrònic:info@docendo.es o al telèfon 902 014 660.\nPublicat per Ampa C.P. Guillem D'Entença a 28.9.11 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEls pròxims dies 3 i 4 d'Octubre, de 16.30 a 17.30 hores estarem en la biblioteca del Col·legi per a la venda del xandall d'hivern. Tindreu a la vostra disposició mostres de les diverses talles per a provar als xiquets.\nRecordeu que el xandall s'abona en el moment d'encarregar-lo. Es poden comprar les peces per separat.\nAquest curs mantenim els preus de l'any passat:\nJaqueta: Preu Socis 12 € , No socis 14 €\nPantaló: Preu Socis 10 €; No socis 12 €\nSamarreta: Preu Socis 6 €; No socis 8 €\nPissarres Digitals al col·legi\nAlumne de 6é utilitzant la pissarra\nL’Associació de Mares i Pares d’Alumnes va adquirir a finals del curs passat dues pissarres digitals interactives per a completar la dotació de l’escola. Actualment compta amb un total de 6 pissarres digitals, una per cada cicle educatiu: Educació Infantil, 1er, 2n i 3r cicle de primària; un altra està a l’aula d’audiovisuals i la sisena a la biblioteca, que és la primera amb la que va comptar el col·legi.\nLes pissarres digitals són un eina molt útil en el treball diari de l’aula. El seu ús és intuïtiu i senzill. Amb ella es pot escriure i dibuixar com en una pissarra tradicional, però també modificar textos, subratllar, fer presentacions, utilitzar programes, navegar per Internet. A més, permet als mestres crear, gestionar i utilitzar els seus propis materials digitals.\nÉs un eina interactiva, el que suposa major implicació i participació dels alumnes. Afavoreix un treball col·laboratiu, incrementa l’atenció i la motivació.\nClasse de 6éA\nPregunteu als vostres fills si tenen pissarra digital a la seua aula i si ells l'han utilitzada. Ens agradaria recollir els seus comentaris.\nPublicat per Ampa C.P. Guillem D'Entença a 26.9.11 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nCoordinació activitats extraescolars\nL'AMPA informa que l'empresa Docendo (qui realitza les activitats extraescolars) busca una persona per a realitzar les tasques de coordinació de les diferents activitats extraescolars que es realitzen a la nostra escola.\nEl treball es realitza a migdia, en l'horari de menjador (de 12.30 a 15.00 aproximadament), de dilluns a divendres, i la retribució variarà en funció de les hores realitzades.\nEs valorarà ser pare/mare associat a l'AMPA i tindre el títlo d monitor d'oci i temps lliure o títol de magisteri.\nSi estas interessat, diposita el teu currículum en qualsevol de les dues bústies de l'Associació. Hi ha de termini fins al dia 23 de setembre.\nVolem recalcar que la selecció la realitzarà Docendo, no l'AMPA. Nosaltres només ens encarreguem de recollir les candidatures.\nLa AMPA informa que la empresa Docendo (quien realiza las actividades extraescolares) busca una persona para realizar la tarea de coordinación de las diferentes activitades extraescolares que se realizan en nuestro colegio.\nEl trabajo se realiza a mediodía, en horario de comedor (de 12.30 a 15.00 aproximadamente), de lunes a viernes, i la retribución variará en función de las horas realizadas.\nSe valorará ser padre/madre asociado a la AMPA y tener el título de monitor de ocio y tiempo libre o título de magisterio.\nSi estás interesado, deposita tu currículum en cualquiera de los dos buzones de la Asociación. Hay de plazo hasta al dia 23 de septiembre.\nQueremos recalcar que la selección la realizará Docendo, no la AMPA. Nosotros solo nos encargamos de recoger las candidaturas y entregárselas a Docendo.\nPublicat per Ampa C.P. Guillem D'Entença a 22.9.11\nEtiquetes de comentaris: Activitats extraescolars, Comunicats de l'AMPA\nJa ha començat el curs i l'AMPA també comença la seua activitat.\nEn primer lloc donem la benvinguda a les famílies dels xiquets i xiquetes que comencen el curs al nostre cole.\nA banda d'això, ser soci de l'AMPA té beneficis com descompte a les activitats extraescolars, al preu dels xandalls, i la subvenció de part d'alguna de les eixides o excursions escolars.\nEditem un butlletí tres vegades a l'any que conté informació sobre les nostres activitats. També mantenim aquest blog amb el que pretenem estar en contacte amb vosaltres i anar contant-vos el que fem i altres informacions que considerem que us poden interessar. També és un espai obert a la vostra participació.\nSi encara no esteu associats, podeu omplir el formulari i dipositar-lo a una de les bústies de l'AMPA (hi ha una a l'edifici on estan les oficines de Direcció i un altra a l'entrada del menjador), o enviarlo per correu electrònic.\nA l'adreça de correu electrònic també podeu enviar-nos els vostres dubtes, suggeriments o comentaris que vullgueu fer-nos.\nAra, informació sobre inici de curs:\nAl llarg d'aquesta setmana repartirem les agendes als alumnes de primària (famílies membres de l'Associació). Si hi ha alguna incidència: no l'heu rebuda i sí vos correspon, o la heu rebuda però aquest any ja no sou socis, poseu-vos en contacte amb l'AMPA a través del correu electrònic o mitjançant les bústies.\nAl llarg del mes es passará la quota de soci: renovació dels existents i altes noves. Si no omplireu la fulla de solicitud d'alta a l'AMPA en el moment de la matrícula i voleu fer-ho ara podeu imprimirla des d'ací: Solicitud d'alta. Recordem que la quota anual de soci és de 18 euros per al primer fill, i 3 euros per cada un dels següents i que aquest any tampoc hem pujat l'import.\nEn els pròxims dies també arribarà a les nostres cases el full d'inscripció per a les activitats extraescolars, que realitza l'empresa Docendo com en anys anteriors. Aquest curs l'oferta s'amplia amb noves activitats com bàsquet en horari de vesprada.\nUs desitgem a tots, als que ja estem i als que entreu ara, un bon curs.\nPublicat per Ampa C.P. Guillem D'Entença a 14.9.11 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge


La temptació feta croissant\nMicrosites / Gastronomia 03/05/2022\nJordi Morera presenta la seva nova creació a Espícula de Pyrénées Andorra\nEl nou croissant de maduixa i merenga de Jordi Morera. Pyrénées\nAndorra la VellaSi sou amants del croissant, no us podeu perdre la nova creació del forner Jordi Morera , el gran mestre responsable d'Espícula de Pyrénées Andorra . Des de fa pocs dies hi ha disponible a la segona planta un nou croissant d'estil francès amb merenga per sobre i maduixa al seu interior, una autèntica temptació feta croissant que el mateix Morera anunciava a les seves xarxes socials.\nEl nou croissant de maduixa i merenga de Jordi Morera. Pyrénées Andorra\nPeriòdicament, el forner d'Espícula presenta diferents formats del croissant tradicional. N'ha fet de iogurt i xocolata blanca, de formatge fresc i figues... i ara puja de nivell per fer-nos ascendir al cel amb el seu croissant de maduixa i merenga. Se't fa la boca aigua? A nosaltres sí...!\nEspícula va néixer fa tres anys de l'aliança del Grup Pyrénées i Jordi Morera, guanyador del Premi World Baker en 2017, que reconeix al millor forner del planeta. Des de llavors, la fleca Espícula, situada a l'interior del supermercat de la segona planta, permet als clients de Pyrénées Andorra veure en directe com s'elaboren els seus productes a través dels amplis finestrals dels quals disposa la zona de treball, on un molí de pedra elabora la farina cada dia.\nalimentació croissant jordi morera espícula Pyrénées


De fa temps patim un brot de greu fòbia electoral, ja no decideix el vot sinó la unció digital. Neixen càrrecs per un dit : del dit del Mas malferit surt Puigdemont elegit com si l’haguessin ungit, i del dit del Puigdemont es fa el batlle de Girona com si no fos d’aquest món i vingués de Vallfogona. De presidència a batllia entre amics corre la cosa, que el dit és la millor guia quan les urnes ja fan nosa. I així ens queda el panorama del dit i la vella trama : un president senyalat que veu l’ombra que el vigila quan mira cap al costat marcant el pas a la fila, i un batlle catapultat per un rar tret de Ballesta que de tant com ha volat se li ha girat la testa i ha oblidat que per ser alcalde cal abans prometre el càrrec, encara que sigui una altra la mà que dicta l’encàrrec. C.A.\nMàntua.- Màntua és avui només, i ja és molt, el que es conserva del castello o residència dels Gonzaga, amb els seus apartaments, i sobretot la cambra degli sposi amb les pintures de Mantegna reproduint escenes de la vida de la Cort, emparentada amb la de Ferrara. Aquí hi ha destil.lada la potència artística del Renaixement (S.XV i XVI), i la descoberta d’Isabel d’Este, muller de Francesc II Gonzaga, de qui ben aviat va quedar vídua, una figura enlluernadora, del tot entregada a l’art i a la filosofia, que fou capaç de barrejar les formes de govern amb una determinada visió de futur, a voltes contaminada per influències excèntriques que per això mateix la fan avui més atractiva. D’ella és la divisa, manllevada de S èneca, segons la qual cal viure “Nec Spe Nec Metu” (“sense esperança i sense por”), que podria figurar a la capçalera de qualsevol estoic empedreït. La divisa apareix profusament recordada a les parets i als sostres de les seves estances, al costa\nUn viatge de pocs dies al Vèneto i a la Llombardia, quan el temps no convida a gaudir dels exteriors, tot i la visió entre misteriosa i fantasmagòrica que ofereix Venècia entre la boira, acaba concentrant-se en la contemplació de les riqueses del romànic, el gòtic i el Renaixement a l’interior de museus i esglésies. Em quedo amb una selecció d’imatges: Venècia.- Al museu de l’Acadèmia, la Processó de Sant Marc (G. Bellini), el Sant Jordi de Mantegna, el Convit a casa Simioni de Strozzi i les suggestives, també per misterioses, La tempesta i la i la Vella, de Giorgione. A la basílica de Sant Marc la grandesa dels mosaics cobreixen el detalls de la Pala d’oro i els relleus de la porta de la sagristia de Sansovino, inspirada en la porta del paradís del baptisteri de Florència. A l’església de Sant Rocco i a la Scuola Grande de Sant Rocco es produeix alhora el descobr


ImseVimse - La Panxamama\nProductes de ImseVimse\nBanyador Bolquer Whale Mostassa\nBanyador-bolquer amb estil i a prova de fuites. Amb tela elàstica de bany en l'exterior i capa interior de polièster laminat de poliuretà, per a gaudir amb tranquil·litat a la platja o la piscina. Impermeable però transpirable i amb una còmoda subjecció en cintura i cames. Amb dos botons de tancament laterals per més comoditat en posar i treure el bolquer.\nBanyador-bolquer amb estil i a prova de fuites. Amb tela elàstica de bany en l'exterior i capa interior de polièster laminat de poliuretà, per a gaudir amb tranquil·litat a la platja o la piscina. Impermeable però transpirable i amb una còmode subjecció en cintura i cames. Amb dos botons de tancament laterals per més comoditat en posar i treure el bolquer.\nCalceta - Calçotets de transició Imsevimse Verds\nPer a abandonar el bolquer. Calces o calçotets reutilitzables que protegeixen la roba de fuites però la criatura sent la humitat quan es fa pipi pel que aquesta sensació li anima a deixar de pixar-se a sobre. Diferents talles. Pack de 2.\nSalva Slip Cotó Orgànic Blossom Imsevimse\nEstalvia diners i genera menys residus. Pack de 3 salva slips reutilitzables de franel·la de cotó orgànic. Amb dos botons a les ales per a col·locar fàcilment i que no es moguin. De cotó 100% orgànic i reforçades amb una fina capa de PUL perquè siguin estanques. Són les tovalloles sanitàries perfectes per a dies de flux normal. Mides 19 x 7 cm.\nSalva Slip Cotó Orgànic Burdeus Imsevimse\nSalva Slip Cotó Orgànic Denim Imsevimse


Jon Tugores aterra amb les seves fotografies aèries al Centre Cultural - Canal Terrassa\nJon Tugores és arquitecte amb estudi a Terrassa, pilot de línies aèries, professor universitari i fotògraf. Quatre disciplines que barreja en la defensa i promoció de la hipertecnologia com a solució mediambiental. Ara aterra al Centre Cultural amb una mostra de fotografies aèries. A ATMOS-FEAR, Tugores reflexiona sobre la relació entre ciutat i mediambient a través de la seva càmera que recórrer el cel d’Europa.\nATMOS-FEAR és una exposició d’esperit crític que connecta la natura, l’urbanisme, la pintura, el disseny, l’arquitectura, l’art i la cultura poètica. Una interpretació personal del territori que integra l’atmosfera, l’energia i la contaminació amb el seu potencial transformador. Les fotografies de la col·lecció Abstraccions, integrada a la mostra, estant fetes des d’una nau amb moviment i amb diferents tipus de càmeres.\nTugores, que també assessora l’Ajuntament pel desenvolupament de la ciutat, reflexiona sobre Terrassa i el seu compromís amb la natura davant l’imminent canvi climàtic. Algunes de les fotografies de la mostra, que després recorrerà Europa, aniran a l’edició de la Biennal d’Arquitectura de Venècia d’aquest any, una proposta radical que implica a urbanistes i arquitectes en el redisseny de les ciutats.\nATMOS-FEAR compta amb un programa pedagògic per a les escoles i anirà acompanyada de dues taules rodones el 15 d’abril i el 27 de maig. Abans de recórrer Europa, l’exposició es pot veure fins al 27 de juny al Centre Cultural.


Candlewood Suites Williston Williston (ND) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n3716 6Th Avenue West, West Williston, Williston (ND), Estats Units, 58801 - Veure al mapa\nSuite 1 Habitació amb Llit Extragran - Accés ...\nBen posicionat a West Williston, Candlewood Suites Williston és un lloc ideal d'inici d'excursions a Williston (ND). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Aeroport Internacional Sloulin Field.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Williston (ND). Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Candlewood Suites Williston es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Candlewood Suites Williston no troba competidors en cap categoria.\nTots els comentaris (4) Parelles (1) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants grans (1)


Els Sobrevia, els Riera de Sant Matheu i el General Moragues. – Astrucus\nEl mas Sobrevia és un dels masos adscrits a la Quadra de Terrassola, que avui forma part del municipi de Seva, però que antigament estava subjecte a diversos senyorius que se’n disputaven els drets.\nEn el cas dels Sobrevia sembla clar que eren homes propis i solius del paborde de Gener a qui estaven lligats com a pagesos de remença. Tanmateix, el mas Sobrevia vas ser, durant els seus primers segles, una de les finques més reeixides de l’indret, sempre dins els límits marcats per les seves servituds.\nÉs a partir del segle XVII que els Sobrevia comencen a mostrar símptomes d’afebliment econòmic i a endeutar-se. Fins al punt en que uns anys més tard d’haver-se acabat la Guerra de Successió, ja a mitjans del XVIII, els propietaris se l’han de vendre al Capítol Cardenalici de la Seu de Vic, amb qui tenien la pràctica totalitat del seu deute\nL’any 1664, una de les filles de Pere Sobrevia i Maria Riba Colell, Maria, es va casar amb l’hereu dels masos Moragues i Mas del veïnat de Joanet de Sant Hilari Sacalm, n’Isidre Moragues i Mas. Foren els pares de Josep Moragues-i-Mas Sobrevia, que en seria l’hereu però que seria més conegut per les seves activitats militars. Estem parlant del famós heroi de la Guerra de Successió, el General Moragues. No cal que en faci aquí cap semblança atesa la molta bibliografia i informació que hom disposa d’aquest personatge.\nRetrat del General Josep Moragues-i-Mas Sobrevia.\nDes del vessant estrictament genealògic que ens ateny, cal dir que Josep Moragues va néixer el 28 de febrer de 1669 i que el seu padrí fou el seu oncle matern, hereu del mas Sobrevia de la Quadra de Terrassola, n’Antic Sobrevia Riba.\nUna filla d’Antic Sobrevia i d’Esperança Coll Alibés i, per tant, cosina germana del General Moragues, n’Eufèmia, es va casar el 28-1-1693 amb l’hereu del mas Riera de Sant Matheu de Premià, en Francesc Riera Vila.\nAquesta és la relació entre els Riera de Sant Matheu de Premià i els Moragues-i-Mas de Joanet.\nEn quant als avantpassats de la mencionada Eufèmia, els podem remuntar, per la banda materna vint-i-tres generacions enrere, fins a arribar als segle X amb Miro i Guisla, besavis paterno-paterns del primer Baró de Sentmenat, en Pere I de Sentmenat.\nTot seguit hi trobareu l’enllaç a l’arbre d’ascendents d’Eufèmia Sobrevia Coll, així com també l’arbre de descendents dels Sobrevia de la Quadra de Terrassola.\nEl mas Sobrevia de la quadra de Terrassola de Seva en l’actualitat. La part antiga és la que es veu a la part esquerra de la imatge. L’edifici nou, a la dreta de la imatge, data del segle XIX.\nPer anar lligant caps….\nEls Sobrevia de la Quadra de Terrassola de Seva\nAvantpassats d’Eufèmia Sobrevia