Lectures en ruta. La literatura i el paisatge - Página web de paraulademixa\nLectures en ruta. La literatura i el paisatge\nCasa rural Cal Llorencet a El Lloar\n<<Cada any volem innovar una mica i aquest punt de risc sempre hi ha de ser>> explica l'Albert Pujol, director de la fira Litterarum i la Fira del Llibre Ebrenc.\nEns trobem al celler de Cal Llorencet, tot sopant a la casa rural on aquest cap de setmana ens allotgem el grup de Lectures en Ruta. Estem a l’interior del Priorat, al petit però eixerit poble d'El Lloar.\n<<A Literarum tenim espectacles de qualsevol disciplina artística que enganxen a nous lectors i sorprenen als més avesats a la literatura>> continua l'Albert. Ha vingut aquest vespre a donar-nos la benvinguda a les terres de l’Ebre i a parlar-nos dels projectes culturals tan interessants en els quals ha participat. Alguns ja porten més d’una dècada creixent. <<Cada any a Litterarum venen més de 4.000 visitants en un cap de setmana>>\nEl millor de tot és que Litterarum (que es diu així per reivindicar que la literatura existeix des de temps remots) és apte per a totes les edats: de 0 fins a 100 anys! Trobareu espectacles de màgia, recitals, dansa professional, conta-contes, titelles, presentacions, signatures... tot relacionat amb la literatura catalana, és clar!\nAquesta fira busca la proximitat (<<volem que la gent valori els escriptors>>) i ofereix oportunitats tant per a lectors com per a autors, ja que té projectes tan interessants com la Residència Artística Literarum: durant tres dies un músic i un poeta es troben per començar a crear un nou projecte conjunt, que mesos després estrenaran al festival.\nLes presentacions de llibres tampoc no son típiques. <<Els autors han d’aportar quelcom diferent>> assegura l'Albert. Enlloc de centrar-se en la sinopsis, expliquen anècdotes sobre el procés creatiu i mostren que no sempre és meravellós!\nL'Albert ens dóna la seva opinió sobre un centenar de temes més amb la passió que el caracteritza. Parlem sobre la necessitat de fer pedrera i animar als joves escriptors, i de valorar la feina dels llibreters. <<Estic content que en Guillem Terribas hagi guanyat el premi trajectòria de la Setmana, no s’està valorant prou aquesta figura.>>\nJo comento que a Barcelona s’ha donat el pas d’apostar per la "1a Nit de les Llibreries", que tindrà lloc el proper 18 d’octubre. <<M’ha fet molta il·lusió saber-ho>> respon l'Albert. <<Aquesta és la nostra filosofia, i el que s’ha de potenciar>>. Per últim ens anima a socialitzar la literatura (no només posant una cita a l’Insta o al Facebook). ^:^\nQuan anem a dormir, sembla que les campanes no ens deixaren descansar, però per a la meva sorpresa el que ens desperta a la matinada és el motor eixordador d’un tractor!\nVistes des de Cal Llorencet\nDesprés d’esmorzar enfilem cap El Molar per visitar el Centre Quim Soler, on ens dóna la benvinguda la Roser Vernet. Ella ha convertit la seva casa en aquest temple de culte a Joaquim Soler i Ferret (1940-1993), escriptor, crític literari, pintor i membre del col·lectiu d’autors Ofèlia Dracs.\nDes del 2006 la Roser s’encarrega de fer córrer la veu sobre la seva obra i d’obrir les portes de casa seva a iniciatives artístiques i culturals.\nOrganitza tertúlies, clubs de lectura relacionats amb el vi, caps de setmana en companyia d’autors, espectacles poètics... I tot un seguit de projectes d’allò més interessants i que es basen en la reciprocitat: <<Assumim el cost de l’estada d’artistes que a canvi ens fan un espectacle>> explicava referint-se a la “Poetada”, que ja s’ha convertit en una tradició.\nPerò el seu projecte estrella, i que és el que més em va impacta, fou “El Priorat en persona”. <<Volíem apropar els paisatges del Priorat a la literatura, ja que no sortim gaire. I si la muntanya no va a Mahoma...>> diu la Roser.\nÉs per això que cada dos anys convida a 6 escriptors (3 homes i 3 dones) de diferents llocs dels Països Catalans. Una barreja de narrativa i poesia, veterans i novells... i que no falti algun autor de infantil i juvenil!\n<<La manera de conèixer un territori és a través de la seva gent>> assegura la que fou companya de Quim Soler. Per això cada edició compta amb dos persones autòctones que dissenyen rutes i els ensenyen la seva terra. Com que a la Roser no li agradava el nom guia, va decidir buscar-ne un sinònim, i li va agradar el mot “adalil” (segons l’enciclopèdia.cat “Bon coneixedor del terreny, que acompanyava un cos d’exèrcit per tal de mostrar-li el camí o bé per observar els moviments de l’enemic.”)\nPati del Centre Quim Soler\nPerò no us penseu que aquí s’acaba tot plegat! L’exèrcit d’escriptors marxa amb deures... composar un escrit pel Diccionari Literari del Priorat, una web d’allò més original que recopila els escrits de totes les edicions. A més a més, cadascú dels autors haurà d’escriure el retrat d’un dels seus companys de viatge.\nI així és com, un any després, es retroben al Priorat per presentar els seus escrits davant de la seva gent. Fins i tot algunes escoles de la comarca els han treballat, i els alumnes poden parlar amb els escriptors i ensenyar-los el que han fet a partir de les seves obres.\n<<L’any que ve farà 10 anys que vam començar i publicarem un llibre amb la selecció dels millors fragments del diccionari>> ens revela la Roser. Malauradament <<aquí tots portem tres o quatre barrets i tot plegat no té la difusió que hauria>> confessa, i em sembla que això hauria de canviar per complet! Ara tinc més ganes que mai d’arribar a publicar almenys una obra per poder participar ^.^\nAcabem la visita amb una introducció al tast de vins de la mà de Claustre Grau, qui també irradia passió per una de les coses que més estima: l’enologia. Ens ensenya a apreciar la llengua del vi, les llàgrimes de la copa i ens fa olorar diverses espècies per si les sabem reconèixer en allò que tastem.\nPerò tampoc podem beure gaire, perquè després de dinar ve una de les activitats més emocionants del programa... El Kayak & Memory! Us en transcric la descripció:\n<<Terra Enllà i Enblau ofereix una ruta de memòria i literatura rememorant el pas de les tropes republicanes de l’Exèrcit de l’Ebre ara fa 80 anys. Amb inici al pas de barca de Garcia, abordarem la preparació de la batalla, i a continuació pujarem al kayak per creuar un tram de gran bellesa del riu Ebre fins a Móra d’Ebre, un dels objectius de l’atac>>\nEn quan m’enfilo a un dels kayaks dobles, se m’esfumen totes les pors i inseguretats. Que agradable! Enmig de l’imponent riu Ebre em sento minúscula. Però que relaxant!\nA mesura que passa el temps, el sol es comença a pondre i treu el cap per entre els cims de la vall. Els espiadimonis ens segueixen encuriosits i semblen escoltar amb atenció la nostra guia, Maite Hernández. Cada cop que parem ens agafem els kayaks els uns als altres per mantenir-nos junts, i ens deixem bressolar per la corrent mentre la Maite recita fragments de Gerard Vergés, Artur Bladé, Teresa Pàmies, Joan Sales i Roc Llop entre d’altres...\nCrèieu que ja n’hi ha prou d’emocions fortes pel dia d’avui? Doncs no! Ens tornem a enfilar al cotxe fins arribar al local de l'Associació de Joves i Cultural Los Descarrilats a Móra la Nova. Avui compten amb la presència dels poetes Martí Sales i Núria Martínez-Vernis. Durant el seu espectacle “ALCOHOLS” reciten i canten versos i fragments de Kavafis, David Picó, Pepe Sales, Joan Vinyoli, propis... Són crus, irònics i punyents, i malgrat que gairebé tothom ha començat amb una cervesa a la mà, al final ningú sembla veure’s amb cor d’acabar-se-la.\nPrenem bona nota del seu estil, doncs demà seran ells dos qui ens impartiran un taller d’escriptura i recitació poètica. <<Què vol dir escriure?>> ens pregunten de bon començament.\nLes respostes són variades... enfocar les coses des d’una nova perspectiva, buidar-se, viure, crear... Jo cito el meu escriptor preferit, Sir Terry Pratchett: <<Escriure és el més divertit que pots fer tu sol>> En Martí riu i em dóna la raó. Ell està a favor de trencar el mite del geni infeliç. És més, <<jo quan estic fotut no escric>> assegura.\nDurant les següents hores, ens donen tota mena de consells: fugir dels tòpics, llegir molt, posar-nos reptes d’escriptura, reescriure (<<fins que el poema t’abandoni>> diu la Núria), fer hores de vol, buscar què ens diferència, copiar estils i trobar la nostra veu, aprofitar els equívocs (<<permeteu que us passin coses inesperades>> afegeix en Martí) ser severs a l’hora de tatxar, desmentir que la rima constreny (<<si el poema està ben fet i és honest, no importa la forma>>) cultivar la curiositat, conrear l’atenció, desprendre’ns de la dicció de llegir a l’hora de recitar, donar marge al lector perquè entengui el que vulgui (<<allò que m’estronca el pensament no m’interessa>>)... I un llarg etcètera més!\nVistes del Mirador del Priorat, a El Lloar\nDesprés, el Martí i la Núria ens animen a sorprendre’ls contestant unes preguntes personals d’aparença quotidiana. No tenen pèls a la llengua a l’hora de criticar-nos i felicitar-nos, i estic orgullosa de que al final del dia ens considerin un grup amb potencial.\nPart del taller el fem asseguts al Mirador del Priorat, un balcó de vinyes i valls retallat entre dos edificis que vessa la mirada i fa deixar anar algun bon intencionat renec, víctima de la sorpresa.\nÉs el mateix paisatge que ens acompanyarà bona part del camí a casa, mentre no puc parar de pensar en la lletra de la cançó de Pere Tàpies “Una copa de vi és com un poema”:\nSi el dia es lleva gris i el sol s'amaga,\ni davant d'una copa de vi ben bo.\ndeixa que el vent s'endugui la paperassa,\ndeixa que el dia passi, deixa'l passar.\nper assaborir-la pausadament.\ni el cel brilla com la pell d'un pebrot,\nPropera parada... La Barcelona literària, escoles d'escriptura i llibreries emergents!\nFotos de grup davant del Mirador del Priorat, i Cal Llorencet amb Martí Sales i Núria Martínez\ntagPlaceholderTags: articles, BLOG, setembre2018


Tot preparat a Castellfort per a Sant Antoni | DiaDia\nHome Els Ports Castellfort Tot preparat a Castellfort per a Sant Antoni\nTot preparat a Castellfort per a Sant Antoni\nCastellfort ho té tot preparat per a celebrar la festa de Sant Antoni el cap de setmana vinent. La localitat és la primera dels pobles dels Ports a organitzar els actes en honor al patró dels animals. Després de l’elaboració dels pastissos i la tala dels arbres i la llenya el cap de setmana passat, dissabte que ve serà un dia ple d’activitat.\nAl matí, en la plaça, començaran els preparatius amb el muntatge de la barraca. El treball portarà als majorals i voluntaris tot el dia.\nA la vesprada tot el poble soparà unit en el local de la confraria. A continuació tindrà lloc la benedicció dels animals, el repartiment dels pastissos de mig quilo i l’encès de la foguera. Una discoteca mòbil posarà el punt i final a la festa.


▷ ⭐El temps a Vilanova del Camí⭐ - eltemps24.cat\nEl temps 24 » El temps a Vilanova del Camí\nAquí pots veure la previsió meteorològica de Vilanova del Camí per demà, si vols veure la informació més actualitzada del temps a Vilanova del Camí en aquest moment tindràs la possibilitat de trobar tota la informació perquè puguis organitzar la teva setmana.\nVilanova del Camí és una població de la província de Barcelona a Catalunya precisament pertany de la comarca Anoia, i compta amb 12.409 habitants segons el cens més actualitzat. Seguidament tens la informació meteorològica per a les hores següents a Vilanova del Camí. Disposaràs de la previsió de temperatura, vent i temps i cal posar èmfasi que la temperatura màxima va a ser de ºC i la temperatura mínima serà de graus.\nPrevisió del temps a Vilanova del Camí avui\nA continuació tens la informació meteorològica per a les properes hores a Vilanova del Camí tens tota la informació de temperatura, vent i temps i cal ressaltar que la temperatura màxima s’espera que sigui de ºC i la temperatura mínima serà de graus.\nPrevisió del temps a Vilanova del Camí demà\nEn aquesta secció pots veure la informació detallada de la previsió meteorològica de Vilanova del Camí per demà, pots veure la informació de les pròximes hores i pots veure la previsió general per al dia de demà.\nMeteorologia a Vilanova del Camí per als propers dies


Impossibilitat d'inscriure màquines en el domini Windows :: Linkat :: GNU Linux\nImpossibilitat d'inscriure màquines en el domini Windows\nEnviat: 17/Abr/2012 - 18:29\nJa fa mesos que tenim aquest problema i no trobem la solució. Es tracta d'un servidor Linkat3 amb SMB. Al principi, vàrem podem inscriure tots els equips Windows al domini, des d'un moment indeterminat, que no podem inscriure-hi cap nou equip.\nL'error que apareix, seguint l'assistent del Windows és: El dominio especificado no existe o no se puedo establecer conexión con él.\nEl servidor s'anomena SERVIDOR i el domini INTRACENTRE.\nEl servidor disposa de dues interfícies de xarxa, una pública (192.168.0.240) i una altra interna (192.168.99.1).\nQualsevol resposta serà d'ajuda. Gràcies.\nEnviat: 18/Abr/2012 - 08:31\nUna pregunta, els clients Windows són XP o 7? Si no recordo malament cal fer una actualització del paquet samba per poder afegir els Windows 7. Heu fet actualització del servidor Linkat 3?\nA veure si trobem el problema.\nEnviat: 18/Abr/2012 - 12:20\nGràcies per la resposta. En principi tots els equips que volem unir al domini són XP. En tenim un parell amb W7 però són Home Premium. Pel que fa a les actualitzacions del servidor, no n'hem aplicat cap per precaució i perquè, per la resta, tot funciona correctament.\nEnviat: 18/Abr/2012 - 12:56\nEt recomano que facis una actualització, almenys del paquet samba, per veure si es soluciona el problema. El procediment per afegir els màquines Windows el teniu aquí:\nRang: Registrat/da: 25 / Maig / 2013\nDarrera visita: 24 / Maig / 2013\nEnviat: 18/Abr/2012 - 21:23\nNormalment quan passen coses com les que comenteu és perquè alguna de les màquines de la xarxa us interfereix.\nSi seguiu les instruccions que hi ha a:\nus funcionarà correctament. Una recomanació, intenteu afegir una nova màquina al domini però ailleu el trànsit, és a dir que hi hagi únicament el servidor i l'XP connectats a un switch aïllat. Ho dic perquè moltes vegades les maquetes amb windows XP fan de les seves i veus com el master browser de la xarxa ja no és el servidor Linkat.\nTambé podeu executar des del servidor l'ordre:\nnet lookup master\ni us hauria de proporcionar la IP del mateix servidor Linkat. Si no és així és perquè teniu una màquina que us interfereix.\nEnviat: 24/Abr/2012 - 19:23\nEn primer lloc, disculpa per no haver-ho pogut provar fins avui.\nEl cas és que la teva recepta ha estat com oli en un llum!\nJuraria que el document al qual feies referència l'havia repassat més d'una vegada, però està clar que no...\nDesprés d'aplicar els canvis en el registre i en la directiva de seguretat local, la inscripció al domini ha funcionat perfectament.\nDe totes maneres, el "net lookup master" està apuntat a una altra adreça, que correspon a un equip amb Windows 2000 Pro. Veurem què en fem.\nMolt gràcies per tot.\nEnviat: 30/Abr/2012 - 09:50\nDons haurem d'anar en compte amb aquest ordinador amb Windows 2000 Pro. La xarxa de Microsoft és sensible a ordinadors que es mostren a la xarxa com a "master browser". Si en algun moment veus que no pots accedir als recursos o que pel contrari no pots integrar màquines al domini, pensa que aquesta situació és deguda a interferències d'altres ordinadors que no tenen perquè ser Windows server sinó que qualsevol estació de treball pot interferir.\nMe n'alegro doncs que t'hagi anat bé la recepta.\nEnviat: 01/Jun/2012 - 12:17\nEm sap greu reobrir aquest tema, però el que va semblar que era com oli en un llum, no ha estat així.\nDies després de cantar victòria, vaig haver de fer la mateixa operació en un altre equip, i no va funcionar.\nHe comprovat la clau RequireSignOrSeal del regedit i les directives de seguretat local. He comprovat, per mitjà de l'ordre nbstat -a SERVIDOR, si efectivament aquest és el master browser, i així és. He comprovat, en el servidor, d'executar l'ordre net lookup master, i el resultat és el correcte: apunta a la seva pròpia adreça.\nA partir d'aquí. torno a estar en un punt mort.\nProvo d'actualitzar el paquet samba? Pot tenir algun risc en el funcionament actual? Gràcies.\nEnviat: 03/Jun/2012 - 15:18\nBé, si has actualitzat el servidor de centre, la versió de samba que tindràs és la 3.4.3. Amb aquesta versió pots donar servei als W7 (per la qual cosa tens garantit que els W9x, W2k, W XP, W7 es podran integrar bé). Així doncs, no hauries de tenir cap problema a l'hora d'integrar les màquines.\nEn tot cas m'hauries de dir quina versió de windows vols integrar amb el servidor Samba.\nJoanEditat per jgraci25 el 04/Jun/2012 - 09:56. Informa al moderador/a\nEnviat: 07/Jun/2012 - 13:10\nAra sembla que sí!\nLa versió del samba era la 3.2.7. Hem aplicat les actualitzacions i hem pogut inscriure dos ordinadors sense problema.\nEsperem poder deixar tancat aquest tema definitivament.\nEnviat: 14/Jun/2012 - 16:55\nMe n'alegro molt que s'hagi resolt el problema.


AVISOS LEGALS | CASA RURAL ALT PENEDES\nEl titular de la pàgina web és Casa del Pi, C.B (d’ara endavant “Casa del Pi” o “Nosaltres”), amb domicili en C/ Coll de la Barca, 2 de Font-rubí, Barcelona, CP 08736, amb el NIFE66501735.\nPots posar-te en contacte amb nosaltres per mitjà del nostre correu electrònic info@casadelpi.cat o del telèfon 931986909. El nostre horari d’atenció al client és de dilluns a diumenge, les 24 hores.\nPer la navegació per la pàgina web (d’ara endavant, la “Pàgina Web”), adquireixes la condició d’usuari (d’ara endavant, el “Usuari”) i acceptes sense reserves de cap classe tots els termes del present Avís.\nNo serem responsables, ni indirecta ni subsidiàriament dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa derivades de l’ús de la Pàgina Web que sigui contrari a l’establert en aquest Avís Legal i en la Política de Privadesa.\nPodrem a tot moment i sense previ avís modificar el present Avís Legal, així com la Política de Privadesa mitjançant la publicació d’aquestes modificacions a la Pàgina Web amb la finalitat de que puguin ser conegudes per tu.\nLa Pàgina Web, incloent a títol enunciatiu però no limitatiu la seva programació, edició, compilació, dissenys, marques, logotips, imatges, text i gràfics, són propietat de Casa del Pi, trobant-se protegits per la normativa nacional i internacional sobre propietat intel·lectual. L’accés per part de l’Usuari a la Pàgina Web no li atorga cap dret de propietat sobre els mateixos.\nSi trobes a la Pàgina Web o per mitjà de la utilització del Servei qualsevol contingut que pogués vulnerar drets de propietat intel·lectual i industrial, preguem el posin en coneixement de Casa del Pi al més aviat possible, remetent un correu electrònic a l’adreça info@casadelpi.cat.\nEl contingut de la Pàgina Web és conforme a la legislació espanyola. La responsabilitat de Casa del Pi no pot invocar-se en el cas de productes no conformes a la legislació de tercers països. Correspon doncs, als Usuaris de fora d’Espanya el verificar la legalitat dels nostres continguts als seus respectius països.\nSolament respondrem dels danys i perjudicis que puguis sofrir com a conseqüència de la utilització de la Pàgina Web quan aquests danys siguin directament imputables a una actuació dolosa o negligent de Casa del Pi i en l’actuació de l’Usuari no concorregués culpa o negligència. No existirà, en qualsevol cas, actuació dolosa o negligent per part de Casa del Pi quan provi que ha complert les exigències i requisits legal i reglamentàriament establerts i els altres cures i diligències que exigeix la naturalesa del servei.\nNo controlem, amb caràcter general, la utilització que els Usuaris fan de la Pàgina Web, del blog i de les xarxes socials associades. En particular no garantim sota cap extrem que els Usuaris utilitzin aquests serveis de conformitat amb la llei, el present Avís legal, la moral i bons costums generalment acceptades i l’ordre públic, ni tampoc que ho facin de forma diligent i prudent.\nNo exercirem cap tipus de control sobre els enllaços o hipervínculos cap a altres llocs d’Internet. En cap cas Casa del Pi assumirà responsabilitat alguna pels continguts d’algun enllaç pertanyent a una web aliena, ni garantirà la disponibilitat tècnica, qualitat i veracitat de qualsevol material o informació continguda al capdavant dels hipervínculos o altres llocs d’Internet.\nNo garantim que la navegació per la Pàgina Web s’executi sense interrupcions en temps útil, confiable o lliure d’errors. No garantim que la Pàgina Web i el servidor estiguin lliures de virus i no ens fem responsables dels possibles danys o perjudicis que es puguin derivar d’interferències, omissions, interrupcions, virus informàtics o desconnexions en el sistema operatiu d’aquest sistema electrònic, motivades per causes alienes a Casa del Pi.\nÉs responsabilitat de l’Usuari adoptar totes les mesures tècniques adequades per controlar raonablement aquests riscos i evitar danys en els seus equips, pèrdua de dades i robatori d’informació confidencial. A aquests efectes, ha de tenir sistemes actualitzats de detecció de programari maliciós, tals com a virus, troyanos, etc., així com tenir actualitzats els pegats de seguretat dels corresponents navegadors que utilitzi.\nEns comprometem a realitzar els nostres millors esforços per evitar qualsevol error en els continguts que poguessin aparèixer a la Pàgina Web. En qualsevol cas, estarem exempts de qualsevol responsabilitat derivada d’eventuals errors en els continguts que poguessin aparèixer en la mateixa.\nNo serem responsables pels continguts aliens que transmetem, allotgem o als quals facilitem l’accés quan actuem com a nero intermediari. En qualsevol cas, ens comprometem a retirar immediatament el contingut il·legal de la Pàgina Web o del Servei en conte tinguem coneixement efectiu d’això.\nA titulo enunciatiu, i en cap cas limitatiu o excloent, l’Usuari es compromet a:\na) Utilitzar la seva identitat real en tots els formularis de la Pàgina Web. Queda prohibida la suplantació de personalitat d’altres individus o entitats;\nb) No introduir, emmagatzemar o difondre en o des de la Pàgina Web qualsevol informació de caràcter difamatori, injurioso, obscè, amenaçador, xenòfob, que inciti a la violència a la discriminació per raó de raça, sexe, ideologia, religió o que de qualsevol forma atempti contra la moral, l’ordre públic, els drets fonamentals, les llibertes públiques, l’honor, la intimitat o la imatge de tercers i en general la normativa vigent;\nc) No introduir, emmagatzemar o difondre en o des de la Pàgina Web qualsevol contingut que infringeixi drets de propietat intel·lectual i industrial, el secret de les comunicacions i la legislació de protecció de dades de caràcter personal;\nd) No introduir, emmagatzemar o difondre mitjançant la Pàgina Web cap programa d’ordinador, dades, virus, codi, equip de maquinari o de telecomunicacions o qualsevol altre instrument o dispositiu electrònic o físic que sigui susceptible de causar danys a la pàgina web, a qualsevol Usuari, als proveïdors de Casa del Pi o en general a qualsevol tercer, o d’impedir el normal funcionament dels mateixos;\ni) No destruir, alterar, utilitzar per al seu ús, inutilitzar o danyar les dades, informacions, programes o documents electrònics de Casa del Pi els seus proveïdors o tercers;\nf) L’Usuari accepta no dur a terme cap acció que provoqui una saturació desproporcionada o innecessària en la infraestructura de la Pàgina Web o en els sistemes o xarxes de Casa del Pi així com en els sistemes i xarxes connectats a la Pàgina Web.\nAmb caràcter general, per contractar els serveis oferts per la Pàgina Web els menors d’edat han d’haver obtingut prèviament l’autorització dels seus pares, tutors o representants legals, els qui seran responsables de tots els actes realitzats a través de la Pàgina Web pels menors al seu càrrec. En aquells casos en els quals expressament s’assenyali o que estigui determinat per llei, l’accés quedarà restringit única i exclusivament a majors de 18 anys.\nNosaltres solament utilitzem cookies de sessió, que són aquelles que permeten a la Web mantenir un seguiment del moviment de l’usuari d’una a una altra pàgina, de manera que no li demanarà la informació que ja hagi estat subministrada anteriorment. Les cookies se sessió permeten a l’usuari moure’s per moltes pàgines d’un mateix lloc de manera ràpida i fàcil, sense haver d’autenticar-se de nou o tornar a iniciar el procés a cada zona que visiti.\nLa prestació dels serveis oferts a la Pàgina Web té una durada indefinida. Sense perjudici de l’anterior, Casa del Pi està facultat per retirar un servei, suspendre o interrompre unilateralment la seva prestació, a qualsevol moment i sense necessitat de preavís.\nTotes les qüestions relatives a la Pàgina Web es regeixen per les Lleis espanyoles i se sotmeten a la jurisdicció dels Jutjats i Tribunals competents de Vilafranca del Penedès.


Albert Solé s'ha quedat sense el Goya guanyat aquest diumenge\nPoc li ha durat l'alegria de guanyar un Goya, al cineasta Albert Solé. El diumenge a la nit, en una festa després de la cerimònia, quan el director va tornar al guarda-roba a buscar l'estatueta aquesta havia desaparegut.\nEls fets es van produir en una discoteca del carrer madrileny d'Echegaray, on l'equip de la pel·lícula Los crímenes de Oxford, d'Álex de la Iglesia, que va obtenir tres Goya, celebrava la festa posterior a la gala.\nAlbert Solé hi va arribar amb el seu Goya sota el braç, però quan va decidir retirar-se a dormir es va trobar que la "noia del guarda-roba li havia donat l'escultura a un noi amb ulleres". Solé ha manifestat que "és un robatori a la il·lusió de molts anys".\nPer la seva banda, la presidenta de l'Acadèmia, Ángeles González-Sinde ha sol·licitat que "Si algú té algun Goya al millor documental i no és seu, per favor que sigui raonable i el torni, perquè és irreemplaçable", a l'hora que ha assegurat que encarregar-ne un de nou és "molt costós i triga molt de temps".\nL'estatueta dissenyada per José Luis Fernández per a l'Acadèmia de Cine i que representa un bust de Francisco de Goya està valorada en més de 1.000 euros.\nEl realitzador català va recollir el Goya al millor documental per Bucarest. La memòria perduda, film en què repassa la lluita política del seu pare, Jordi Solé Tura, des dels anys d'exili durant el franquisme fins a la seva lluita actual contra l'Alzheimer.


Hotel Restaurant du Tourisme Latronquiere França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel Restaurant du TourismeLe Bourg, Latronquiere, Latronquiere, França - Veure al mapaPuntuació dels comentaris5,3Basada en22comentarisHotel Restaurant du TourismeVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosPuntuació de la ubicació 6,0Veure al mapa6,0Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Restaurant du Tourisme està situat idealment a Latronquiere; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Hotel Restaurant du Tourisme, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, visites turístiques per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara telèfon, banyera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent centre esportiu, jardí. Hotel Restaurant du Tourisme és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Latronquiere.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Sense sorpreses del BCE: els tipus al 0%\nBarcelona. Dijous, 8 de setembre de 2016. 15:20\nActualitzat Dijous, 8 de setembre de 2016. 17:13\nEl Banc Central Europeu (BCE) encara no s'atreveix a sorprendre. Després de la nova onada de nerviosisme i volàtil tranquil·litat dipositada en la sessió d'aquest dijous, els tipus d'interès s'han mantingut inamovibles a la seva butaca del 0%. Tan històrics com en els últims sis mesos, sent els més baixos que ha conegut mai la moneda única de la Unió Europea (UE). Tampoc no s'han mogut el tipus marginal de crèdit que seguirà al 0,25% i el tipus aplicat a la facilitat de dipòsit bancari que persisteix en la seva negativitat amb el -0,4%.\nMés novetats: el programa de compra de deute pública i privada de fins a 80.000 milions mensuals es mantindrà intacte fins al març del 2015 "o fins a una data posterior en cas que fos necessari". I aquesta necessitat depèn de què la inflació compleixi o no el seu objectiu que es troba per sota del 2%. Per la seva part, el programa de compra de deute corporatiu segueix en marxa des de juny.\nI per si algú espera encara més sorpreses, l'entitat monetària europea presidida per Mario Draghi ha deixat clares les seves previsions: "mantenir els tipus d'interès oficials en els nivells actuals, o en nivells inferiors, durant un període prolongat que superarà amb escreix els horizons de les nostres compres netes d'actius."\nUna política monetària "efectiva"\nMalgrat que en aquesta ocasió, els analistes tenien més dubtes sobre el que succeiria en aquesta nova sessió del BCE, al final s'ha tancat sense sorpreses. Mateixes taxes d'interès oficials, mateixes mesures d'estímul monetari, mateixa confiança en què el seu programa de deute públic i privat tingui recorregut en els propers mesos. Símptoma que quan les coses funcionen és millor no tocar-los o mostra potser que encara és aviat per emprendre nous camins.\nAl món macroeconòmic, les expectatives són sempre fonamentals. Per això, no és d'estranyar que Draghi hagi emfatitzat que la seva política monetària és "efectiva". I que "els tipus d'interès han de ser baixos avui per poder ser alts demà." Això no hauria de servir d'excusa, segons Draghi, per a les entitats en la seva voluntat de justificar els seus problemes. I és que "els tipus d'interès no afecten la capacitat de prestar", ha afegit.\nA la recerca de munició\nPerò a l'espera que es continuïn implementant noves mesurades, el banquer italià ha reiterat també que continua buscant nova munició, sense atrevir-se encara a posar creus al calendari. "I en cas que sigui necessari, actuarem amb tots els instruments disponibles durant el mandat." I per als escèptics: "No hi ha dubtes sobre la voluntat i la capacitat d'actuar i l'habilitat per aconseguir-ho."\nPer un altre costat, també ha instat els països membres de l'Eurozona a implementar "reformes fiscals que donin suport a la recuperació econòmica mantenint-se d'acord amb les regles fiscals de la UE". I és que saber compaginar les polítiques monetàries comunes amb les polítiques fiscals de cada membre és encara avui un dels grans reptes d'aquesta unió.\nFins al moment, el creixement i la inflació de l'eurozona segueixen debilitats. En el seu intent de reanimar l'economia, el BCE s'ha deixat gran part de l'arsenal però encara va a la recerca de més munició. Només falta que Draghi decideixi quan actuar. Una cosa que segons els analistes financers podria ser qüestió de mesos fins al punt d'adornar el Nadal amb estímuls monetaris.\nDraghi prefereix actuar més aviat que tard amb la inflació Víctor Costa


Imprescindible a l'hivern a la Cerdanya - El món ens espera\nSi teniu pensat visitar la Cerdanya a l’hivern i encara no ho heu fet mai, us fem un resum dels llocs iomprescindibles d’aquesta comarca quan fa fred. I si la trobeu nevada, millor que millor! Són activitats que podeu fer en família a banda de l’esquí.\nPujar al Niu de l’Àliga\nL’allargament del telecabina de la Molina ha facilitat l’accés fins al refugi del Niu de l’Àliga. Així que des d’aquest hivern podeu planificar un dinar a més de 2.500 metres d’alçada i ho podeu fer tant si esquieu com si no. Només per les vistes, val la pena! Més informació en aquest post.\nExcursió a l’estany Passet (Puymorens)\nUna de les excursions més fàcils de fer amb un paisatge més espectacular és a l’estany Passet, a Porté Puymorens. És un estany que durant tot l’any excepte a l’hivern s’hi pot accedir en cotxe, però quan fa més fred tanquen la carretera i us trobareu una barrera que us impedirà el pas. Però s’hi pot arribar igualment amb una caminada d’uns 30 minuts a pas lleuger per la mateixa carretera fins a l’inici de l’estany. Més informació en aquest post.\nPuigcerdà, Bellver i Llívia\nSi és la primera vegada que visiteu la Cerdanya, heu de conèixer els pobles de Bellver de Cerdanya, Llívia i la capital de comarca, Puigcerdà. A Bellver heu de visitar la plaça major fortigicada, la torre de la presó de l’antic castell o els miradors, així com esglésies properes com Santa Maria de Talló, Sant Serni de Cobarriu o Santa Eugènia de Nerellà. A Llívia, no us perdeu les rutes de l’època romana i visigòtica, l’església de la mare de Déu dels Àngels i el Museu de la Farmàcia Esteva, una de les més antigues d’Europa. A Puigcerdà, pugeu a veure les vistes del campanar de Santa Maria, passegeu per l’estany i pels seus carrers comercials plens de vida.\nUn dels millors plaers a la Cerdanya és un remull en aigues calentes sulfuroses. Hi ha diversos banys on ho podeu fer, però per nosaltres per instal·lacions, el millor són els Banys de Llo. Tres piscines exteriors, banys i dutxes recentment renovats i facilitats per anar-hi amb nadons, com canviadors. Un lloc fantàstic per anar en família si neva o plou! Més informació en aquest post.\nEl camí dels enamorats a Puigcerdà nevat\nParada número 1 a la Cerdanya nevada: l’estany gelat de Puigcerdà. Doncs bé, partint de la zona de l’estany, anant direcció al nou Hospital Transfronterer hi ha una petita excursió circular molt fàcil de fer. És un itinerari assenyalat amb pilones (trobareu diverses senyals on hi posa ‘Itinerari saludable’) que ressegueix primer el curs de la sèquia que abasteix l’estany, fins a l’ermita de Rigolisa i torna per l’anomenat ‘camí dels enamorats’. En total són uns dos quilòmetres pels afores de Puigcerdà des d’on hi ha unes vistes fantàstiques a banda i banda de la vall de la Cerdanya. En trobareu més informació en aquest post.\nParcs infantils de Sant Guillem de Llívia i Sallagosa\nSi busqueu parcs infantils xulos a la Cerdanya us en recomanem dos. Al parc de Sant Guillem de Llívia hi trobareu jocs infantils per bebés, per nens més grans amb tirolina, pista de bàsquet, camp de futbol, barbacoes, piscina d’estiu i accés al riu Segre. És un parc ampli per portar-hi els gossos a córrer i els nens també! El parc de Sallagosa és un altre dels millors parcs infantils de la Cerdanya. Té un parell d’estanys, connectats entre si per una sèquia, que alimenten dos molins. Als llacs hi ha ànecs i cignes. Però el que també està molt bé d’aquest parc són els jocs infantils. N’hi ha per nens molt petits (un tren, tobogans i gronxadors) però també pensats per nens una mica més grans, com un pèndol amb rodes.\nUn passeig en ruc a Bolvir\nSi voleu fer una proposta diferent amb nens a la Cerdanya, què us sembla una volta pels afores de Bolvir en ruc? la iniciativa és de l’Anna Civit i la seva família, que ofereixen sortides d’una hora amb guia a dalt d’un ruc. Us n’expliquem la nostra experiència en aquest post.\nVisita a la farmàcia de Llívia\nActivitats pensades per si plou o neva i no teniu ganes d’esquiar. La farmàcia de Llívia presumeix de ser, juntament amb la de Cardedeu, una de les més antigues d’Europa ja que es remunta a l’època medieval. Està al Museu de Llívia, l’entrada val 3 o 4 euros. Al Museu hi trobareu la història de la vila i de la nissaga de farmacèutics que va tenir. Finalment podreu veure el mostrador de la farmàcia pràcticament igual que la va deixar la família Esteve. El més important és la col·lecció de pots en què es guardaven antigament els remeis farmacèutics. En trobareu més informació en aquest post.\nPujar al castell de Llívia per veure la plana nevada\nÉs una de les caminades més fàcils per fer en família que sempre us recomanem, a qualsevol època de l’any. Però aprofiteu a l’hivern quan estigui nevat per pujar-hi i veure les vistes de la vall de la Cerdanya nevada. Us expliquem com arribar-hi en aquest post.\nUna de les millors excursions per fer a la Cerdanya és a Prat de cadí, des d’Estana. És una passejada d’una horeta fins a tocar les parets de la serra del Cadí. Espectacular. En funció de com de nevat estigui, tingueu en compte que l’haureu de fer amb raquetes de neu. Una alternativa és la caminada al voltant dels miradors de Cadí. Trobareu més informació de com arribar a Prat de Cadí en aquest post.\nÉs el nostre top dels tops dels tops a la Cerdanya i més enllà. És un restaurant petit al carrer sota l’església de Llívia, amb 6 o 7 taules i amb un decoració a l’estil alpí. Fan tapes elaborades per compartir, però tapes elaboradíssimes, com costella de xai cuita durant 40 hores o el caneló de rostit amb salsa de bolets i trufa que es menja amb cullera. Reserveu taula, sempre. Us atendrà molt amablement en Pep que us explicarà com han fet els plats. Preu per parella: 80 euros aprox.\nPreu: 80 euros aprox per 2 persones\nÉs un dels grans restaurants de la Cerdanya. Són molt emblemàtiques les fondues de formatge, que pots sucar amb pastanaga, poma i tomàquets cherry. Les carns també són una molt bona opció, sobretot el foie. A l’estiu al migdia hi ha terrassa exterior, amb parc infantil inclòs. No us perdeu per res del món el pastís de formatge i la tarta tatin. Trobareu més informació en aquest post.\nÉs un hotel just al nucli de Talló, al costat de l’església. Té una molt bona terrassa d’estiu. Fan menú d’arròs de muntanya boníssim i inclou amanida. Proveu també els bunyols de xocolata (la seva especialitat).\nPreu: 22,90 (menú arròs entre setmana), 24,90 (menú arròs cap de setmana)\nLa Borda del Ceretà (Puigcerdà)\nAquí hi hem menjat un dels millors arrossos de muntanya de la Cerdanya. En diuen ‘arrossos a la llauna’ i el serveixen en les mateixes planxes on el cuinen. Brutal! Tenen txuletón. La sala és un antic paller, petitona i molt acollidora. De postres tasteu les bombetes de xocolata calenta d’en Pitu! Plats a partir de 10 euros (60 euros dinar 3 persones)\nEl tiró (Alp)\nFan un menú amb productes de temporada per 23 euros (el menú no es pot compartir). El menú infantil val 15 euros i poden escollir entre un plat combinat amb hamburguesa, broqueta de pollastre o pollastre arrebossat. És un local petitó al centre del poble, al costat de l’oficina de Turisme. No us perdeu l’arròs de muntanya. També cuinen el tiró (ànec) amb peres, melós, costelles de xai de la Cerdanya, peus de porc…\nLes heures d’en Dídac (Bolvir)\nFan un menú per 27 euros per persona amb un bon ventall de plats per escollir, de primer i de segon, amb productes de la Cerdanya (sobretot carns) però elaborats. És com una carta molt completa però a preu tancat. Tenen un menjador molt acollidor, de fusta i pedra i disposen de terrassa. És a l’entrada de Bolvir. Disposen tambéde trona, però no de canviador. Molt bona atenció. Nosaltres vam provar el xai al forn amb cognac i parmentier de patata, salsa demiglacé i ceba caramel·litzada. Tenen filet de bou, txuletón, steak tartar, secret i ploma ibèrica amb virutes de foie. Alerta que només es pot pagar en metàl·lic o bizum no disposen de targeta.\nÉs un antic mas del 1900 que va ser el primer allotjament rural de les comarques gironines. És als afores de Puigcerdà, prou a prop per anar a peu fins al centre amb una passejada i prou aïllat per sentir-vos en plena natura. Té salons amb xemeneies i és molt acollidor. És tan ideal per a una escapada romàntica com està preparat per ser visitat en família amb nens. En trobareu més informació en aquest post.


CARRER FREDERIC MARTÍ - COLÒNIA GÜELL - Aleix Font Colonia Güell\nCARRER FREDERIC MARTÍ COLÒNIA GÜELL\nCarrer Frederic Martí, pràcticament la totalitat del carrer\nCarrer Frederic Martí al seu tram final\nDes de la fundació de la Colònia Güell fins a l’acabar la Guerra va portar el nom de carrer Cooperativa, ja que una porta de la cooperativa obrera, si bé no era la porta principal, donava a aquest carrer. Durant la guerra es va anomenar carrer Vicenç Santamaria en homenatge al segon fill del poble mort al front. Durant la meva infantesa i juventud els habitants de la Colònia, popularment designàvem com a carrer de la Cooperativa el de Claudi Güell, però la nomenclatura oficial anterior a l’ocupació feixista li assignava aquest nom al carrer Frederic Martí.\nI qui era en Frederic Martí que mereixés l’honor d’usurpar el nom antic? Doncs va ser un capellà que es va estar a la Colònia Güell des del 30 d’abril de 1932 fins al començament de la guerra. El darrer escrit firmat per ell a la Colònia Güell porta data del 6 de juliol de 1936, però hem de suposar que s’hi va estar fins al cop d’estat dels militars espanyols i devia marxar clandestinament algun dia posterior al 19 de juliol del trenta-sis. Durant aquesta curta estada va escriure alguns articles sobre la vida del poble al periòdic local l’Estel titulats Fulls històrics de Santa Coloma de Cervelló. Posteriorment a la fugida va ser identificat a Barcelona, detingut i mort durant aquells convulsos dies. I aquest fet és el que va motivar que el fanatisme religiós aportat pels vencedors li assignessin la titularitat d’aquest carrer. Consti que malgrat l’apropiació del nom per part dels vencedors, si no hi hagués hagut el cop d’estat feixista segurament també s’hauria guanyat un lloc a la memòria del poble, perquè els escrits sobre la nostra història li atorgaven una sensibilitat digne de reconeixement.\nCarrer Frederic Martí amb la Cooperativa a primer terme\nEls números del carrer Frederic Martí augmenten de ponent cap a llevant i podríem dir que si existís el número 1 estaria a tocar del carrer Claudi Güell. Els senars estan a la banda nord i els parells al sud. El que podria haver estat el número 1, antigament era l’entrada als locals de l’economat obrer. I us preguntareu que què és això de l’economat obrer. Anem a pams.\nA la Colònia, primer hi va haver la Cooperativa Obrera La Formiga, on els treballadors podien comprar tota mena de productes a uns preu correctament assequibles perquè l’empresa en subvencionava una part del preu. Aquesta cooperativa disposava de moneda pròpia. Els treballadors entraven als locals per la porta que donava al carrer Claudi Güell i anaven a una mena de guixeta on hi havia el soci comptable. El soci prenia la llibreta de la qual n’era titular i que estaven arrenglerades a un moble al costat de la guixeta. El treballador entregava la llibreta al soci caixer i comprava les monedes que necessitaven, per exemple 50 pessetes. L’encarregat de la caixa entregava l’import: un cartró de 25 pessetes, quatre monedes de 5 pessetes (una moneda d’un metall fort on a una cara hi figurava el número cinc i a l’altra el dibuix d’una formiga) i 5 monedes d’una pesseta (monedes d’un metall dolent, com de llautó, amb el mateix dibuix i amb el número ú). A la vegada, l’empleat apuntava a la llibreta del soci l’import entregat i que en el termini d’un mes havia de tornar. I ara ja podia anar a les corresponents botigues per comprar el que necessités pagant amb aquestes monedes.\nSegons em va explicar la meva tia Maria, quan es va fundar la cooperativa dels obrers, les dones de les classes dirigents es sentien una mica incòmodes anant a comprar al mateix lloc i van demanar una cooperativa exclusiva per elles. L’empresa va crear la Cooperativa dels Rics, que estava al carrer Barrau cantonada amb Monturiol, al que ara és el número 23 del carrer Barrau. Però tornem al nostre carrer.\nEl carrer vist des del carrer Reixac


40 propostes per a 2.000 infants i joves configuren l’oferta d’activitats del projecte “Un Estiu Enriquit” - Komunica.press\nInici Vallès Occidental Castellar del Vallès 40 propostes per a 2.000 infants i joves configuren l’oferta d’activitats del...\n“Un estiu enriquit” també té com a finalitat garantir una oferta inclusiva d’activitats, de manera que infants i adolescents puguin escollir a quina activitat d’estiu volen participar, garantint a més l’atenció a infants i adolescents amb necessitats educatives específiques.\nActivitats complementàries. Hi haurà una oferta addicional d’activitats promogudes per l’Ajuntament i que es faran al carrer i les places, sempre complint amb la normativa sanitària. D’aquesta manera, infants i adolescents tindran l’oportunitat de tastar propostes diferents a la del seu propi casal. Aquestes s’agruparan en tres grups diferenciats: activitats organitzades per serveis municipals (Ludoteca, Biblioteca, Escola de Música…), activitats contractades (com ara “L’hora del conte”, animacions musicals, tallers) i materials didàctics per cedir en préstec.\nL’Ajuntament oferirà ajuts econòmics a les famílies per al pagament de les quotes d’activitats i menjador. Del 24 de maig al 9 de juny s’obrirà la convocatòria d’aquesta tramitació adreçada a unitats familiars amb infants i adolescents d’entre 3 i 17 anys empadronats a Castellar del Vallès que s’inscriguin a qualsevol de les propostes adherides a “Un estiu enriquit”.\nArticle anteriorSitges acull una prova pilot per reobrir l’oci nocturn\nArticle següentSant Andreu de la Barca celebra una edició especial de la Fira de la Primavera\nL’oci nocturn reobre definitivament la nit de dijous a divendres amb certificat Covid


Fita: de maig 2016\nL’àvia du de la mà en Guifré. Entren al pati de l’antic Palau Reial Major de Barcelona.\n- La font florida, és la pista de dansa de l’ou com balla. Té per parella, la cadència de l’aigua i giravolta...\n- Iaia pe què padlez així? pregunta el nen mirant-la.\n- Parlo com?\n- Padlez dadu.\n- Parlo raro? - diu ella, mentre intenta dissimular que se li escapa el riure.\n- És que l’ou com balla m’ha inspirat la vena poètica.\n- Com en el vedz de Nadal?\nS’han pogut fer un lloc a primera fila, entre barcelonins, i sobretot entre turistes que contemplen, admirats, l’ou com balla.\n- Veus l’ou Guifré?\n- Com que no? Al capdamunt del raig d’aigua.\n- No el veig.\nTot i que en Guifré ja pesa una mica, l’àvia el puja a coll.\n- No veus el raig d’aigua que esquitxa a dalt de tot? - diu ella assenyalant amb el dit, l’ou.\n- Doncs allà on esquitxa hi ha l’ou com balla.\n- Ara zí que el veig - diu en Guifré posant els ulls com dues taronges.\n- Entens ara perquè deia allò de la dansa?\n- Éz l’oucomdanza?\n- L’ou com balla.\n- A dinz hi ha un pollet?\n- No... l’ou és buit.\n- Han tret el pollet pe a que no ez maregi?\n- Anem Guifré - diu l’àvia mentre el deixa a terra. Anirem a veure el del Palau Recasens.\n- En aquest ou tampoc hi ha pollet?\n- No. El van buidar abans de que es formés...\n- Puja’m a coll iaia, que vull veude bé l’oucomvola.\n- Només una estona, eh Guifré? Que peses molt i l’àvia no té força.\n- Has vist com giravolta?\n- És com un castell de focs aquàtic, els esquitxos són espurnes trapelles, fredes i lluminoses. Com espigues d’aigua.\n- Ada també padlez en vedz?\n- L’aigua explosiona... - continua improvisant ella.\n- L’aiga ezplaxiona?\n- Ara ets tu el poeta, Guifré. Has vist quantes flors?\n- Mol bé Guifré.\n- Si en aquezt hi ha pollet a dins, éz el pollcomballa.\n- Encara tenim temps de veure’n dos més.\n- Ja eztic canzat iaia...\n- Tu ets molt fort Guifré. Són molt a prop un de l’altre.\nEntren al claustre de la Catedral.\n- Aquezts patoz han nazcut de l’oucomballa?\n- No són ànecs Guifré, són oques...\n- Zapz com ze diu l’ou quan neixen lez oquez?\n- Em deixes parada Guifré!\n- Amb tanta aiga m’ha agafat zet...\n- Anem a veure l’últim - diu l’àvia mentre li acosta una ampolleta d’aigua a la boca. Allà podràs veure l’ou com balla des de dalt.\nEntren a la casa de l’Ardiaca.\nQuan són al pis de dalt comproven que l’ou té dificultats per mantenir-se sobre el raig d’aigua.\n- L’oucomcau! - diu el Guifré assenyalant la font.\n- No t’amoïnis. La pressió de l’aigua el tornarà a fer pujar.\n- Éz màgic! diu el Guifré, admirat, quan veu que l’ou torna a ser sobre el raig.\n- L’oucoms’alça - diu l’àvia seguint el joc...\nElla recorda quan fa molts anys, el seu d’avi, la duia de la mà a fer el recorregut de l’Ou com balla.\nPublicat per xavier pujol a 19:13 42 comentaris:\ni el reps amb un somriure.\nArriba el dia!\nLa nova llum s’emmarca\nPer l’alta onada.\nAl moll la fosca.\nLlum que palpita.\nOn és la teva rauxa?\nI me l’estimo.\nHi ha una promesa\ndesprés de la nit fosca.\nL’aigua és salada\nde llàgrimes vessades\nHi ha llum rosada.\nLa matinada fresca,\nEl sol mandreja.\nHe deixat per quan entri,\ns’enlaira la gavina\nen la llum grisa.\nClaror a la proa\ni veles desplegades,\ns’embarca el somni.\nI pinta els edificis\ndel moll, em va prometre:\nque ve el temps de platxeri.\nés la teva companyia:\nla llum del dia.\nPublicat per xavier pujol a 23:35 43 comentaris:\nCom un miracle,\njust quan es fa de dia\nels llums s’apaguen.\nLes flors de l’arbre\nque la pluja ha fet caure\ndormen a l’herba.\nMare, això és la rosada?\nPregunta un nen que passa.\nSota el paraigua,\ncom una regadora\nla cara es renta.\nés quan la nit es tanca.\nAl barri gòtic,\nel forn l’aire perfuma.\nfa olor d’ensaïmada,\ncroissant, coca i pa tendre.\nPublicat per xavier pujol a 23:43 38 comentaris:\nAvui l’Olga Xirinacs celebra els seus 80 anys. Molts dels seus lectors fa mesos que ho fem.\nHo vàrem fer a la Biblioteca del Vapor Vell de Sants, on es van llegir poemes d’ella.\nMés endavant, concretament el 21 de març, dia Internacional de la Poesia, es va fer l’acte Central al centre d’Art Santa Mònica a Barcelona, on com ja és sabut, es recità el seu, ja famós poema, “Preneu les roses” en diferents llengües.\nEn Xavi Múrcia i la Mirna Vilasís, la van musicar i la van interpretar en presència de la seva autora, Olga Xirinacs.\nI no fa gaires dies, es va fer un altre homenatge, a la Casa Golferichs, també a Barcelona, amb la presència, entre d’altres, de l’escriptora Isabel Clara Simó.\nVaig tenir la sort de ser a tots tres actes. Es van dir moltes coses de l’obra i la personalitat de l’Olga. En reivindico una. L’Olga Xirinacs és una escriptora catalana nascuda a Tarragona. Per tant és ens representa a tots els lectors dels Països Catalans.\nA molts blogs avui s’han publicat poemes de l’Olga i m’han agradat molt. Jo citaré un fragment d'un conte del primer llibre que vaig tenir d’ella, i que encara conservo, en la primera edició del 1985: “La Mostela africana i altres contes”\nA “La partida de Mah Jongg” es fa referència a aquest joc. Per qui no el conegui diré que és una mena de dòmino xinès. Havia vist de petit com hi jugaven els homes que passaven la tarda al cafè del Centre Catòlic de Sants. Sobre una taula de marbre. Mai no en vaig entendre les normes.\n“ - Aquest és preciós. És dels millors que tinc. Vegi la qualitat del vori...\nEl client passà els dits amb delectació sobre les fitxes.\n- I quin gravat més nítid, tallat a mà. I l’elegància de les figures...\nEl client somrigué i observà el magnífic paó reial que representava l’as de bambú.\n- Les flors i els dragons són una petita meravella.\nAl palmell de la mà les fitxes comunicaven una sensació de plenitud. Ben acoblat el vori sobre el bambú tenia un toc càlid, perfecte. Clogué el puny. Les volia...”\nA Barcelona avui, a més dels 80 anys de l’Olga també s’ha celebrat la fira de Sant Ponç al carrer Hospital.\nUna data dolça per fer un post ben dolç.\nPer molts anys Olga!!\nPublicat per xavier pujol a 22:09 26 comentaris:\nPublicat per xavier pujol a 15:10 54 comentaris:


El Parlament aprova reduir les sortides simultànies de vaixells entre les Pitiüses | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Actualitat El Parlament aprova reduir les sortides simultànies de vaixells entre les Pitiüses\nEl Parlament ha aprovat aquest dimarts una proposta de la diputada Sílvia Tur perquè es redueixi l’impacte ambiental del transport marítim de passatgers i mercaderies entre Formentera i Eivissa.\nEntre altres mesures, el Parlament insta el Govern a racionalitzar el nombre de sortides simultànies de vaixells de transport regular de passatgers i/o mercaderies que enllacen la ruta Formentera-Eivissa amb criteris de sostenibilitat ambiental.\nTrànsit desmesurat amb barques mig buides\nTur ha recordat que “Es Freus suporten, segons les observacions de l’equip del Parc Natural de ses Salines, prop de 2000 viatges de vaixells cada dia durant els mesos d’estiu” amb una important “emissió de gasos i substàncies contaminants a l’atmosfera, impacte acústic i contaminació de les aigües en l’àmbit del parc”. A més, ha recalcat que tot aquest trànsit desmesurat no està justificat ni per les necessitats dels residents ni tan sols per la demanda turística. Per il·lustrar-ho Tur ha explicat que “cada dia surten barques de diferents navilieres mig buides de forma simultània”.\nZona Marítima Especialment Sensible\nD’altra banda, el Parlament també demana al govern central que sol·liciti la declaració de la mar balear Zona Marítima Especialment Sensible (ZMES), un instrument normatiu que permetria al Govern d’establir majors restriccions i regulacions pel que fa al transport marítim. Tur ha afirmat que això “possibilitaria avançar en l’objectiu d’unes illes Balears 100% netes per al 2050”.\n“Amb aquesta iniciativa que hem aprovat avui també demanam a l’Estat infraestructures perquè els vaixells es puguin aprovisionar d’energies netes quan atraquen als nostres ports”, ha indicat la diputada.\nEstació mesuradora de contaminació a la Savina\nLa proposta que ha aprovat el Parlament també inclou l’avaluació de la qualitat de l’aire al port de la Savina amb la instal·lació d’una estació permanent per tal de mesurar els nivells de diòxid de carboni i altres components tòxics.


Cobraments amb VISA\nÉs un tema que va sortir a l’assemblea i que genera dubtes, així que aquí teniu la resposta del Servei de Normativa i Procediment de l’Agència Catalana del Consum:\nSi es realitzen cobraments amb VISA s’ha d’informar als consumidors d’aquesta possibilitat abans de formalitzar el contracte. Aquesta informació es pot fer mitjançant un cartell informatiu o adhesiu a la porta de l’establiment.\nEn el cas que es tingui un adhesiu a l’establiment que indica que es poden fer pagaments amb VISA, no es pot impedir el seu ús, sens perjudici que es concretin unes limitacions –com pot ser un import mínim- sempre que estiguin degudament informades.\nÉs lícit limitar la quantia o posar-ne una de mínima per al pagament amb targeta bancària, sempre que aquestes condicions no tinguin el caràcter d’abusives, és a dir, que les quanties màximes o mínimes estiguin incloses en unes franges adequades a la realitat social i econòmica d’acord amb el tipus d’establiment o el sector d’activitat que es tracti.\nPer últim, hi podran haver productes exclosos del pagament amb tarjeta (targetes de transport, loteria), sempre que s’anunciï prèviament a les caixes o en un lloc visible.\nCom sempre, quedem a la vostra disposició


Tallen l'autopista de matinada a Martorell per un conductor ebri que circulava en sentit contrari – Actualitat Penal\nUn conductor de 49 anys d’edat i veí de Sant Sadurní d’Anoia ha estat detingut pels Mossos d’Esquadra per conduir en sentit contrari per l’autopista AP-7 pel Baix Penedès, triplicant la taxa d’alcoholèmia permesa. Set conductors van trucar de matinada al servei d’emergència 112 comunicant que s’havien creuat amb un vehicle que circulava de forma imprecisa i en sentit contrari. Els Mossos d’Esquadra van procedir a tallar l’autopista a l’altura de Martorell, per evitar que es produís un accident, i van muntar un control a Gelida. Quan el vehicle va arribar fins aquest control, se’l va detenir, restablint-se la normalitat en el trànsit. El conductor arrestat va donar una taxa de 0,84 mil·ligrams d’alcohol per litre d’aire espirat. El màxim permès és de 0,25 per a conductors no professionals. En els seus antecedents consta que ja va tenir el permís de conduir suspès durant un any per conduir ebri, el 2016.


Vocabulari Locke | filoselectivitat - Lluna Pineda\nEstat de natura: situació natural de l’ésser humà, en la qual es trobarien els homes abans del sorgiment de les societats polítiques. Per Locke, en l’estat de natura els homes tenen plena llibertat per ordenar els seus actes i disposar de les seves propietats sempre i quant obeeixin la llei natural.\nLlei natural: llei de Déu i de la raó que és també una llei moral per l’home. Contempla que tot i essent iguals i lliures, cap persona pot atemptar contra la vida, la salut, la llibertat o les possessions d’un altre.\nEstat de guerra: esdevé quan algú mostra la intenció de dur a terme una acció en contra un altre. Com que qui declara tals intencions abandona, en certa manera, l’estat de natura, qui està amenaçat està legitimat a emprar qualsevol cosa al seu abast per defensar-se, fins i tot, si cal, té dret a causar la mort de l’agressor. En estat de guerra, segons la llei natural, cal que l’home es defensi tant com sigui possible perquè la defensa i protecció dels innocents és prioritària, per això el vulnerat té dret a destruir aquell qui li faci la guerra.\nPacte: convenció, contracte amb el qual s’instaura un poder polític que té la funció de fer justícia, d’assegurar els drets naturals fent lleis clares i fent-les complir. És un pacte que implica la creació d’un Estat civil una mica diferent al de naturalesa. Es tracta d’un pacte entre individus raonablement satisfets, que inclou la clàusula que tot sigui per consentiment. Amb tot, els contractants han de pactar regir-se, a partir de llavors, per la majoria. La llei de la majoria, en rigor, és l’única regla del contracte i resulta del tot racional la destitució dels governants quan aquests actuen en contra de la missió rebuda.\nSocietats polítiques: formacions polítiques que sorgeixen en el moment en que els homes decideixen ajuntar-se i donar legitimitat a un poder extern perquè reguli, legisli i apliqui la llei. La societat política es manifesta com un àrbitre imparcial. Els homes passen de l’estat de naturalesa a la societat civil quan instauren un jutge competent per resoldre els litigis, per tant, els règims que no posseeixen un sistema judicial autònom (com la monarquia absoluta) no es poden considerar societats polítiques.\nTeoria del coneixment\nIdea: continguts de la ment que procedeixen de l’experiència que tenim de la realitat exterior.\nIdees simples: la ment les rep de forma passiva ja sigui de l’exterior (idees de sensació) o de l’experiència interna (idees de reflexió).\nIdees complexes: l’enteniment és actiu creant idees de tres tipus: substàncies (compilacions d’idees simples que l’enteniment ajunta, combina i acaba designant-les amb un sol nom: poma, taula, flor etc.); relacions (el resultat de relacionar, de comparar una cosa amb un altra: anterioritat, causalitat, identitat etc) i modes (fan referència a conjunts d’idees simples, abstraccions que combinen diferents idees simples i que podem atribuir a diverses coses: les matemàtiques, morals, llenguatge polític etc.)\nQualitats primàries (o originals): formen part de les coses en sí , no es poden separar dels cossos externs, dels objectes; són la solidesa, número, extensió, figura, gruix, moviment etc. Aquestes, segons Locke produeixen idees que representen els objectes tal qual són.\nQualitats secundàries: no formen part dels objectes en sí mateixos, les idees de qualitats secundàries es formen a partir de la manera com ens afecten les primàries als sentits: colors, olors, sabors, so, temperatura etc. Una substància podria causar en nosaltres la idea de verd però això depèn de com estiguin ordenades les qualitats primàries que sí que formen part de l’objecte. Les idees de color verd, de dolçor, de calor etc. que trobem en la nostra ment no formen part intrínsecament dels objectes.\nSubstància: idea complexa que imaginem o suposem com a suport de les nostres idees simples. No es tracta d’un coneixement vertader perquè no tenim manera de demostrar la seva existència.\nJo/identitat personal: és la consciència, que és dinàmica i depèn de l’experiència, no puc pensar en la meva identitat, en el meu jo, sense pensar en les meves experiències.\nConeixement intuïtiu: és un tipus de coneixement en que la ment no s’ha d’esforçar en demostrar o examinar res, sinó que percep la veritat de forma immediata (com els ulls perceben la llum). Amb la intuïció l’única cosa que fa l’enteniment és constatar la conveniència o inconveniència entre les idees. Segons Locke, mitjançant la intuïció coneixem el jo.\nConeixement demostratiu: coneixement que fa que la ment trobi la conveniència o inconveniència entre les idees però no de forma immediata, sinó per mitjà del raonament i de l’ús d’idees intermediàries (proves) que no sempre són evidents, s’han de demostrar. Mitjançant aquest coneixement podem provar l’existència de les matemàtiques i de Déu.\nConeixement sensible: coneixement que ens demostra que el món existeix, perquè les coses del món són la causa de les nostres idees. No obstant, no coneixem les coses en sí mateixes, sinó les idees que ens provoquen, per tant, no podem tenir un coneixement evident del que representen les nostres idees i la sensibilitat. El coneixement sensible, en comparació amb els anteriors no se’n dedueixi el mateix grau de certesa, no és un coneixement evident, sinó més aviat probable.


El pla de govern exposat per Torra, sector per sector\nAposta per recuperar les lleis suspeses pel Tribunal Constitucional l'última legislatura\n4 min. Barcelona 14/05/2018 12:28\nEn el discurs del segon debat d'investidura, Quim Torra ha optat per desgranar el programa de govern dels diferents sectors, cosa que dissabte va deixar en segon pla emparant-se en l'exposició que ja havia fet Jordi Turull el passat 22 de març. Malgrat que Carles Puigdemont va deixar caure la possibilitat que el futur president convoqui eleccions d'aquí a cinc mesos si continua la "persecució de l'Estat", Torra ha concretat algunes de les mesures que vol implementar. D'entrada, ha anunciat que un dels principals objectius serà recuperar les lleis aprovades pel Parlament en la darrera legislatura i que va suspendre el Tribunal Constitucional (TC).\n-Enfortiment del model d'escola catalana.\n-Aplicació del programa STEMcat d’impuls de les vocacions científiques, tecnològiques, en enginyeria i matemàtiques.\n-Més autonomia per als centres i més dotació pública per al professorat.\n-Formació inicial del professorat més vinculada a la pràctica.\n-Millorar les condicions laborals dels seus professionals, recuperar els salaris i retenir el talent.\n-Cobertura pública universal per a tothom.\n-Impuls del Pla Integral per a la Millora de les Llistes d’Espera Sanitàries.\n-Superar la política de subsidis i passar a una política d'inversió social.\n-Polítiques de gènere i de diversitat d’orientació sexual i d’identitat de gènere. Lluita contra la violència masclista\n-Tramitació immediata del reglament sobre el règim sancionador de la llei 11/2014 per garantir els drets LGTBI.\n-Impulsar un "país d'acollida" que aprofundeixi en la construcció "d'un sol poble, cohesionat i divers".\n-Recuperar de manera efectiva les mesures en matèria d’habitatge aprovades al Parlament de Catalunya i objecte de recurs al TC.\n-Pla de xoc per incrementar el parc públic d'habitatge: Pla Nacional d'Habitatge 2018-2025.\n-Equiparar la dotació pressupostària per a Cultura amb les dels països més desenvolupats de l'entorn.\n-Carnet únic de biblioteques i reactivació del cànon digital audiovisual, suspès pel TC.\n-IVA cultural superreduït.\n-Potenciar l'esport femení i el disseny de programes per a col·lectius vulnerables.\n-Condicions de treball equiparades amb altres països europeus.\n-Acord per a un salari mínim de 1.100 euros mensuals.\n-Implementació de la llei de la renda garantida.\n-Desplegament de l'Agència Tributària de Catalunya, que sigui "més propera" i que lluiti "eficientment" contra el frau.\n-Una economia que no estigui basada en els privilegis ni l'especulació, sinó en "l'esforç, l'emprenedoria, la innovació, la capacitat de treball i el talent".\n-Desplegament del Pacte Nacional per la Indústria. Signat al mes de juliol del 2007 i complert en el seu 70%, segons ha destacat Torra.\n-Impuls de la internacionalització de l'economia: ajuts a les empreses que iniciïn els programes d'ACCIÓ i PRODECA.\n-Creació del registre d’inversió estrangera a Catalunya i el registre d’inversió catalana a l’estranger.\n-Pacte Nacional per la Transició Energètica, amb la voluntat que l’any 2050 tota l’electricitat generada a Catalunya provingui de fonts renovables.\n-Pacte Nacional per la Universitat que garanteixi la seva transformació cap a un model basat en la modernització de les estructures, la viabilitat tècnica i econòmica, la internacionalització i la transferència de coneixement.\n-Preus de matrícules universitàries amb deduccions segons la renda familiar, el rendiment acadèmic i un sistema de beques progressiu.\n-Pacte Nacional per la Bioeconomia que promogui un ús eficient de tots els recursos naturals.\n-Llei d'espais agraris per preservar espais d'alt valor agrari.\n-Desenvolupament de la llei catalana contra el canvi climàtic (suspesa pel Tribunal Constitucional).\n-Pla de qualitat de l'aire per reduir la contaminació a la conurbació de Barcelona.\n-Creació d'una nova empresa Aigües Ter-Llobregat pública per donar compliment al mandat del Parlament.\n-Agenda Urbana de Catalunya seguint l'orientació de les Nacions Unides.\n-Implantació de la T-Mobilitat que permeti viatjar per tot el país amb un únic títol de transport.\n-Intenció d'implantar un nou model de finançament per a vies d'alta capacitat que permeti aixecar barreres de peatge.\n-Gestió de ports, aeroports i xarxes ferroviàries individualitzada i no centralitzada.\n-Recuperació de l'Agenda Catalana del Corredor Mediterrani.\n-Transició tecnològica en el marc del Pacte Nacional per la Societat Digital.\n-Sistema de govern obert: transparència, rendició de comptes, control de la contractació pública amb bústies ètiques. Corrupció zero. Més recursos per a l'administració de justícia i les unitats específiques dels Mossos d'Esquadra.\n-Dotació pressupostària per a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals per garantir "qualitat i vocació de lideratge".\n-"Escrupolosa separació de poders": sistema d'administració de la justícia independent.\n-Normalització del català en tots els àmbits de la justícia.\n-Defensar l'"honorabilitat" de tots els seus membres i comandaments: revertir el "dany" que el 155 ha fet als Mossos d'Esquadra.\n-Els Mossos "han de tenir presència permanent en organismes de coordinació policial internacional".


Primera part: La crida dels reservistes\nEl govern d'Antoni Maura va decidir enviar un cos expedicionari a l’Àfrica de més de 40.000 homes, reservistes casats i amb fills en la seva majoria, reclutats en bona part al Principat. L’embarcament de tropes a Barcelona va començar l’11 de juliol de 1909, la crida de reservistes per anar a lluitar al Marroc desencadenà l’esclat de la vaga general revolucionària a Barcelona, i aldarulls diversos que desembocaren en la crema de filats de consums i de convents. Seguidament, el govern central va suspendre les garanties constitucionals i decretà l’estat de guerra en tota la província de Barcelona.\nEl moviment també fou secundat a Manresa, on des de feia temps es vivia aguditzada crisi social i econòmica. Els obrers, en actitud de protesta, declararen la vaga pacífica i foren paralitzats els establiments comercials. Aviat, però es desbordaren els esdeveniments, i les comunicacions foren bloquejades (telèfon, telègraf i ferrocarril), mentre es cremaven algunes casetes dels consums i els convents de les monges caputxines, de Sant Francesc i del Sagrat Cor de Jesús. L’avalot fou sufocat amb la intervenció del Sometent, qui experimentà una important baixa, la de Joaquim Cardona, alcalde de barri, qui va esdevenir el màrtir i heroi dels sectors polítics dretans de la ciutat.\nLa virulència dels actes vandàlics comesos pels incendiaris de la Setmana Tràgica, de juliol de 1909, van posar al descobert un evident malestar social. La institució eclesiàstica no era aliena, des del moment que reproduïa la divisió classista de la societat, i accentuava així les diferències entre rics i pobres. En la ciutat de Manresa les protestes en contra de les lleves de reservistes per anar a lluitar a l’anomenada guerra del Rif van trigar dos dies a produir-se. Fins al dimecres dia 29 de juliol la població va romandre a l’expectativa dels esdeveniments que a Barcelona i d’altres ciutats catalanes s’estaven desencadenant de forma precipitada.\nL’historiador manresà Joaquim Sarret relata el començament dels fets amb la realització d’una manifestació pacífica i la declaració de l’atur generalitzat de fàbriques i tallers. A primera hora de la tarda del dia 29, segons el cronista, la manifestació que es feia al Passeig de Pere III va derivar en revolta: “Uns quants xicots ganassos de 16 á 18 anys y algunas donas bagassas desfrenades han comensat a cridar ¡Viva la República! Viva la anarquia! produintse un motí y molts de curiosos que s’adherien a la manifestació que era ab la excusa de protestar de la guerra y el envío de tropes a Melilla”.\nEn efecte, la vaga general va ser decretada a primera hora del matí del dia 29 de juliol. Grups d’obrers van recórrer la ciutat obligant a l’atur forçós que es va generalitzar cap a les dues de la tarda. Després, un grup nombrós format per unes 200 persones aproximadament es van adreçar a les estacions del Nord i del ferrocarril de Berga per tallar tres raïls i interceptar les comunicacions telegràfiques. La ciutat quedaria incomunicada. Immediatament es formaren grups més petits que es disposaren a cremar els burots de consums repartits per la ciutat, i a saquejar la caixa d’administració de consums de Sant Domènec. Al vespre, van ser incendiats els convents de les Caputxines al carrer Talamanca, el del Sagrat Cor de Jesús situat al davant de la fàbrica Balcells, i el de les monges de l’Ensenyança al carrer de les Campanes, el qual, a més a més, va ser saquejat.\nSarret escriuria en les seves memòries que:\n“aquellas turbas de homes xicots y dones se aumentaven y els crit també anaven sent mes forts. Proveits de materies incendiarias com anaven y armats de punyals, pistolas y revolvers, varen anar furiosos cap al convent de les Caputxinas y pegaren foc á la iglesia (...) Aquells salvatjes sen anaren al convent de les Sirventes del Sagrat Cor de la plassa de Montserrat y després á la Enseñansa de San Francisco y tot ho cremaren y robaren cometent mils sacrilegis ab els Sagraris y en les imatges que ni’ls mateixos dimonis haurian fet més”.\n- Segona part: La violència política, aquí\nEtiquetes: La Setmana Tràgica, Memòria històrica local


Illa explica el pla de vacunació del coronavirus, que tindrà tres etapes al llarg del 2021\n5 min. Madrid 24/11/2020 15:11 Traduccions: Cat Cas Eng\n651x366 En primer terme el ministre de Sanitat, Salvador Illa, en roda de premsa a la Moncloa / J. J. GUILLÉN / EFE En primer terme el ministre de Sanitat, Salvador Illa, en roda de premsa a la Moncloa / J. J. GUILLÉN / EFE\nProliferen projectes de vacunes i l’Estat veu la llum al final del túnel. Els anuncis en cadena de diversos projectes per trobar remei al coronavirus han accelerat la preparació del govern espanyol per poder començar a administrar vacunes a la població tan bon punt arribin les primeres dosis, amb l’objectiu que al llarg del 2021 n’hi hagi per a tothom. Pas a pas, el primer horitzó és que al mes de gener es comencin a vacunar els col·lectius de més prioritat: la gent gran en residències i centres sociosanitaris i els professionals que hi treballen. Els següents seran la resta de sanitaris i les persones dependents no institucionalitzades. “Primer sempre els més vulnerables”, ha afirmat aquest dimarts el ministre de Sanitat, Salvador Illa, durant l’exposició del pla en la roda de premsa posterior al consell de ministres.\nL’estratègia és flexible en funció del que la Unió Europea acabi autoritzant, però el que el govern espanyol ja sí que ha pogut determinar és un cert ordre a l’hora de subministrar les vacunes. En la primera etapa, compresa entre els mesos de gener i març, els col·lectius esmentats seran els beneficiats. Illa ha situat aquest grup en uns 2,5 milions de persones. En una segona fase, entre març i juny, es procurarà fer un “increment progressiu” de vacunacions a altres grups prioritaris i, en la tercera, durant el segon semestre del 2021, anar ampliant en funció de la disponibilitat de dosis.\nEl ministeri espera que Europa autoritzi la o les vacunes que arribaran als països membres i calcula que a Espanya n’arribaran uns 80 milions. Per tant, al llarg del 2021 es podrà vacunar tothom. El govern espanyol calcula que la UE obtindrà 140.000 milions de dosis, que han de permetre fer 800 milions d’immunitzacions, i que a Espanya n’hi pertoquen el 10%. De moment l’Estat ja ha comprat 31,5 milions d’unitats de la vacuna d’Oxford-Astra Zeneca i 20,8 de la BioN-Tech/Pfizer. La UE va signar el contracte aquest mateix mes de novembre, abans que s’anunciés una efectivitat del 95% d’aquest projecte. Espanya també ha compromès l’adquisició d’unitats de Sanofi/GSK i de J&J/Janssen, però encara s’està pendent de concretar les quantitats.\nEl tipus de vacuna i les quantitats queden encara a mercè de la incògnita, però mentrestant el ministeri vol deixar enllestida tota la logística perquè no hi hagi retards tan bon punt es pugui començar a vacunar. L’estratègia s’ha realitzat en col·laboració amb vuit comunitats autònomes, societats científiques, el comitè de bioètica, sociòlegs i matemàtics, entre altres especialistes, que han establert 18 grups poblacionals a partir de quatre criteris: el risc de mortalitat, l’exposició a la malaltia, l’impacte socioeconòmic i l’exposició a la transmissió. Com a tasca prèvia a l’arribada de les dosis el pla també preveu treballar per reduir al màxim els contagis i la mortalitat amb mesures de control de la mobilitat, tal com ja s’està fent ara.\nInconcreció sobre el procediment\nEl que requereix una especial coordinació, ha apuntat Illa, és la fase de la vacunació en si, així com el seguiment del procés. Cada projecte presenta unes característiques específiques d’emmagatzematge i distribució, motiu pel qual el fet de no conèixer amb exactitud quines s’utilitzaran i amb quines quantitats complica la concreció de la logística. “El ministeri està treballant amb les comunitats autònomes diverses alternatives de centres de vacunació, tenint en compte l’experiència de l’atenció primària. A mesura que es disposi d’informació sobre la disponibilitat de les vacunes serà necessari actualitzar els processos i establir on, qui i com es realitzarà la vacunació”, diu el text.\nEl que sí que s’ha establert és que les primeres dosis se subministraran amb cita prèvia per evitar el malbaratament de dosis i seguint protocols de seguretat, els quals ja s’han assajat per a la vacunació de la grip. S’elaborarà un programa específic de seguiment i vigilància comandat pel ministeri, que avaluarà l’eficàcia del procés. Totes les persones vacunades rebran informació sobre la vacuna que hauran rebut i una targeta, o similar, amb el tipus i la data de vacunació, així com la manera d’actuar en cas que es produeixi alguna reacció adversa. La comunicació és un altre dels objectius que el govern espanyol es planteja per aconseguir que tothom confiï en les vacunes contra el covid-19.\nCom seran les festes de Nadal\nIlla també s'ha referit durant la roda de premsa a les festes de Nadal i a com es podran celebrar. Aquest dimarts ha transcendit un esborrany que preveu que els sopars del 24 de desembre i de Cap d'Any siguin d'un màxim de sis persones, amb el toc de queda a la una de la matinada. Però el ministre de Sanitat ha assegurat que encara no hi ha "res definitiu" i que es vol treballar amb les comunitats autònomes per adoptar unes "recomanacions conjuntes" arreu de l'Estat.


Agustí Bartra i Lleonart (1908 - 1982)\nPoeta, narrador i dramaturg. El 1934 va guanyar un concurs de contes socials convocat per l'Ateneu Enciclopèdic Popular i el 1936 va esdevenir col·laborador regular a la revista Mirador i posteriorment va col·laborar també a les revistes Meridià i Amic. El 1937 va publicar el llibre de contes L'oasi perdut i l'any següent el seu primer llibre de poesia, Cant corporal. El febrer de 1938 va marxar al front d'Aragó.\nDesprés de la derrota de la República, Bartra va passar a França, on va ser internat als camps de concentració d'Argelers, Sant Cebrià i Agde. A l'agost de 1939, va ser autoritzat a traslladar-se al castell de Roissy-en-Brie, on hi trobà, entre d'altres, els escriptors Xavier Benguerel, Pere Calders, Domènec Guansé, Joan Oliver i Mercé Rodoreda; allà va conèixer Anna Murià, que esdevindria la seva companya i amb la qual tindria dos fills, Roger (1942) i Eli (1947).\nEl gener de 1940, Bartra i Murià van marxar a la Repúbica Dominicana, on visqueren durant un any. Hi va traduir al castellà uns poemes seus i en va publicar el llibre El árbol de fuego (1940). El 1941, es van traslladar a Cuba, on viurien prop de sis mesos durant els quals va començar a escriure la novel·la Xabola. Al mes d'agost, Bartra i Murià es van embarcar cap a Mèxic. El 1942, Bartra va publicar Oda a Catalunya, des dels tròpics, amb traduccions a l'anglès i al castellà, també va publicar el mateix any L'estel sobre el mur, un recull de narracions. Més endavant va publicar Xabola (1943), L'arbre de foc (1946), Màrsias (1946), Màrsias i Adila (1948) i Rèquiem (1948). Va ser un dels impulsors de la revista Lletres (1944-48), de la qual van apareixer deu números.\nEl 1948 li va ser concedida una beca de la Fundació Guggenheim per anar als Estats Unit on la família Bartra s'instal·laria fins al novembre de 1950 en que va tornar a Mèxic. Durant l'estada als Estats Units, Bartra va traduir poesia nord-americana al català, i va publicar Odisseu (1953), Oda Atlàntica (1951) i Una antologia de la lírica nord-americana (1951). El 1954 va publicar a Barcelona l'antologia poètica Poemes i el 1955 hi va editar a Mèxic la versió castellana d'Odisseu. El 1956 es va publicar a París la versió francesa de Màrsias i Adila; el 1957 es va estrenar a Mèxic la versió castellana de l'obra teatral Cora y la magrana, i el 1958 es va publicar la traducció de Xabola, amb el títol de Cristo de 200.000 brazos, amb un notable èxit de crítica. Va rebre dues beques més que li van permetre fer dues noves estades als Estats Units (1961 i 1963). Continuà publicant a Mèxic: la versió castellana de Quetzalcòatl (1960), Deméter (1961), Ecce homo (1964, apareguda en català el 1968), l'antologia La luz en el yunque (1965); El tren de cristal (1966) i la novel·la La luna muere con agua (1968, versió catalana publicada el 1969).\nEl 1967 es va publicar a Barcelona el llibre d'Anna Murià Crònica de la vida d'Agustí Bartra, que va ajudar molt a fer-lo conegut entre els seus compatriotes, i el 1969 va rebre el premi Ciutat de Terrassa per l'obra Doso (1970). Potser aquests dos fets van accelerar la decisió de tornar a Catalunya que Agustí Bartra i Anna Murià sempre havien desitjat posposar fins a la desaparició de la distadura franquista.\nJa instal·lat a Barcelona el 1970 i definitivament a Terrassa des del 1971, va desplegar una gran activitat amb l'edició de les seves obres anteriors i l'escriptura de nous llibres: Poemes de retorn (1971), Rapsòdia de Garí (1972), Els himnes (1973, premi Carles Riba 1972), Rapsòdia d'Arnau (1974), Rapsòdia d'Ahab (1976), L'home auroral (1977), El gos geomètric (1979), Sobre poesia (1981), Haikús d'Arinsal (1982) i El gall canta per tots dos (publicat postumament dins el segon volum de la Poesia completa). En teatre va destacar, entre altres, la publicació de La noia del girasol (1982, premi Santiago Rusiñol, 1981). Durant aquest temps va fer diversos viatges: a Anglaterra (1970), a Mèxic (1974, 1976, 1979), als Estats Units (1976-1980) i a Holanda (1978), quan va ser invitat al Poetry International Festival.\nDesprés de la seva mort s'han seguit reeditant les seves obres, tant a Catalunya com a Mèxic, i se n'ha editat alguna de nova com el recull de textos de crítica i assaig literari ¿Para qué sirve la poesía? (1999). L'important llegat documental deixat per Agustí Bartra i Anna Murià es pot consultar a l'Arxiu Històric Comarcal de Terrassa. A aquesta ciutat, un grup de treball radicat a Amics de les Arts i Joventuts Musicals ha promogut diverses iniciatives destinades a mantenir viva la seva memòria i difondre la seva obra entre les quals destaquen dos Simposis centrats a l'estudi de la seva obra (1987 i 2008).\nMoltes vegades he dit que vosaltres, els de dins, i nosaltres, els que vivim en la dispersió, estem igualment exiliats, per bé que els exilis siguin diferents, en certa mesura. Tant a dins com a fora hi ha hagut i hi ha molta derrota, però en ambdós camps hi ha també els qui no han estat vençuts ni ho seran mai, els qui no acceptem la capitulació, els qui no ens fa res d’ésser ponts invisibles o guaites obscurs, els místics de futur, aquells per als quals l’exili ha estat, i és, una cambra esquifida i una llàntia encesa fins a la matinada, cada nit.\nCarta d’Agustí Bartra a Joan Fuster (16-11-50)\nMolt aviat —en l’adolescència encara— Bartra sabé que escriuria. Però abans, força abans, sentí sense propòsits l’atracció de la literatura. [...] Als dotze o tretze ja llegia Tolstoi. Amb la seva petita fortuna setmanal —potser una pesseta— comprava llibres de grans autors en edicions barates, o vells.\nAnna Murià, Crònica de la vida d’Agustí Bartra (2004, edició definitiva).\nLa seva prosa és sempre lírica fins i tot quan és realista, els diàlegs tenen sempre un matís poètic, la narració té equilibris poemàtics i el teatre una plàstica de visió poètica.\nAnna Murià, L'obra de Bartra. Assaig d’aproximació (1992).


L’Institut d’Estudis Polítics organitza l’acte ‘El negoci de la necessitat’, un col·loqui sobre l’augment en els preus de l’energia – EUPV\nInicio/Portada/L’Institut d’Estudis Polítics organitza l’acte ‘El negoci de la necessitat’, un col·loqui sobre l’augment en els preus de l’energia\nL’acte, que reflexiona sobre l’augment desorbitat dels preus energètics, es retransmetrà en format ‘en línia’ dimarts que ve 5 d’abril, a les 19:30h. Comptarà amb la presentació de l’alcalde de Polinyà de Xúquer, Òscar Navarro, i amb la participació de l’Enginyer Industrial David Pineda.\nL’Institut d’Estudis Polítics, en col·laboració amb EU de la Ribera Alta i Baixa del Xúquer, organitza la xarrada-col·loqui “El negoci de la necessitat”, un acte que pretén contextualitzar els grans problemes de la classe treballadora i la població vulnerable davant l’espiral inflacionista de les companyies energètiques.\n“Mentre que les grans empreses energètiques augmenten els seus beneficis, la majoria social arriba cada vegada amb més dificultats a final de mes”, afirmen des de l’Institut d’Estudis Polítics.\nL’acte tractarà temàtiques com el canvi de model de producció, el càlcul de preus o la propietat dels mitjans de producció. Reivindicarà, a més, la posada en marxa d’una empresa pública de l’energia, un organisme que ja existeix i funciona en altres països veïns, i que actuaria com a regulador i garant d’una tarifa social que permeta posar fre als abusos del mercat al mateix temps que atendre les necessitats de les famílies més vulnerables.\nL’acte podrà seguir-se per ‘streaming’ a través del següent enllaç:\nClau d’accés: 0000


Noemí Isla, al Mundial de França\nLa patinadora del CHPA Cadí competirà en individual sènior || Mònica Gimeno, ex del Mollerussa, també hi participarà\nNoemí Isla, patinadora del CHPA Cadí, competeix a partir de demà en el Mundial de patinatge artístic que acull La Vendée, on també participarà Mònica Gimeno, ex del CPA Mollerussa-Pla d’Urgell i que va fitxar pel Sitges durant aquest estiu. Isla, actual subcampiona estatal de patinatge artístic, formarà part de la selecció en individual femení al costat de Gimeno i la també catalana Carla Escrich, campiona estatal. La competició arrancarà demà a la localitat francesa amb la ronda de figures obligatòries. Les dos primeres rondes es disputaran a partir de les 9.45 i la tercera a les 14.00. A més, el dimarts 9 serà el torn de la prova del programa curt, amb el llarg previst per als dies 11 (fora del top 10) i 12 (top 10).\nIsla, de 27 anys i natural de la localitat de Lloret de Mar, forma part de la selecció estatal des del 2004 i ha competit en quatre Campionats d’Europa, cinc Copes d’Alemanya –dos en categoria absoluta–, i tres Copes d’Itàlia –una d’absoluta–, així com l’Open Sud-americà del 2010, on va aconseguir el bronze. A banda de competir amb el Cadí és tècnica del CP Manresa, ja que està establerta a la localitat de Callús, al Bages.\nLa patinadora del Cadí acudeix al Mundial després d’aconseguir la plata en el Campionat d’Espanya\nL’any passat, la patinadora va ser setena a l’Europeu, que va conquerir Mònica Gimeno com a representant del Mollerussa-Pla d’Urgell. Isla espera estar entre les millors de la competició a La Vendée i aspirar a medalla.\nEl Mundial de França comptarà amb la participació de 1.500 patinadors de 35 països. La selecció estatal, a part de competir en individual femení, ho farà en masculí amb els catalans Pere Marsinyach, Sergio Canales i Llorenç Álvarez.\nLa també catalana Marina Gibaja ho farà en el solo de dansa, mentre que els andalusos Natalia Baldizzone i Jorge Granell seran els representants en el concurs de parelles de dansa. En categoria júnior, la selecció estatal aportarà cinc patinadors. En la prova individual masculí estaran el català Pau García i el valencià Kilian Gomis, i en individual femení competiran Nadia Iglesias i Andrea Silva. L’andalusa Baldizzone, que participa com a sènior en parelles de dansa, també ho farà en solo de dansa en categoria júnior.


Llibre d'amic e amat: 281\nMarc Capdevila 8 d’octubre de 2011 a les 19:07\nMarc Capdevila Prat, 1B batx Sant Miquel dels Sants.\nL'home creava una ciutat, on hi hagués Déu, una ciutat amb amor, pensaments, plans, plors la feien, i plaer i esperança i devoció l’ornava, i amb fe, justícia, prudència i temprança la guarnia.\nParla de la missió per a convertir els infidels, per a convertir-los tots en catòlics i per a formar una ciutat catòlica amb l’ajut dels que eren infidels.\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 10:22\nEn aquest versicle ens parla de fer una ciutat que l'utilitza com a metàfora per dir que l'home crea un món de fidels catòlics convertits i que aquest ajudaran a convertir als infidels.\nAugust Boza 1B Batxillerat Sant Miquel dels Sants.\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 11:19\nAnna de Rocafiguera, 1B Batxillerat. Col·legi Sant Miquel dels Sants.\nEl que ens ve a dir Ramon Llull és que l'home ha de crear una ciutat creient. Aquesta ciutat, ha de ser catòlica i, per tant, s'ha de complir la missió de convertir els infidels en catòlics.\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 14:15\nAmb amor, plants, pensaments i llàgrimes ell obrava per una ciutat que mantenia un sentiment comú i fidel, era bella, i amb la fe, amb la justiciam la ornava, la guarnia (la feia una ciutat cada vegada més justa per els qui l'habitaven.\nXavier Soler 1r.A\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 14:17\nAmb amor, plants, pensaments i llàgrimes ell obrava per una ciutat que en un futur mantindria un sentiment comú i fidel; era bella, i amb la fe, amb la justicia la ornava,''conversió a infidels-fidels/ la guarnia (la feia una ciutat cada vegada més justa per els qui l'habitaven.\nXavier Soler 1rA\nCarme Codina 9 d’octubre de 2011 a les 15:02\nLa ciutat d'amor, el lloc d'amor que es crea quan s'estima, està fet d'elements contraris: planys i dolor, paler i esperança.\nI, a part de la fe, laguns valors: ser prudents, ser forts i ser equilibrats en les nostes acutacions\nmarc 9 d’octubre de 2011 a les 15:34\nL'home ha de crear una ciutat on hi regnés l'amor, s'hi trovés Déu i que sigués una ciutat creient i catòlica. De manera que intentava convertir els infidels en càtolics creients.\n1B batx Sant Miquel dels Sants. Marc Colomer\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 16:54\nL'amic construia i guarnia una ciutat on Déu hi fos present, la construia amb amor i sacrifici, plena d'esperanca i devoció a Déu.\nSergi Mercader 1rB\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 20:33\nMarc Arumi 1rB batx\nEn aquest versícle el que pretèn dir-nos Ramon Llull es que els homes havien de crear una ciutat creient, és a dir una ciutat amb fe vers Déu.\nEns parla d'una ciutat no formada només per els creients sino també per tots aquells infidels que encara s'havien de convertir al catolicisme.\nAquesta ciutat havia d'estar guarnida d'esperança, planys dolor i plaer.\nAnònim 9 d’octubre de 2011 a les 20:46\nEl que ens vol dir l'autor és que l'amic (home) construeix una ciutat pels creients, perquè s'hi practiqui la fe. És una ciutat creada per l'amat (Déu), i el que vol és que els infidels, es converteixin amb fidels i creients.\nLa ciutat està creada per estimar a l'amat i per tenir-hi esperança.\nLluc Gómez Sabaté. 1B Batxillerat


Reportatges – Japanzone.cat\nCompartim un nou article de Japanium, gràcies tarragoní!\nEl Daruma (també conegut com a Dharma) és una figura votiva, formada per una peça ovalada, feta normalment de paper maixé, buida per dins i que representa a Bodhidharma, fundador del budisme Zen.\nAvui en dia es pot trobar en molts temples budistes com un amulet de la bona sort, perseverança i bons pròposits. També és un joguet per a nens japonesos, i per tant, un regal molt tradicional i popular entre els japonesos.\nContinua la lectura de Daruma\nPublicat el 14/02/2014 14/02/2014 Autor GodaiCategories Cultura japonesa, ReportatgesEtiquetes Daruma, Japanium6 comentaris a Daruma\nAixò és meu! Disputes territorials\nJa sabem que Japó està conformat per les quatre illes principals i multitud de petites illes. Ara bé, esteu al corrent dels conflictes territorials no resolts? Avui us en fem cinc cèntims.\nContinua la lectura de Això és meu! Disputes territorials\nPublicat el 22/06/2013 22/06/2013 Autor VisCategories Cultura japonesa, Història, ReportatgesEtiquetes disputes territorials a Japó, Illes Kurils, Illes Senkaku/Diaoyu/Tiayotau, Illes Takeshima/Dokdo4 comentaris a Això és meu! Disputes territorials\nCrònica del 9è Concurs Manga de Manlleu\nLa Marta (gràcies!) ens envia la crònica del concurs manga de Manlleu. Voleu saber com va anar?\nEl passat dissabte 27 d’abril va tenir lloc l’entrega de premis del 9è concurs de dibuix manga, que organitza l’estudi de disseny Arkham Studio. Durant l’entrega els assistents vam poder ser testimonis del gran nivell de dibuixants de manga que viuen per les nostres terres. Molts dels participants ens van sorprendre amb les seves obres i les seves tècniques de dibuix.\nContinua la lectura de Crònica del 9è Concurs Manga de Manlleu\nPublicat el 08/05/2013 08/05/2013 Autor VisCategories Notícies, ReportatgesEtiquetes concurs Manga de Manlleu, doblatge, manga11 comentaris a Crònica del 9è Concurs Manga de Manlleu


Els Premis 100% Emprenedors posen en valor la capacitat emprenedora de la comarca - Garrotxa Digital\nEls Premis 100% Emprenedors posen en valor la capacitat emprenedora de la comarca\nAquest hivern l’emprenedoria es premia. L’Institut Municipal de Promoció de la Ciutat d’Olot, el Consell Comarcal, l’Associació de Joves Empresaris de Girona i el Cercle Euram Garrotxa organitzen la primera edició dels Premis 100% Emprenedors, amb l’objectiu de promocionar la iniciativa emprenedora de particulars i empreses de la comarca. El termini de presentació dels projectes finalitza el 15 de novembre.\nLa UE Olot enfronta el segon partit consecutiu fora de casa amb les baixes de Freixa i Canal\nProp de 500 gimnastes competiran aquest cap de setmana al Torneig Ciutat d’Olot\nLa gimnàstica artística torna a prendre protagonisme a la capital garrotxina amb el Torneig Ciutat d’Olot, que arriba a la seva quarta edició aquest cap de setmana. Un any més el Pavelló Municipal d’Esports s’omplirà d’esportistes de totes les categories…\nLa II Jornada de Millora en la Seguretat dels Pacients a les Comarques de Girona celebrada a Olot demana registrar totes les actuacions a l’hospital\nLa sala d’actes de l’hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa ha acollit aquest divendres la II Jornada de Millora en la seguretat dels Pacients, amb la participaci´´o de més de 120 professionals de vuit hospitals. El director del Servei Català de…\nL'Hospital d'Olot i Comarcal de la Garrotxa ha pogut donar dues altes a pacients amb coronavirus en les darreres 24 hores i ja només són quatre els pacients amb coronavirus que romanen ingressats al centre sanitari. La Fundació, de la seva banda, no ha registrat…\nLa 22a edició de la Fira del Tastet de Sant Joan Les Fonts serveix prop de 3.000 degustacions\nSant Joan Les Fonts creix gastronòmicament any rere any. Ho han pogut comprovar aquest diumenge unes 300 persones en el marc de la 22a Fira del Tastet del municipi. Restauradors i artesans locals hi han aportat les seves receptes i productes. Fins a 3.000 tastets…\nLes 227 parades de la Fira de la Primavera omplen Olot d’activitats\nAvui Olot celebra una nova edició de la Fira de la Primavera, una activitat que durant tot el dia omple el centre de la ciutat de parades de tot tipus dividides en els diferents mercats i indrets que acullen l’esdeveniment. A Olot és una tradició que…


Aquest és l’avantprojecte de la Zona Esportiva Municipal de Can Mir\nEns sentim molt orgullosos de la proposta que vàrem realitzar fa un parell d’anys i que s’ha contemplat en gran mesura, també molt satisfets pel compromís de l’Ajuntament de Rubí.\nFa uns mesos informàvem de l’avantprojecte que ens havia presentat l’Ajuntament de Rubí per millorar, i substancialment, les instal·lacions de la Zona Esportiva Municipal de Can Mir.\nCom podeu llegir a la noticia adjunta, és un projecte ambiciós, i el que és més important, està adreçat a tots els veïns i entitats de la zona d’urbanitzacions, més enllà dels equipaments de caràcter esportiu que inclou.\nAquest projecte s’executarà per fases (la primera serà la de la pista poliesportiva i es desenvoluparà durant 2022), i tindrem la possibilitat de fer aportacions de millora i el seguiment de l’obra. Per tant, podem traslladar els suggeriments que ens puguin arribar per tal d’arrodonir el projecte, sempre que siguin coherents amb l’avantprojecte i viables en termes econòmics i socials.\nEns sentim molt orgullosos de la proposta que vàrem realitzar fa un parell d’anys i que s’ha contemplat en gran mesura, també molt satisfets pel compromís de l’Ajuntament de Rubí en dotar a les urbanitzacions d’un potent equipament multifuncional que pugui acollir, no solament activitats esportives, si no també altres de caràcter cívic, social i de prestació de serveis públics.\nAfrontem aquest 2022 amb l’esperança que aquest projecte doni passes fermes per començar a fer realitat un somni i resoldre una necessitat important que ens limita com a entitat.\nProposta instal•lacions del CEF Can Mir 2019