#BPparlamentari: quart bloc. Preguntes a cada candidat. | les4fonts\nThis entry was posted on 23 Novembre 2012 by les4fonts, in #BPparlamentari, General and tagged #BPparlamentari, eleccions, participació, política. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari\nCada dia veiem a les notícies els vostres respectius discursos a nivell nacional, que en molts cops xoquen amb el que diuen els altres partits. En què canvia aquesta posició a nivell nacional amb la local, vist que els vostres partits formen govern de manera conjunta a Vendrell? Tenint en compte que la situació política de Reus és un exemple bastant citat en els mítings per demostrar que CIU no té ànima independentista al pactar amb el PP, no creieu que aquestes situacions “anòmales” a nivell local us fan més mal que bé?\nCrec que un valor intrínsec en la política és el valor del diàleg i del pacte amb tothom. Per mi la consecució d’un consens, és allò que més valoro. Jo, i parlo a nivell personal, en el món local, d’inici estic oberta a pactar amb tots els partits politics que portin valors democràtics dins del seu programa. No entenc perquè s’hauria d’excloure a un partit determinat si estem d’acord en un punt en concret i el consens amb aquella força política aporta un benefici a tota la societat.\nQuè els hi diríeu a tota aquella gent que creu que sou el principal obstacle per a què CIU es declari a favor de la independència?\nEl 1931, Unió Democràtica de Catalunya, el nostre manifest fundacional ja hi constava el dret d’autodeterminació del poble de Catalunya. Fa 81 anys que Unió Democràtica de Catalunya defensa el mateix.\nDit això, el programa electoral de CIU s’ha elaborat conjuntament des de CDC i UDC per tant, la federació anem a la una. És una constant dels altres partits fer veure que ambdós partits estan barallats per desgastar CIU.\nPersonalment, em sento molt còmoda defensant que Catalunya pugui esdevenir un estat dins de la UE. Perquè crec en una Europa més forta on els diferents estats vagin cedint sobirania a favor d’ unes institucions europees. Creant així uns Estats Units d’Europa.\nCreieu que l’actitud negativista i en alguns casos “políticament poc correcte” dels vostres caps de llista, tant Albert Pereira per Tarragona com Alfons López Tena per Barcelona, és necessària en aquests moments en què per portar el país a la independència hem de mostrar la nostra millor imatge possible?\nCatalunya està políticament i econòmica en un atzucac. Nosaltres mirem d’explicar-ho i som part de la solució. Avui, més de 200.000 nens catalans només faran un àpat, no és negatiu explicar-ho, si ho és que estigui passant.\nDir la veritat: Espanya ens roba, és políticament “poc correcte”? ho seguirem dient. Som incòmodes per alguns, ho sabem. Em sembla un error creure que els polítics hem de mostrar la nostra millor imatge en campanya electoral, al meu parer el que hem de fer és cercar complicitats i proposar les millors solucions. La nostra millor imatge és el treball realitzat.\nCrec que hem explicar la veritat: Solidaritat ha cercat sempre la unitat per la independència. El nostre compromís és amb l’objectiu, som flexibles en el com, però no en el què.\nSeguim tenim la mÀ estesa a la resta de forces independentistes, ens hauria agradat abans, però haurà de ser després de les eleccions. ERC va convocar una reunió al Parlament a la qual Solidaritat hi va ser present amb els seus 3 diputats: Alfons López Tena, Uriel Bertran i Toni Strubell. Durant el matí es van arribar a acords en quasi bé tots els temes, al migdia es va canviar de seu perquè tancaven el Parlament, van marxar a dinar, i tothom es preparava per a una nit llarga. El fet és que l’equip d’ERC es va reunir amb la permanent i van tornar dient que trencaven les negociacions per manca de temps. Van trencar les negociacions abans que fos impossible no arribar a un acord. No hi va haver discussió pels llocs de les llistes, l’acusació dels egos personals, que s’ens fa, és absolutament falsa. L’endemà Toni Soler, persona gens sospitosa de ser propera a SI, va fer un twuit dient que ell ja feia dies que sabia que ERC no volia la unitat. Més tard hem conegut el comentari del Sr Junqueres dient que preferia 15 diputats d’ERC sola, que 25 amb SI.\nA Euskadi, les forces d’esquerra han aconseguit la unitat, amb moltes dificultats, però, finalment hi han arribat. La meva opinió personal és que en cas de ser majoria per fer la independència, podrem comptar amb ERC, n’estic segura, però en el cas de no tenir majoria, la manera de fer oposició d’ERC i de SI son molt diferents. ERC sempre que ha tingut ocasió ha participat del joc autonomista. Jo crec que aquesta és la raó de fons, però ja dic que és una opinió personal.\nMembres del PSOE han dut a terme declaracions polèmiques, fins i tot comparant el nazisme amb el nacionalisme portat a un costat independentista com ha fet Artur Mas durant aquests darrers dies. Creu realment que els dirigents del PSOE han de mantenir una postura més distant respecte la campanya del PSC? O realment els indecisos esperen aquests tipus de reflexions per decidir-se a votar el seu partit?\nCrec que el PSC comparteix molta ideologia amb el PSOE i per això sempre hi hem anat de la mà, però també es cert que el PSC te una identitat catalana, de la que sempre ha estat coneixedora el PSOE i que ha estat respectada en la construcció del nostre projecte en comú, un projecte d’esquerres; per tant son moltes més cosses las que ens uneixen, i de les que mai ningú en fa reso.\nEl federalisme que planteja el vostre partit és realment viable veient la negativa constant espanyola als canvis i a no enderrocar l’status quo del cafè per a tothom?\nAltres estats, com Alemanya, EEUU, Canadà… capdavanters en matèria econòmica, han demostrat que aquest model es totalment viable, efectiu i que es l’únic que garanteix la convivència sense trencar. Aquests darrers dies, quan em preguntem pel model del federalisme, ho explico amb una frase, que sempre deia la meva avia, i que crec que ho representa molt be:”hay que saber de donde venimos para saber hacía donde vamos….”i això es no trencar amb les arrels i amb tot aquells que en un passat van contribuir a construir la Catalunya actual, i que volen seguir treballant, per construir la Catalunya del demà.\nVistes les enquestes electorals i els resultats que li donen al vostre partit, creieu que el PSC haurà de fer molta auto-reflexió a partir del dia 26 de novembre?\nNo nomès el meu partit; crec que tots els partits hem de fer una gran reflexió sobre el nostre treball; de perquè no estem arribant a la gent, de com hem de millorar la nostra feina i les nostres condicions professionals, i ens hem de tenir clar que treballem pel poble, però no per una part d’un poble, no només per la que ens interessa, per tots!” i aquests darrers mesos a alguns que hi manen se’ls hi està oblidant.\nDurant els anys anteriors a l’aparició de la CUP, ICV-EUiA era una de les formacions que més defensava les polítiques socials, com continua fent actualment. Creu que amb l’aparició de la CUP aquesta defensa de les millores socials queda diluïda entre els dos partits?\nCrec que no, tot el contrari, queda reforçada per que un altre partit valent com les CUP defensen les polítiques socials i publiques de manera clara, com a forma d’estructurar una societat mes justa i amb un model econòmic diferent, vist el fracàs del capitalisme per tal de fer-ho. Hauríem de ser capaços amb temps i voluntat política el avançar cap a una Syriza Catalana on les CUP, EUiA i ICV han de posar tota la seva força per fer-ho possible i poder tenir una eina mes poderosa per lluitar pel que volem.\nEl regidor de PXC a Ripoll va votar a favor de la moció de la independència, tot i que a nivell nacional, Josep Anglada fa algunes manifestacions en contra. En l’eix nacional, on us situaríeu?\nPersonalment no em desagrada la possibilitat de independència com a idea romàntica. Però actualment crec que és una idea quimèrica, que presentaria una gran fractura social, ruïnosa econòmicament i em fa molta por una Catalunya independent amb els polítics actual que estan permetent la islamització gradual del nostre país. Una Catalunya com a còpia de Kosovo és possible. No oblidem a que a Kosovo se ha desplaçat en menys de 100 anys a més del 80% de la població autòctona i que una regió sèrbia se ha convertit en una nació independent de albanesos musulmans. No vull una Catalunya independent de magrebocatalans amb una minoria autòctona. PxC no és un partit independentista.\nL’economia productiva d’aquest país es pot permetre no disposar de la mà d’obra immigrant per aixecar-la?\nAquest país se ha quedat amb tant poca economia productiva que actualment aquest no és el problema. Sempre he dit que calia una política immigratòria. Si fan falta immigrants per treballar, que vinguin, però escollint nosaltres els països de origen, de països afins culturalment amb nosaltres. I quan la feina se acaba, agraïts pels serveis prestats i cap als països de origen. Ara ja ha arribat aquest moment. Primer els de casa i dubto que resti alguna cosa per als immigrants.\nLes esquerres tornen a anar separades, provocant que el vot independentista torni a quedar disgregat. Per quan la unitat?\nUna coalició de forces polítiques és una qüestió que demana temps, i aquestes eleccions, pel fet de ser anticipades, no han permès que les forces tinguéssim el temps suficient per arribar a acords estables. Però això no vol dir que després del 25-N no es puguin establir.\nOriol Junqueras ha assegurat, darrerament, que ell és un polític diferent, no només per la seva formació i la seva trajectòria sinó perquè, entre altres, només cobra 1.000 euros com a alcalde de Sant Vicenç dels Horts. En el cas que ERC aconseguís un acord de govern estable amb CIU, quin paper desenvoluparia Oriol Junqueras, el d’un súbdit de CIU? O fiscalitzaria l’acció d’un nou govern Mas?\nSempre hem afirmat que donarem suport a CiU en el camí cap a la independència, perquè el moment històric demana aquesta responsabiitat, però mai en les qüestions socials. ERC és un partit d’esquerra i, per tant, estem absolutament en contra de les polítiques de dreta de CiU.\nSempre he pensat que les eleccions locals han de ser a banda, perquè obeeixen a les circumstàncies i necessitats de cada municipi. El cas del Vendrell és un exemple molt clar del que vull dir. Compartim govern PSC, CIU, PP i ERC. Pel que fa a l’ànima de CIU em sembla que és prou clara. Sense CIU el procés cap a l’estat propi no seria viable. CIU, com a força més gran del país, és el pal de paller principal del moment històric que vivim. No som els únics, però, sense nosaltres no seria un projecte majoritari.\nPropostes per frenar la contínua devallada del nombre d’abonats al Patronat d’Esports. Perspectives del món de l’esport al Vendrell. És vàlid l’argument de la situació econòmica o hi ha un component de mala gestió?\nNo em correspon a mi contestar la pregunta, però donaré la meva visió personal del que passa. No crec que hi hagi mala gestió. Les circumstàncies econòmiques i socials han canviat. Fins ara l’activitat esportiva que es feia a les instal·lacions municipals estava subvencionada amb diners de tothom. Dit d’una manera planera de la butxaca dels ciutadans i ciutadanes del Vendrell que no utilitzaven la piscina, sortien diners que anaven a cobrir el dèficit de les instal·lacions, ja que les quotes dels abonats no ho feien al 100%. Ara els ingressos de l’ajuntament són menors i per tant no ho podem fer amb la mateixa mesura que ho fèiem abans. Hem de prioritzar on posem els diners que ara tenim i que són menys. Per tant prioritzem serveis bàsics primer i sembla lògic que serveis que no estant a l’abast de tothom es mantinguin de les persones que els fan servir. Els diners, de tots, que hi van destinats han d’ anar a parar a aquells que tenen menys recursos, no a tothom.\nSuposem que, arribat el cas, Catalunya assoleix la seva plena sobirania i esdevé un nou estat dins (o no, temporalment) de la UE. Quina seria la postura del PP en aquest nou escenari polític? Tindria raó de ser un partit que volgués tornar a “espanyolitzar” Catalunya?\nA la nostra Constitució no hi ha una sobirania diferent a la nacional, aquesta és única, no divisible i resideix en el poble espanyol.\nSom el únic partit que represemtem als catalans que també se senten espanyols i que están expresant als seus sentiments cada dia, i no volen escollir per poder ésser català sense deixar de ser espanyol.\nDarrerament, durant la presentació dels Pressupostos Generals de l’Estat per a l’any 2013, el Ministre Montoro ha assegurat que aquests són els pressupostos “més socials”. Creu que, realment, ho són? I també, en el cas de Catalunya, creu que rep una aportació en consonància amb l’aportació anual al PIB espanyol?\nSón uns Pressuposts socials, ja que de cada 100 euros, 63 es dediquen a despesa social. La voluntat del Govern continua sent donar prioritat a la despesa social i aixó ho está demostrant.\nDes del Partit Popular Català es treballará per aconseguir una important millora en el finançament de Catalunya. Un nou sistema de finançament que aporti a Catalunya els recursos necessaris per cobrir les seves àmplies i importants competències.\nLa candidatura de les CUP pretén trencar amb l’actual sistema institucional, ja que no creieu en les actuals institucions democràtiques. Quina forma millor proposeu per organitzar la societat?\nNosaltres defensem l’obertura d’un procés constituent que crei institucions de poder popular i que garanteixi el control públic efectiu de les mateixes. És evident que no disposem d’un mapa tancat i perfectament definit de com hauria de ser aquest marc polític i institucional (de fet, seria una ingenuïtat pretendre-ho i alguns dels errors històrics de l’esquerra s’han degut precisament a aquesta voluntat). Però aquesta afirmació no implica que no disposem d’un marc regulador, d’un horitzó normatiu que entronca amb la tradició socialista emancipadora i que ens guia vers l’objectiu d’aconseguir una democràcia real, popular, directa, activa i participativa en el context d’una societat dinàmica i canviant.\nI de fet, perquè entenem que aquest projecte alternatiu s’ha de construir a través de propostes concretes, també en plantegem algunes. Defensem l’obligatorietat de convocar referèndums per aprovar totes aquelles lleis que afectin qüestions i àmbits d’interès general. També ens comprometem a treballar per la constitució de l’Assemblea de regidores i regidors electes dels Països Catalans a fi d’afavorir l’acostament i les sinergies entre àmbits polítics locals i nacionals. Així mateix, propulsarem mecanismes de descentralització efectiva de l’acció política als municipis i als ajuntaments, tot garantint-ne el finançament, car aquests són els àmbits de gestió més propers a la ciutadania. Al seu torn, fomentarem els mecanismes de coordinació col·lectiva necessaris d’àmbit supramunicipal i nacional. Finalment, perquè creiem que les i els electes són delegats del poble, i que per això han de retre-hi comptes de les seves actuacions al llarg i al final del seu mandat, impulsarem la creació de la Iniciativa Popular Revocatòria que permeti al poble revocar aquelles i aquells càrrecs electes que no compleixin el mandat popular.\nLes vostres assembles són reduïdes, poc representatives del ciutadà mitjà (que prou feina té a trobar hores per si mateix i els seus). Com penseu arribar a la massa social si les vostres formes d’organització -l’assemblearisme- són reduccionistes?\nÉs cert que a les nostres assemblees no hi participa la majoria de la població, però aspirem a aglutinar progressivament a un nombre cada cop major de persones que decideixin organitzar-se des de la base i participar activament en els afers col·lectius, en la política.\nEn qualsevol cas, i modestament, crec que la pregunta pertinent seria una altra. L’actual sistema partitocràtic, de cúpules que s’aïllen en les torres de marfil dels seus despatxos, de comicis que es converteixen en autèntics circs electorals i de promeses que es fan durant quinze dies i que s’incompleixen durant quatre anys, és més representatiu del ciutadà mitjà que les nostres assemblees? Molt em temo que no.\nNosaltres aspirem a transformar de forma radical una societat que durant massa temps s’ha empassat la cicuta de la indiferència i l’apoliticisme. I per a aconseguir-ho defensem que es necessari recuperar l’espai públic, sortir al carrer i tornar a participar. Una ciutadania amatent i organitzada és la principal garantia contra l’actual podridura del sistema polític. Però, per suposat, això implica esforços. Hem d’entendre que ningú ens regalarà res, que tot el que hem aconseguit les classes populars i treballadores al llarg de la història ha estat fruit de lluites i sacrificis, i ara no serà diferent. Triar la píndola roja pot resultar una veritat amarga per a alguns, però n’hem de prendre consciència.\nLa campanya electoral de la CUP inclou imatges i part del missatge polític, social i econòmic del Movimient del 15M dels indignats. Aquest moviment social sempre es va mostrar apartidista i va rebutjar totes les ingerències dels partits polítics. Quina reacció creieu que tindran a les eleccions del 25N els indignats i indignades sobre la candidatura del vostre partit polític?\nCom deia en una altra pregunta, la CUP l’entenem com un híbrid entre les institucions i els moviments socials. I és evident que ens fem nostres moltes de les reivindicacions del moviment 15M. Dit això, cal tenir present que el fenomen dels indignats no va “inventar-se” res. Més aviat va condensar en un moviment massiu tota una sèrie de reivindicacions i lluites preexistents. De fet, molts dels seus impulsors eren activistes que militaven en organitzacions polítiques i sindicals, associacions i entitats diverses, moltes de les quals ara donen suport a la CUP-AE en aquestes eleccions. El tret diferencial del 15M fou que a aquest sector de militants s’hi va sumar una massa crítica de persones que fins al moment no havien tingut cap o gairebé cap experiència d’organització política i que amb molt poc temps van passar a ser agents actius d’un procés d’organització i lluita. En molts casos, aquestes persones van acabar tenint-hi un paper protagonista.\nÒbviament, totes aquestes persones també portaven una “motxilla” (com totes nosaltres) amb experiències, desencisos i temors. Alguns d’aquests eren fundats, i el fet que el moviment decidís no vincular-se a uns sigles concretes va ser un encert per aconseguir aglutinar una autèntica massa social. Altres actituds, com ara la fòbia a la simple participació de les persones en tant que militants d’organitzacions fou una opció que alguns en el seu moment vam considerar precipitada, ja que obviava el treball previ i el bagatge polític i organitzatiu de molts col·lectius.\nEn qualsevol cas, i per concloure, el moviment dels indignats i indignades no s’ha postulat en favor de cap candidatura. I com deia abans, és bo que així sigui, per tal de seguir sent un referent transversal i unitari. Tanmateix, també estic convençut que moltes de les participants, a títol personal, ens donaran suport. I és així perquè crec que el nostre projecte encarna molts dels valors i de les aspiracions que reivindicava el 15M.\n« #BPparlamentari: tercer bloc de respostes. El Baix Penedès.\nEleccions 2012: El Vendrell en xifres »


Llar // 20/04/2018 - 11:34h\nEs pot transformar la llar amb petits canvis que marquen la diferència\nA vegades necessitem actualitzar la nostra llar però no volem ficar-nos en grans reformes. Hi ha solucions molt pràctiques per fer-li una rentada de cara al teu habitatge. Un gran recurs és pintar-la de nou, amb colors més moderns i que ho faci visualment més atractiu. Hi ha mil opcions al mercat. El millor és anar a les botigues o especialistes i que t’ensenyin totes les varietats i combinacions que tenen i que és probable que no coneguis.\nSi vols canviar el terra, una bona alternativa és col·locar terres flotants que es poden posar sobre qualsevol suport o rajoles d’instal·lació en sec. També es poden renovar les portes amb unes de noves o simplement pintant-les o canviant els poms. Per notar una gran transformació, es pot invertir una mica de pressupost en el bany. Ja sigui canviant la mampara, posant miralls més grans, lavabos més moderns o redecorant l’estança per fer-la més acollidora. A la cuina es poden fer petits canvis com canviar el color dels mobles, posar-hi rajoles adhesives per modernitzar-la, millorar la il·luminació o posar electrodomèstics nous més eficients.\nElements com cortines, mobles nous, estores i petits detalls poden fer que la teva llar es transformi completament. També és bona idea deslliurar-nos de tots els elements que no necessitem, això farà que l’espai es vegi més gran i lluminós.


Psicologia en València - Teràpia Gestalt - Fàtima Tortosa - Psicologia en color\nPsicologia en València - Teràpia Gestalt - Fàtima Tortosa\nBenvinguts i benvingudes a la meua pàgina web! Sóc Fàtima Tortosa Tortosa, psicòloga i psicoterapeuta en València. Estic llicenciada per la Universitat de València i en formació contínua en Teràpia Gestalt, en el Institut Français de Gestalt-thérapie (IFGT), formació tant en adultss com en xiquets/es i adolescents.\nHe creat Psicologia en Color com a un espai per a donar suport als problemes psicològics i/o emocionals que podeu estar vivint. És un espai en el que vos tracte fora de tot tipus de judici, amb total llibertat, des de el respecte, des des la acceptació incondicional, des de la intimitat i amb la màxima confidencialitat.\nAquest espai, situat a València, està pensat per a qualsevol persona, bé siga xiquets/es i adolescents com adults/es que necessiten ser ajudats en els seus conflictes. Em centraré en les vostres emocions, sensacions, pors, incerteses, bloquejos per a donar-los una forma que siga més saludable per a vosaltres i així poder eliminar els símptomes d'ansietat, depressió, desmotivació, fòbies, manies, cels o inseguretats, etc, que estan minvant la vostra qualitat de vida.\nDes d'aquest espai podrem anar descobrint noves formes d' afrontar els problemes, noves formes de relacionar-mos, noves formes d'expressar, de sentir i de comunicar-mos en els demés. Posarem paraules a tot allò que ens siga difícil d'expressar i buscarem les possibles solucions a tots aquells problemes que puguen sorgir.\nTuits de @psicoencolor


Esportistes.cat a la Salomon Run Barcelona 2017 | Esportistes.cat\nEsportistes.cat a la Salomon Run Barcelona 2017\nSalomon Run Barcelona 2017\nEl passat 9 d’abril del 2017 vam estar presents a la quarta edició de la Cursa Salomon Run Barcelona.\nEn aquest cas, no podem valorar la cursa seguint els patrons habituals que tenim en compte en les curses de muntanya o curses d’asfalt, ja que es tracta d’una cursa que es surt de la normalitat, on el corredor trepitja asfalt, terra, puja i baixa escales, moltes escales, i en definitiva, corre per indrets gens habituals en qualsevol altra cursa.\nVeureu que es una cursa diferent a la resta, i que només per disfrutar corrents, dels paisatges i del recorregut val la pena sortir-se un cap de setmana de la normalitat i gaudir d’una cursa totalment diferent !!!\nAnàlisi de la Cursa Salomon Run Barcelona 2017\nLa cursa va tenir lloc a Montjuïc, concretament a la Plaça Puig i Cadafalch.\nUn espai ampli tant per la sortida i arribada dels corredors, com per la zona amb els stands de Salomon i recollida de dorsals.\nTambé es tracta d’una zona amb molt bons accessos, la qual cosa facilita força la logística dels corredors.\nDiumenge 9 d’abril de 2017 a les 9h – Molt bona hora, no toca matinar gaire i encara no escalfa el sol com perquè la calor pugui afectar als corredors.\nEl recorregut és el més espectacular de la cursa i aquest any amagava noves sorpreses com el pas per l’interior de l’Estadi Olímpic.\nEscales i més escales, més de 1.000, el pas per camins i jardins, les vistes des de la zona alta de la ciutat, els carrerons del Poble Espanyol, l’Estadi Olímpic o la Torre Calatrava són alguns dels trams per on passa la cursa i els que la converteixen en una cursa realment espectacular, divertida i sorprenent al llarg dels seus 10km!\nCom dèiem abans, tot i que la majoria de terreny és sobre asfalt, no la podem considerar una cursa d’asfalt, ja que també es trepitja terra, es passa per parcs, i sobretot es surt de la normalitat amb la pujada i baixada d’escales.\nPaisatges / entorn:\nL’entorn és una de les característiques que fan que a cursa sigui diferent, especial, realment diferent i bonica. Mentre es corre es pot gaudir d’uns bonics paisatges des de la part alta de la ciutat, i el pas per zones com l’Estadi Olimpic o el Poble Espanyol fan que la cursa sigui especial.\nHi ha tres avituallaments, més que suficients per una cursa de 10km que es celebra en unes dates i hora on tampoc es pateix molta calor.\nEl primer avituallament el trobem al finalitzar el primer trams d’escales en els primers kilòmetres. Es tracta d’un avituallament líquid, amb aigua.\nEl segon el trobem al sortir de l’Estadi Olímpic, també líquid\nL’últim a arribada, i en aquest cas és líquid i sòlid (pomes, coca, aigua)\nHi havia voluntaris repartits per tot el recorregut que transmitien molt bon rotllo, animant i indicant per on seguir en tot moment. Hi havia molts pel que era el recorregut, molt bé!\nMolt bon ambient, amb speakers i música a la Plaça, tant en el moment de sortida com en l’arribada, i alguns detalls com els altaveus a l’Estadi Olímpic simulant que les grades estaben plenes de gent animant.\nCursa amb molt bona organització.\nMolt bona senyalització durant tot el recorregut\nSpeaker a l’arribada i sortida\nXip integrat en el mateix dorsal\nFotos i vídeo de l’arribada de cada corredor\nBossa del corredor, amb samarreta\nReportatge – Esportistes.cat a la Salomon Run Barcelona 2017\nTant sols arribar a la plaça on té sortida la cursa, ja ens vam adonar que es tractava d’un esdeveniment únic. Mirant la zona de sortida ja veiem que tant sols començar tocaria esforçar-se de valent pujant escales i només això ja convertia la Salomon Run Barcelona en un esdeveniment diferent, únic.\nMoltíssima gent però un espai ampli i bona organització ens va permetre recollir el dorsal sense problemes i anar cap on tindria sortida la cursa.\nEs tractava d’una sortida sense calaixos, on els corredors estàbem tots junts, però en un espai ampli, mentre la música i el speaker s’encarregaben d’ambientar i engrescar encara més als corredors.\nFoto Edu Ferrer\nTant sols començar a córrer, ens va tocar pujar escales. Un avís del que ens esperaria durant els propers 10km, és a dir, molt esforç però també molta diversió. Aquestes primeres escales van servir per començar a separar corredors i fer que la cursa s’estirés de bon començament.\nVam pujar fins la zona de dalt on es troba el Palau Sant Jordi, l’Estadi Olímpic i la torre de comunicacions coneguda com Torre Calatrava.\nDesprés de passar pels Jardins de Joan Maragall o el Camp de Beisbol, ens esperava la principal novetat de l’edició d’aquest any, el pas per l’interior de l’Estadi Olímpic.\nSe’ns dubte un moment especial per a tots els corredors, ja que córrer per dins de l’Estadi posa la pell de gallina a qualsevol, i més encara si els altaveus funcionen i simulen un estadi plè de gent que ens està animant.\nEl nostre reporter Adan Bernuz dins l’Estadi Olímpic\nI el pas per l’Estadi Olímpic no podia ser menys. Correm la meitat de la pista d’atletisme i com no, ens esperava un tram d’escales que ens van fer pujar a les grades superiors just per sota l’imponent rellotge de l’Esatdi, i que segurament es va tractar del moment més dur de tot la cursa.\nInterior Estadi Olímpic\nDesprés, ja baixant, un dels altres trams per on és un plaer córrer i que si no fos per aquesta cursa no ho podríem fer. Es tracta de 1km per l’interior del Poble Epanyol, recorrent els estrets carrerons entre places i tallers d’artesans.\nFoto Edu Ferrer – Interior Poble Espanyol\nL’últim tram, el Passeig de Santa Madrona, que amb les seves fonts i arcs, el converteixen en un dels altres racons de la ciutat poc coneguts i que la cursa ens permet gaudir.\nFoto Edu Ferrer – Santa Madrona\nDesprés ja només ens queda baixar de nou escales, rodejar la font de Montjuïc i creuar la línia d’arribada.\nUna cursa molt més dura que qualsevol altra de 10km, però també que val molt la pena. La possibilitat d’haver corregut per dins de l’Estadi Olímpic i per l’interior del Poble Espanyol, sense traure importància a tot el que hem comentat anteriorment, fa que ja tinguem ganes de tornar en la propera edició.\nUna cursa totalment diferent a quaselvol altra que recomanem per sortir de la rutina, i córrer sense l’objectiu de millorar un temps, sinó per gaudir al màxim d’un recorregut excepcional\nInscripcions obertes – Cursa de muntanya del Pà amb Tomàquet\nInscripcions obertes Marxa XinoXano 2020\nRomanic Extrem 2020 – Inscripcions obertes!\nLa Corriols del Vallès – Inscripcions obertes !\n15:00 TriTour Tossa de Mar 2020 – Spri... @ Tossa de Mar\nTriTour Tossa de Mar 2020 – Spri... @ Tossa de Mar\nSet 19 @ 15:00\nTota la informació i inscripcions a: https://tritour.cat/tossademar


L’Hospital Trueta obre la convocatòria de la 1a edició del Fellowship en tècniques d’imatge cardíaca avançades | ICS Girona\nL’Hospital Universitari de Girona Doctor Josep Trueta, amb el suport econòmic de la Fundació Privada Daniel Bravo Andreu, obre la convocatòria de la 1a edició del Fellowship en tècniques d’imatge cardíaca avançades. Aquest Fellowship s’adreça a llicenciats en Medicina, amb títol d'especialista en Cardiologia, que vulguin fer una formació avançada en tècniques d’imatge cardíaca durant dos anys i compatibilitzar-la amb un contracte laboral al mateix Hospital.\nEs tracta d'un programa innovador i únic que no tan sols representa un salt qualitatiu en la formació en tècniques d'imatge cardíaca a tot l’Estat, sinó que ofereix una oportunitat laboral excepcional. I és que, gràcies a la Fundació Privada Daniel Bravo Andreu, aquesta 1a edició del Fellowship en tècniques d'imatge cardíaca avançades està vinculada a un contracte de facultativa o facultatiu adjunt a jornada completa al Servei de Cardiologia durant els dos anys que duri el període formatiu.\nAquest Fellowship, codirigit per Ramon Brugada, cap del Servei de Cardiologia, i Sergi Moral, responsable de la Unitat d'Imatge Cardíaca Avançada, proposa una formació teòrica i pràctica reglada i avalada per la Universitat de Girona. També inclou el desenvolupament d’un projecte de recerca vinculat a alguna de les línies d’investigació establertes dins la Unitat. Amb aquest plantejament integrat es pretén iniciar un procés d'estandardització en la formació en tècniques d'imatge cardíaca avançades perquè sigui equiparable a la d’altres programes formatius internacionals.\nL’objectiu final és que el professional adquireixi un coneixement i una pràctica avançada de totes les tècniques d'imatge cardíaca que hi ha, que aprengui el funcionament i la gestió d'una unitat d'imatge cardíaca avançada, que participi en les sessions docents del Servei de Cardiologia, que sàpiga supervisar estudis d'altres metges i tècnics, que tingui la capacitat d'anàlisi crítica dels articles publicats en la literatura mèdica i que sigui capaç de dur a terme futurs projectes d'investigació.\nEls candidats que vulguin optar a la plaça convocada tenen temps de presentar la seva sol·licitud fins al dia 7 de juny (https://www.fundacioudg.org/es/fellowship-tecnicas-imagen-cardiaca-avanzadas.html). La setmana del 22 al 28 de juny, l’Hospital donarà a conèixer el nom de la persona escollida per cursar el Fellowship, que s’iniciarà oficialment el dia 15 de juliol de 2020.\nLa Unitat d'Imatge Cardíaca Avançada és una àrea assistencial del Servei de Cardiologia altament especialitzada en els estudis del cor mitjançant tècniques no invasives. És una Unitat que s'ha potenciat enormement aquest any 2020 gràcies a la col·laboració de la Fundació Privada Daniel Bravo Andreu, que ha volgut acompanyar l'Hospital Trueta en el desenvolupament d’una àrea clau per a la cardiologia com és el diagnòstic per la imatge.\nLa Unitat, dotada amb la tecnologia més capdavantera, disposa de deu gabinets de proves, una àrea de recuperació i observació de pacients, i dues àrees de treball per fer la valoració dels estudis del cor.\nLa Unitat ofereix una carta de serveis d'imatge cardiovascular de màxim nivell, que dona cobertura a tots els pacients adults i pediàtrics amb patologia cardíaca de la Regió Sanitària Girona. L'oferta assistencial inclou estudis d’ecocardiografia transtoràcica i transesofàgica en 2D, 3D i 4D, així com ecocardiografia d'estrès, tant farmacològic com d'esforç físic. També incorpora l'estudi i el seguiment de les cardiopaties congènites de l'adult i de l'infant.\nActualment, la Unitat compta amb un equip de cardiòlegs i pediatres especialitzats en cardiologia pediàtrica que assumeixen els estudis de cor d'adults i d’infants, tant a l'Hospital Trueta com a l'Hospital de Santa Caterina i a l'Hospital d'Olot. També disposa d'un equip d'infermeria especialitzada en imatge cardíaca avançada i de tècnics auxiliars d'infermeria amb una àmplia experiència en l'atenció del pacient cardiològic. Aquest treball multidisciplinari permet un abordatge integral del pacient, així com un millor treball en equip per a la valoració conjunta dels casos.\nLa Unitat està acreditada per la Societat Europea de Cardiologia com a laboratori avançat en la realització d'ecocardiografia transtoràcica, transesofàgica i d'estrès.


En Blau: Finestres de la Llitera\nFinestres de la Llitera\nDesprés d’uns dies molt profitosos per terres de la Llitera i sense cap entrada al bloc…\nParets i finestres de La Llitera, tan suggerents… de ben segur que alguna cosa en sortirà.\nPublicat per Camil.la Pérez Salvà a 12:42 a. m.\nEtiquetes de comentaris: Cases, Fotografia, la ceràmica a la construcció, parets mitgeres, Sèrie parets\nTeresa Costa-Gramunt 1 d’agost de 2012, a les 19:52\nLa imatge d'una finestra és tan suggerent... N'he fotografiat de tot arreu on he viatjat...\nCamil.la Pérez Salvà 11 d’agost de 2012, a les 11:43\nI tant que en són de suggerents, em conviden a esmunyir-me per algun foradet que deixen i convertir-me en un més dels moradors de la casa.\nJo també en fotografio moltes.\nMariàngela Vilallonga 11 d’agost de 2012, a les 10:29\nMolt protegides contra l'exterior aquestes finestres! Quina bona col·lecció.\nCamil.la Pérez Salvà 11 d’agost de 2012, a les 11:52\nLa població, Tamarit de la LLitera, té moltes cases abandonades.\nUna població de coloms esfereïdora, tal com ho dic, esfereïdora... sort que moltes finestres estan tan ben protegides si no fos així potser tindríem ben aviat un exemple de que la realitat supera la ficció, la pel.lícula d'A. Hitchcock, Els Ocells seria una anècdota.\nReivindico l'ús de ceràmica...\nL'oli, el pa i el vi a Gimenelles\nCurs amb Mirko Denicolò\nCatàleg de l’exposició itinerant ARDHARA 25è anive...\nQue és un càntir\nMitgeres de La Llitera


La URV acull unes jornades de formació sobre la psicosi en joves\nL'organització va a càrrec de l'Hospital Universitari Pere Mata i tindran lloc aquest dijous, 13 de juny\ndimarts, 11 de juny 2019 - 11:11h\nMés de 300 professionals es donaran cita aquest dijous, 13 de juny, en unes grans jornades de formació sobre el trastorn de la psicosi en joves a la Universitat Rovira i Virgili (URV). Tindrà lloc a partir de les 09.00 hores a la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut, a Reus, i la seva organització va a càrrec de l'Hospital Universitari Institut Pere Mata. Habitualment, les jornades d'aquestes característiques són trimestrals i desperten l'interès d'un gran nombre de professionals en la matèria.\nEstà prevista la realització de tres taules rodones durant tot el matí amb nombrosos psicòlegs i psiquiatres, i tractaran sobre la vinculació entre els trastorns en adolescents i l'abús del cànnabis, la intervenció familiar o diverses eines de rehabilitació psicosocial. L'objectiu és millorar la detecció precoç i el tractament tan bon punt es detectin els primers símptomes de trastorns psicòtics en joves entre els 14 i els 35 anys, quan, segons els experts, comencen les primeres manifestacions de la psicosi.\nUn 3'5% de la població de Catalunya pot patir algun trastorn psicòtic durant la seva vida, alerten els experts\nSegons l'Institut Pere Mata, la psicosi afecta a Catalunya a 18 de cada 100.000 persones, i es calcula que un 3'5% de la població pot patir algun trastorn relacionat amb la patologia al llarg de la seva vida. Des de la Generalitat emplacen a coordinar una resposta conjunta amb dispositius sanitaris, socials, educatius i comunitaris a escala local per donar una resposta adequada als casos detectats, que poden arribar a desencadenar en malalties mentals greus com és el cas de l'esquizofrènia.\nL'Institut Pere Mata proposa les jornades per formar desenes de professionals de la salut mental en aquesta àrea, i poder actuar amb més recursos davant un cas d'aquesta natura. Els trastorns psicòtics, expliquen, responen a una pèrdua de contactre amb la realitat des de diverses percepcions falses i al·lucinacions a través dels sentits.


Recomanacions bàsiques per afrontar l'estiu amb fills amb trastorn de l'aprenentatge | Faros HSJBCN\nAra que s’acosta l’estiu moltes de les consultes que ens fan les famílies giren al voltant de com plantejar les vacances amb els fills que presenten dificultats d’aprenentatge.\nEn general, als pares ens apareixen dubtes sobre com organitzar aquest llarg període estival: intentar buscar l’equilibri entre la necessària desconnexió de les feines escolars i el manteniment de les rutines del curs és una comesa difícil.\nAquests dubtes encara es fan més pronunciats quan els nostres fills tenen alguna dificultat específica en l’aprenentatge o a nivell conductual. Si el rendiment del nostre fill és fluix o inferior al del seu grup-classe ens envaeixi la por a que, durant les vacances, s’oblidi de tot, que quan hagi de tornar a l’escola li costi molt agafar el ritme i que es pronunciïn encara més les diferències respecte als seus companys.\nAlgunes de les preguntes que ens plantegen a la consulta són:\nHem d’aprofitar per llegir molt?\nSi a l’escola no li han posat deures els hi hem de posar nosaltres?\nComprem un quadern d’estiu per reforçar la lectoescriptura i les matemàtiques?\nEl deixem descansar o, pel contrari, hem d’aprofitar que està descansat per reforçar tot allò que li costa?\nL’apuntem a un casal que reforci aspectes que li costin?\nContinuem amb la rutina diària d’estudiar en alguna franja horària?\nAgafem una professora de reforç a casa?\nContinuem anant a fer reeducació al centre on hem estat assistint tot el curs?\nEls apuntem a un casal esportiu perquè descansin de l’aspecte més acadèmic?\nAlguns autors opinen que cal aprofitar aquest període de descans escolar per a fiançar els aprenentatges que hagin assolit durant el curs; altres suggereixen que l’estiu els permet anticipar-se als continguts nous que se’ls oferiran el curs vinent, i així aconseguir certa avantatge; i d’altres creuen que aquest període de temps ha de servir per descansar de tot i recarregar piles pel nou curs.\nTots els raonament tenen la seva part de validesa. Ara bé, a l’hora de decantar-nos per una opció o una altra, cal contemplar diferents variables:\nL’edat i el curs de l’infant.\nSi l’infant ja ha estat fent una reeducació o reforç específic durant l’any.\nEl Trastorn de l’Aprenentatge (TA) del menor i la repercussió que aquest té en l’entorn escolar i familiar.\nEl volum de feina que l’escola ha donat a l’infant per fer durant les vacances.\nEls dèficits o llacunes que el menor tingui en aprenentatges bàsics.\nLa motivació/ predisposició del nen vers les tasques acadèmiques.\nEn base a les variables anteriors, hem de veure en quin dels següents dos escenaris està el nostre fill amb TA:\n1. Quan el nen ja té el diagnòstic de TA des de fa temps i ha estat fent una reeducació periòdica durant el curs escolar.\nSi és un nen que ha estat fent un abordatge específic durant tot el curs escolar i la milloria s’ha fet evident és el moment de descansar. L’infant ha de veure que el seu esforç ha valgut la pena, de manera que al setembre torni motivat a l’escola. Els descansos són vitals si volem que la intervenció sigui eficaç. Hem de tenir present que aquests nens porten tot l’any treballant per obtenir uns resultats que, en la majoria de casos, els han requerit un sobreesforç important.\n2. Quan el nen acaba de rebre el diagnòstic i és el primer moment en el que ens plantegem “quan” i “com” iniciar l’abordatge.\nEn aquest cas podem plantejar a la família començar amb l’abordatge específic un cop inici el nou curs escolar (setembre) o iniciar un abordatge més intensiu ja a l’estiu: d’aquesta manera el nen no perd més temps i milloraríem el pronòstic, per a que el següent curs vagi més tranquil, ja hagi reforçat els aspectes en els que té dèficits i ja disposi d’estratègies que el puguin ajudar.\nCom a regla general aplicable a qualsevol nen, però en especial en aquell que tingui un Trastorn de l’Aprenentatge, recomanem:\nQue disposi d’uns dies de descans absolut. Els dies en que tots els membres de la mateixa unitat familiar tenen vacances és vital que el menor pugui desconnectar del tot, per recarregar piles. Aquests dies únicament es recomana que es fomenti la lectura per plaer (buscar estones en que tota la família llegeixi, i que la lectura sigui de llibres que puguin interessar a l’infant).\nSi l’escola posa deures cal ajudar-los a organitzar-se. És important mirar el calendari i fixar un horari de treball -en quina franja horària farà els deures- i una planificació a llarg termini, per determinar en quines setmanes es farà el descans total que abans explicàvem. També caldrà fer una previsió de tasques: quantes pàgines de deures es farà cada dia, o fins on s’ha d’haver arribat al final d’una determinada setmana. El reforç positiu dels pares quan compleix l’horari d’estudi i fa les tasques encomanades és vital perquè continuï fent-ho motivat i senti que el seu esforç està compensat.\nPer tal d’assegurar-nos que l’infant compleix l’horari d’estudi pot ser útil implantar un "sistema de punts", on aquest és premiat a casa per la consecució d'objectius (vegeu, per exemple, la web: Integratek/pissarrajopuc). Per a què aquest sistema funcioni cal utilitzar recompenses que resultin veritablement atractives, i complir els pactes als que ambdues parts -pares i infant- hagin arribat. És molt important començar exigint resultats fàcilment assolibles, que permetin a l’infant veure que pot aconseguir els objectius. A mesura que el nen agafi confiança, podrem pujar la dificultat de les tasques.\nÉs un bon moment per ensenyar al nen estratègies d’abordatge de les tasques (vegeu, per exemple, la web: Integratek/autoinstruccions), per tal de millorar la seva efectivitat en aspectes com la comprensió lectora, problemes de matemàtiques, expressió escrita, etc. És útil instruir-los en aquestes aprofitant el temari escolar d’aquell curs o els deures que tinguin a l’estiu.\nÉs bo aprofitar que anem tots més descansats per fomentar la lectura diària compartida, amb el pare o la mare, des de casa abans d’anar a dormir. És vital que es tracti d’un llibre que ha escollit ell, que el tema li interessi, i deixar-li total llibertat per decidir si vol que tingui reforç visual i si prefereix que tingui poca lletra. L’objectiu d’aquesta activitat no és consumir un gran nombre de pàgines d’un llibre, sinó que el nen relacioni la lectura amb una activitat plaent. Pot ser útil utilitzar llibres de lectura fàcil®\nRecomanem no anticipar-li continguts del curs següent. Sempre és millor reforçar conceptes bàsics que ja ha incorporat que no atabalar-lo amb informació nova.\nRecomanacions per als infants amb algun TA específic\nA nivell específic, en els nens amb Trastorns de l’Aprenentatge (TA) recomanem:\nEn el cas de que tinguin dislèxia cal reforçar:\nEn els nens petits que els està costant començar a llegir és un bon moment per fer jocs i activitats de consciència fonològica. Es tractaria de fer jocs on es treballa amb sons i lletres de manera oral. L’objectiu d’aquestes activitats és poder demostrar que les paraules estan formades per sons i que aquests s’emeten amb un ordre determinat i corresponen a unes lletres específiques. Alguns exemples d’exercicis serien: dir quants sons té una paraula determinada (P-A-L-A= 4), dir paraules que tinguin un nombre determinat de sons (3=DIT, 4:MAMA), dir paraules que comencin o acabin amb un determinat so (TAULA, TELA, TOTA), demanar quin és el tercer so de, per exemple, la paraula CASA (=S) o que tregui una lletra o so a una determinada paraula.\nEn nens dislèxics que ja tenen automatitzada la correspondència grafema-fonema però que no agafen agilitat seria recomanable practicar diàriament una lectura ràpida de paraules freqüents, amb l’ús de cronòmetre. També caldria reforçar les 10 normes d’ortografia ràpida ensenyant-los la teoria i practicant amb dictats. També es podria començar a treballar el redactat (escriptura d’un text amb frases curtes, donant-li estratègies per organitzar-lo, que tingui una estructura general i ensenyar a utilitzar els signes de puntuació.).\nEn els dislèxics que estiguin cursant secundària caldrà treballar l’ortografia bàsica, el redactat, ensenyar-los a fer esquemes (llegir, subratllar, memoritzar i repassar) i els passos que han de seguir per ser eficaços a l’hora d’estudiar. A aquestes edats, també pot ser un bon moment per fer un curs de mecanografia, que els permetrà guanyar rapidesa a l’utilitzar l’ordinador. Aquesta agilitat els permetrà gaudir d’adaptacions a l’aula de tipus tecnològic (contestar exàmens amb l’ordinador o utilitzar programes que passen de text a veu) que els poden reduir molt la repercussió acadèmica.\nEn el cas de nens amb TDAH cal reforçar:\nEn els TDAH més petits cal que les tasques que els fem fer durant les vacances siguin curtes, variades, amb un reforç immediat (feedback constant) i exigint que el seu esforç sigui gradual. És bàsic que quan s’acabin les tasques a l’infant li quedi un bon gust de boca: això millorarà la seva autoestima i el motivarà per continuar treballant l’endemà.\nEn els TDAH més grans cal incidir en la seva organització del temps i de l’estona d’estudi:\nHorari d’estudi de les setmanes pactades\nAjudar-lo a planificar-se les estones diàries que té assignades per deures (pactar pàgines, temes, què fa primer i què després).\nAjudar-lo a practicar com apuntar les coses a l’agenda (colors, post-it, p. ex.) i l’organització de la seva carpeta.\nFer-li agafar els següents hàbits:\nTreballar sempre al mateix lloc.\nDisposar de les coses que necessita i tenir-les sempre guardades al mateix lloc.\nTreballar amb un cronòmetre perquè sigui conscient de quanta estona tarda en fer cada activitat, i així anar prenent consciència de si optimitza el temps emprat a la feina.\nProcurar que compleixi l’horari estipulat de treball i les tasques diàries. Aplicar un registre diari per fomentar que ho està aconseguint.\nDe forma específica els pot anar molt bé treballar els següents continguts utilitzant les autoinstruccions:\nTrucs d'associació dels signes amb el significat de l’operació a realitzar en els problemes (+= afegir, pujar, rebre, etc.)\nCàlcul mental ràpid perquè ho automatitzin (ensenyar-li n+n)\nDavant de qualsevol dubte consulteu l'especialista.


El director de Desenvolupament Sostenible de Foment, Salvador Sedó, ha destacat que “cal pensar l’economia circular de forma global, en tota la cadena de producció i d’ús d’un producte o material”\nSegons el ‘Baròmetre d’economia circular de l’empresa catalana 2020’, la majoria de les 184 empreses enquestades dels sectors industrial, de la construcció i terciari ubicades a Catalunya apunta a la reducció dels riscos ambientals, la dependència de materials i la reputació corporativa com a principals motius per implantar iniciatives relacionades amb l’economia circular.\nLa Comissió d’Economia i Sostenibilitat del Col·legi d’Economistes de Catalunya, el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Foment del Treball Nacional, PIMEC i la Càtedra d’Economia Circular i Sostenibilitat del Tecnocampus Mataró-Maresme han col·laborat per elaborar el ‘Baròmetre d’economia circular de l’empresa catalana 2020’ amb l’objectiu de valorar el grau de coneixement i implementació de l’economia circular en el conjunt de les empreses de Catalunya.\nA la presentació virtual del baròmetre, a càrrec de la presidenta de la Comissió d’Economia i Sostenibilitat del Col·legi d’Economistes de Catalunya Ana García, s’ha destacat que es va realitzar una enquesta entre un total de 184 empreses dels sectors industrial, construcció i terciari amb una dimensió superior a 10 persones treballadores o 1 milió d’euros de facturació en dos períodes durant l’any 2020 (febrer-març i octubre) a causa de la pandèmia de la COVID-19. Foment del Treball Nacional i PIMEC van traslladar l’enquesta entre els seus associats, mentre que el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya ho va fer entre les associacions empresarials i les empreses adherides a l’Observatori d’Economia Circular. El Tecnocampus Mataró-Maresme i la seva Càtedra d’Economia Circular i Sostenibilitat han portat a terme el tractament de les dades i participat en l’anàlisi.\nAl baròmetre s’ha consultat en primer lloc com perceben les pròpies empreses què és l’economia circular. La majoria considera que té un coneixement mig-alt sobre el concepte d’economia circular. D’altra banda, si bé no existeix una resposta unànime en relació al que les empreses entenen per economia circular, la majoria relaciona el concepte amb la reducció de residus, la reutilització i l’extensió de vida i el reciclatge.\nPel que fa a la urgència de la transició cap a l’economia circular, un 72% de les empreses enquestades creu que la transició cap a l’economia circular és urgent. La grandària empresarial esdevé un factor important: mentre que el 90% de les empreses més grans de 500 treballadors/es considera molt urgent la transició, les empreses de 10 a 50 treballadors/es rebaixen la resposta en el grau d’urgència en 24 punts (65%). A més, quan l’economia circular forma part de l’estratègia empresarial, la urgència de la implantació és més gran. D’aquesta manera, de les empreses que consideren la transició molt urgent, un 70% responen que aquesta urgència té una gran influència a l’empresa. I de les empreses que entenen que la transició és poc urgent, un 60% assegura que té poca o cap influència en la seva estratègia. Destaca també que la majoria mostra interès per rebre més informació respecte l’economia circular.\nEn relació als motius més rellevants per fer la transició cap a l’economia circular, la majoria apunta a la reducció dels riscos ambientals i la dependència de materials, així com a la reputació corporativa.\nEl baròmetre ha preguntat també per les iniciatives realitzades per part de les empreses enquestades en la implantació de l’economia circular. La majoria s’han centrat en el reciclatge, en la millora de l’eficiència de l’ús dels recursos i en la seva recuperació. Per contra, les iniciatives vinculades a l’ecodisseny i a la servitització es consideren més difícils d’assolir.\nA més, les empreses més grans vinculen el progrés en l’economia circular amb la millora de l’eficiència de processos dins de la cadena de subministrament. Una dada que, segons els impulsors del baròmetre, posa de manifest la necessària col·laboració amb els proveïdors i els clients. En aquest sentit, l’enquesta apunta que els canvis a l’empresa envers la millora ambiental no estan encara interioritzats de manera generalitzada en les mètriques empresarials, especialment entre les empreses més petites.\nFinalment, el baròmetre ha consultat per les barreres a superar i els estímuls per avançar. Les principals barreres detectades per les empreses a l’hora d’implantar pràctiques i/o models d’economia circular són la disponibilitat de material reciclat de qualitat i la dificultat de recuperar materials per al reciclatge. Per contra, es considera que la percepció de risc empresarial i les dificultats per part dels accionistes no són barreres significatives que impedeixin avançar.\nEntre les empreses enquestades hi ha una forta convicció que per transitar cap a una economia circular calen inversions. La majoria de les empreses de la mostra ja han realitzat inversions en aquest sentit, i pràcticament la meitat d’aquestes iniciatives han obtingut ajudes. Tot i així, hi ha un gran marge per millorar el coneixement de les empreses sobre els ajuts disponibles i altres eines per avançar cap a l’economia circular. D’acord amb les empreses enquestades, el sistema financer és sensible als temes d’economia circular i es considera que, en general, aquest fet ajuda a l’obtenció de finançament.\nA l’acte virtual de presentació del ‘Baròmetre d’economia circular de l’empresa catalana 2020’ també hi han intervingut el degà del Col·legi d’Economistes de Catalunya (CEC) Oriol Amat, la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya Marta Subirà, el president de la Comissió Sostenibilitat i Economia Circular de PIMEC Jaume Puig, el director de Desenvolupament Sostenible de Foment del Treball Nacional Salvador Sedó i el director general del Tecnocampus Mataró-Maresme Josep Lluís Checa.\nEl degà del CEC Oriol Amat ha afirmat que el baròmetre d’economia circular és “una gran iniciativa per disposar d’informació sobre fins a quin punt les empreses catalanes han adoptat l’economia circular i impulsar així noves mesures per impulsar aquest model” i ha defensat que “un dels eixos de present i futur per a l’economia catalana ha de ser l’aposta per la sostenibilitat i l’economia verda i circular que condueixi Catalunya cap a una societat pionera en innovació”.\nLa secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya Marta Subirà ha afirmat en la seva intervenció que “urgeix transitar cap a un model que acceleri la recuperació en base a una economia circular, climàticament neutre i just, tal i com estableix el Pacte Verd Europeu” i ha apel·lat a la col·laboració estreta entre tots els agents “per tal de fer d’aquest objectiu un repte compartit”. Subirà ha destacat que pel Govern “l’economia circular és una aposta estratègica des de fa anys” i ha destacat que “en són clars exemples l’Estratègia d’impuls a l’economia verda i a l’economia circular, l’Estratègia catalana d’ecodisseny, la nova llei de prevenció i gestió dels residus i d’ús eficient dels recursos de Catalunya i el futur Full de ruta de l’Economia circular de Catalunya”.\nEn la seva intervenció, el president de la Comissió de Sostenibilitat de PIMEC Jaume Puig ha assegurat que “aquest baròmetre constata l’interès per l’economia circular de les pimes” i ha reclamat que cal trobar els mecanismes fiscals, financers i d’acompanyament que permetin tirar endavant projectes petits. D’altra banda, ha explicat algunes iniciatives de PIMEC en aquest sentit, atès que l’entitat té la vocació d’acompanyar a totes les pimes en aquest canvi de model econòmic que ens implica a tots.\nEl director de Desenvolupament Sostenible de Foment del Treball Nacional Salvador Sedó, ha constatat que “la circularitat ja esdevé un dels pilars bàsics del sector productiu per assolir un desenvolupament més sostenible i que les empreses estan incorporant el canvi d’un procés lineal a un de circular en els seus sistemes de producció, però ens cal un enfoc integral”. “És necessari tenir un enfoc global que comença amb el disseny de productes per poder procedir posteriorment a una reutilització, reciclatge o aprofitament com a nova matèria primera, i acaba amb la implicació i compromís del consumidor final per fer possible la circularitat”, ha afegit. “Cal pensar l’economia circular de forma global, en tota la cadena de producció i d’ús d’un producte o material”, ha conclòs.\nEl director general del Tecnocampus Mataró-Maresme Josep Lluís Checa ha destacat que “el baròmetre que avui es presenta ens sembla una magnífica iniciativa de cooperació que entronca a la perfecció amb els valors que inspiren el TecnoCampus”. “Des del començament vam mostrar la disponibilitat per col·laborar-hi amb la nostra experiència en el tractament i l’anàlisi de la informació”, ha afegit Checa. “Confiem que aquest baròmetre esdevingui un bon instrument de suport a la gestió pública i de reconeixement dels progressos de les empreses del país en aquest àmbit”, ha conclòs.


El cap de setmana ens deixa només una victòria en quatre partits. Us deixem els resultats, les declaracions dels entrenadors i els golejadors de la jornada.\nC.F.S. Eixample, A 4-0 Juvenil B masculí\nDeclaracions de Mario Roldán: Primer partit de competició després de molts mesos, on ens hem vist superats per un equip fort i intens que pressionava molt bé. No hem tingut la lectura de partit ni la precisió suficients per sortir en condicions d'aquesta pressió i poc a poc ens han anat superant. Tot i això hem tingut alguns moments bons de pilota i algunes ocasions per marcar, però no les hem sabut aprofitar. Hem marxat al descans 3-0. A la segona part hem corregit alguns aspectes que ens han fet igualar-nos més a ells, però al final el parcial d'aquesta part ha tornat a ser negatiu 1-0. Els darrers 5 minuts ho hem intentat amb joc de 5, generant alguna bona ocasió. No val a badar en una lliga de només 13 partits, però estic convençut que anirem de menys a més.\nFutsal Vicentí Club Esportiu, A 2-1 Juvenil A masculí\nDeclaracions d’Alex Garcia: Derrota que ens allunya dels nostres objectius. Primera part en la que ens falta encert en la presa de decisions i en l'execució amb pilota de moltes accions. Tenim alguna oportunitat clara per marxar al descans per davant al marcador però no l'aprofitem. El rival, amb un joc molt directe, no ens permet recuperar la pilota a prop de la seva porteria i això ens dificulta trobar accions de finalització. A més, ens generen perill en alguna d'aquestes pilotes llargues i amb xuts exteriors. A la segona part millorem en la circulació de pilota i això ens fa sortir millor de la seva pressió però seguim sense estar encertats en la segona part de la pista. Una pèrdua en sortida de pressió fa que ens marquin el 1-0 a falta de 8 minuts, i la contra d'una transició ofensiva nostra provoca el 2-0. A partir d'aquí ho intentem de diferents formes però la falta de temps i l'ansietat fan que no ho podem aixecar.\nAECS L’Hospitalet, A 3-7 Sènior A masculí\nDeclaracions de Valter Pereira: Partido muy serio de los nuestros. Que desde el principio nos mostramos con mucha concentración y sabiendo la dificultad que el equipo rival nos plantearía. Muy contento por el compromiso de los jugadores que están entendiendo perfectamente el mensaje que estamos trasmitiendo. A seguir!\nGols: Ernest x3, Guillem x2, Pol i Adrià Termens.\nSènior A femení 0-1 Xaloc Alacant FS, B\nDeclaracions de Borja Carasusán: Iniciem bé el partit movent a un bon ritme la pilota però amb manca de profunditat i, de cara a porta, no acabàvem de prendre les millors decisions per finalitzar. El rival ha proposat una defensa molt intensa durant tot el partit per intentar robar i sortir ràpidament al contraatac. Tot i les ocasions, marxem al descans 0-0. A la represa no iniciem bé, tendres al cos a cos, despistades en defensa i imprecises en la construcció. Fruit d’això el rival s’avança al minut 2 amb una conducció pel carril central i un tir exterior. Tocava remar a contracorrent, ho hem intentat de totes les maneres però les forces anaven minvant per acabar el partit amb més cor que cap. Dura derrota però res a retreure a les noies perquè han cregut i ho han intentat durant tot el partit. Ara, una setmana de descans per encarar un doble enfrontament a Saragossa per intentar certificar la classificació al grup capdavanter i la permanència. Seguim!


Vine a fer pràctiques de veterinari a Malgrat\nA AMVET pots créixer i formar-te com a veterinari. T'esperem!\nSi estàs estudiant Veterinària o algun curs de formació professional vinculat amb aquest sector, t’animem a venir a fer pràctiques a la Clínica Veterinària AMVET. Gran part de l’equip actual d’AMVET ha estat anteriorment fent les seves pràctiques a la nostra clínica. Creix professionalment amb nosaltres i gaudeix amb un equip únic!\nEnvia’ns un correu amb el teu currículum actualitzat a veterinari@amvet.cat i et respondrem tan aviat com sigui possible.


Colomar Serra, Josep SOC (Sant Mateu d’Albarca 1936) Empresari amb negocis en el sector de l’automoció. Concessionari dels automòbils SEAT des de l’any 1964 i posteriorment d’altres marques del grup Volkswagen.\nRegidor de l’Ajuntament d’Eivissa entre el 1973 i el 1977 amb la responsabilitat de l’àrea de serveis generals. També ha estat durant els anys setanta i vuitanta directiu de la Societat Esportiva Eivissa , del Club Nàutic d’Eivissa i del Foment de Turisme d’Eivissa i Formentera .\nVa ser elegit el 1978 membre del Consell General de la Caixa d’Estalvis de Balears; el 1998 era membre de la Junta Patronal i continuava en el Consell General. President de l’associació patronal de la Petita i Mitjana Empresa d’Eivissa i Formentera (PIMEEF) entre el 1987 i 1991; vicepresident de la Petita i Mitjana Empresa de Balears (PIME) els anys 1988 i 1989. Fou membre fundador, el 1996, de l’Associació de Professionals del Comerç (PRODECO). Des de 1995 és el president delegat del Col·legi Oficial d’Agents Comercials de les Pitiüses .\nEl 1997 va ser nomenat president de l’Assemblea Insular de la Creu Roja de les Pitiüses .\nEl 2014 el Consell Insular d'Eivissa li concedí la Medalla d'Or de la institució. [FCC]


Almassora subvenciona amb 45.000 euros els projectes socials de les ONG locals - Diari Millars, informació local en valencià.\nEls Serveis Socials col·laboraran amb les iniciatives dedicades a promocionar la convivència, a millorar la formació i a cobrir necessitats bàsiques.\nL’Ajuntament d’Almassora ha publicat les bases reguladores per a la concessió de subvencions a associacions i entitats locals que desenvolupen projectes socials en el municipi, a través de les quals finançarà les iniciatives orientades a fomentar la convivència i la integració social i a lluitar contra vulnerabilitat. La quantitat reservada per a col·laborar amb les ONG durant este 2017 és de 45.000 euros, una quantitat que ha crescut més d’un 30% en els dos últims exercicis.\nAixí doncs, segons arrepleguen les bases elaborades pel departament de Serveis Socials, el consistori valorarà les activitats que contribuïsquen a promocionar la convivència, el creixement personal dels ciutadans i la conscienciació respecte a assumptes d’especial rellevància social, així com les activitats d’oci de caràcter educatiu i constructiu. L’avaluació de les candidatures també tindrà en compte les accions de formació i els tallers que impartisquen les entitats i les activitats destinades a cobrir necessitats bàsiques de famílies en risc d’exclusió.\nRespecte a l’adequació de les candidatures presentades, Serveis Socials atorgarà major puntuació aquelles iniciatives que no realitze cap entitat pública de manera paral·lela i a aquelles que representen un complement als programes amb els quals ja compta el departament. A més, les activitats que cobrisquen necessitats que l’Ajuntament d’Almassora considere que persisteixen, rebran major valoració.\nPer a la regidora de Serveis Socials, Diana Belliure, l’objectiu és “fomentar la coordinació de les entitats amb l’administració municipal, de manera que les seues iniciatives beneficien el màxim possible a tots els ciutadans del municipi”. L’edil ha recordat que “esta és la finalitat de la Plataforma d’ONG d’Almassora i gràcies a la qual hem millorat significativament la comunicació i la col·laboració de les associacions entre si i amb l’Ajuntament, de manera que aprofitem els recursos disponibles al 100%”.\nPost més nousMorella presenta els cartells i les polseres solidàries de l’Anunci\nPost més vellsOnda presenta el seu pla d’implementació del projecte ‘Onda, Ciutat Saludable’


Forcadell considera impensable que el TC "ataqui" la democràcia anul·lant la comissió constituent - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nForcadell considera impensable que el TC "ataqui" la democràcia anul·lant la comissió constituent\nLa presidenta del Parlament, Carme Forcadell, considera "impensable" que el Tribunal Constitucional anul·li la comissió d'estudi del procés constituent, perquè això suposaria un "atac a l'essència del sistema democràtic" i a la "divisió de poders" de l'Estat.\nEn un esmorzar-col·loqui de Fòrum Europa-Tribuna Catalunya, Forcadell va sortir al pas de la decisió del Govern central de demanar al TC que l'adverteixi a ella i els membres de la comissió d'estudi del procés constituent que poden estar cometent un delicte. Forcadell va titllar d'"injustificable" que es pretengui anul·lar la comissió: "El Parlament té dret a crear qualsevol comissió d'estudi, perquè estan regulades pel reglament de la cambra". "Quina mena de democràcia parlamentària tindríem si no poguéssim debatre al Parlament qualsevol tema que afecti la ciutadania? Al Parlament s'ha de poder parlar de tot", va recalcar Forcadell, que es va comprometre a "defensar la sobirania de Catalunya i el mandat democràtic sorgit de les urnes".\nPer a Forcadell, "és impensable que la impugnació prosperi, perquè suposaria trencar la divisió dels poders polítics de l'Estat i atacar l'essència del sistema democràtic parlamentari". També va acusar l'Estat de respondre amb els "tribunals" als "reptes polítics plantejats per Catalunya", fet que va contrastar amb la del govern de David Cameron, que va autoritzar un referèndum sobre la independència d'Escòcia.


Una centenar d'usuaris en el primer any de vida del servei de material ortopèdic de la Garrotxa - Ràdio Olot\namb Ràdio Olot 4:15\nUna centenar d'usuaris en el primer any de vida del servei de material ortopèdic de la Garrotxa\nEs va engegar el març del 2017 i ofereix material ortopèdic a qualsevol usuari que ho necessiti. Es tracta d’un servei conjunt amb les comarques del Ripollès i Osona. El perfil majoritari és una persona major de 85 anys tot i que es tracta d’una ajuda oberta a tota la població.\nEl Servei de Teràpia Ocupacional i Productes de Suport, també anomenat BAT, va posar-se en marxa el març del 2017 com un servei innovador. Per primera vegada tres comarques s’ajuntaven per oferir assessorament i accés a productes de suport, és a dir material ortopèdic. El Servei de Teràpia Ocupacional treballa de manera coordinada amb professionals d’àmbit social i sanitari. Els responsables valoren, planifiquen i adapten l’entorn de l’usuari i també faciliten l’entrega de material. La directora del Consorci d’Acció Social de la Garrotxa, Teia Fàbrega, diu que la comarca s’ha d’alegrar de poder gaudir d’aquest servei.\nEl Servei permet llogar a un preu reduït tot tipus de material com cadires de rodes, crosses, tamborets o caminadors entre altres. Fàbrega diu que del centenar d’usuaris que s’han atès en el primer any de vida del servei, la majoria són persones de més de 85 anys.\nEn total s’han entregat 93 productes ortopèdics al centenar de persones que han demanat ajuda. A part del material, el Servei de Teràpia Ocupacional i Productes de Suport també ofereix assessorament a persones en situació de dependència en l’àmbit domiciliari.\n241 queries in 1,492 seconds.


[TEXT COMPLET] Declaració d’independència, llegida i signada » Balears » Balears » Setmanari Sóller\ndijous, 19 de juliol de 2018 08:07h\n[TEXT COMPLET] Declaració d’independència, llegida i signada\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el seu Govern i els diputats de JxSí (inclosa la presidenta del Parlament, Carme Forcadell) i de la CUP (un total de 72 diputats) han signat aquest dimarts a la nit en el Parlament de Catalunya la «declaració dels representants de Catalunya» amb la voluntat d’independència. Segons el grup parlamentari de la CUP «hem llegit i deixat a punt la declaració d'independència».\nFonts parlamentàries expliquen que «es tracta de la declaració que el president suspèn amb la finalitat de poder dialogar amb l’estat espanyol». A més, fonts del Govern afirmen que «és un document que no porta capçalera del Parlament ni de la Generalitat i que els qui ho signen ho fan en qualitat de representants de Catalunya». El document preveu una «república catalana com a Estat independent i sobirà».\nEl text complet:\n— CUP #Independència (@cupnacional) 10 d’octubre de 2017\nTot el que no fos un clam pel diàleg avui, hagués estat una equivocació. Ara toca seure i paraula.\n— Antoni Noguera (@toninoguera) 10 d’octubre de 2017


Prora (Illa de Rügen)\nJa finalitzen les vacances de Nadal d’enguany. La importància de les vacances no és només una cosa vinculada al necessari descans de la gent treballadora o un dinamitzador econòmic, també ha estat una gran aposta ideològica i propagandística. Les famoses “ciutat de vacances” no són pas invents nous, i en tenim l’exemple, pràcticament intacte, que es va plantejar entre els anys 1936 al 39 a Prora, a la illa alemanya de Rügen. A l’Alemanya nazi se li va ocórrer construir a través del projecte Kraft durch Freude (força a través de la felicitat) un gran centre de vacances a primera línia de mar per a 20.000 persones. El projecte es va començar a construir i havia de tenir tots els elements de comoditat i diversió que requereix un gran centre turístic: teatre, sales de reunions, cine...\nEl projecte va ser dissenyat per Clemens Klotz. Les habitacions feien 4,75 per 2,25 m, amb vistes sobre el mar Bàltic, amb dos llits, un armari i un rentamans. Els banys i les dutxes eren comunitaris. Prora constava de 8 edificis, tots iguals, al llarg de 4,5 quilòmetres de platja davant el Bàltic.\nHabitació de Prora.\nPel nazisme, el lleure també tenia els seus objectius socials i col·lectius, dins d’una societat sana i cohesionada preparada sempre per a donar el millor de si mateixa. A més a més, amb aquest complex de vacances s’intentava tenir els treballadors i treballadores alemanys contents, pel fet de poder fer vacances en un bon lloc a un preu molt assequible. Així, l’agraïment al partit que manava creixia i es fidelitzava.\nExposició sobre Prora\nDe la mateixa manera ho va fer ordenant construir un gran vaixell per a fer creuers de vacances: el Wilhelm Gustloff, amb capacitat per a més de 1.400 persones. Prora però, a diferència del vaixell, no va poder ser gaudit pels treballadors alemanys. Va quedar construït a mitges, i després de la guerra es va fer servir com a caserna militar per russos i per l’exèrcit de la RDA.\nFoto aèria de Prora\nFinalment, després d’anys de dubtes sobre el seu futur, s’ha transformat en un centre turístic amb hotels, apartaments de luxe, alberg de la joventut, etc. En un dels edificis hi ha un centre de memòria històrica que explica de manera detallada tota la història d’aquest peculiar lloc al nord d’Alemanya.\nFotos actuals de Prora\nUbicació: Prora, 18609 Binz, Alemanya


Esagila - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEsagila fou un dels temples de Babilònia, el seu nom, d'origen sumeri, significa "el que aixeca el cap".\nEntitat territorial administrativa Babilònia (Imperi Aquemènida)\n32° 32′ 02″ N, 44° 25′ 17″ E / 32.533889°N,44.421386°E / 32.533889; 44.421386Coord.: 32° 32′ 02″ N, 44° 25′ 17″ E / 32.533889°N,44.421386°E / 32.533889; 44.421386\nEL temple estava dedicat a Marduk, deu protector de la ciutat, i el seu consort Serpanitu. Estava situat a la cara sud del ziggurat Etemenanki, el coneixement del qual ha arribat a nosaltres a través del mite bíblic de la torre de Babel.\nEl complex d'Esagila, va ésser completat durant el regnat de Nabucodonosor II (604–562 aC) Es trobava tancat darrere d'una sèrie de línies de murs, constituïa el centre de la ciutat de Babilònia. Era una gran estructura de al voltant de 40 × 70 metres quadrats, que conté una petita avantsala (d'aproximadament 25 × 40 m2) i, finalment, el santuari central.\nEn el temple es donava culte a la imatge de Marduk, estava envoltat per les imatges de culte de totes les ciutats que s'havien sotmès a l'hegemonia de l'Imperi Babilònic des del segle XVIII aC; hi havia també un petit estany, conegut amb el nom d'Abzu pels sacerdots babilònics, que representava a Enki, pare de Marduk i deu de les aigües.\nSegons Heròdot, Xerxes I tenia una estàtua, que ha pertanyia a l'Esagila, quan va envair Babilònia en el 482 aC, i saquejar la ciutat i va dessacralitzar el temple. Alexandre Magne ordenà la seva restauració, motiu pel qual el templo es mantingué al llarg del segle II aC, com un dels últims baluards de la cultura babilònia, igual que l'escriptura cuneïforme. Sota l'imperi Part, Babilònia fou gradualment abandonada i el temple va caure en runes durant el segle I aC.\nL'any 1900 l'arqueòleg Robert Koldewey, va trobar sota una enorme massa de runes les restes del temple d'Esagila, tot i que va ésser examinat seriosament fins a l'any 1910. L'estructura es trobava feta malbé perquè l'aigua havia disgregat molts dels totxos d'adob i d'altres materials de construcció més febles. La majoria de les troballes corresponen al període Neobabilònic i posteriors.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Esagila&oldid=25892296»\nDarrera modificació: 3 gen 2021 a les 08:53\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 gen 2021 a les 08:53.


Sainz es perd al Dakar i cedeix dues hores\nAl-Attiyah surt com a triomfador en la primera gran etapa de navegació de la prova, que es cobra les opcions de Peterhansel\nGigi Soldano / AFP7\n02 de de gener del 2022. 19:12\nEl qatarià Nasser Al-Attiyah (Toyota) no va dubtar en la navegació, la que va fer que els espanyols Carlos Sainz i Lucas Cruz (Audi) es perdessin, i es va imposar també el segon dia de competició de cotxes al Dakar, avantatjant ja en la general en 12 minuts i 44 segons el seu principal perseguidor, el francès Sébastien Loeb (Bahrain Raid Xtreme). Sainz va cedir més de 2 hores.\nDels candidats a la victòria, només el gal, al costat del seu copilot, el belga Fabian Lurquin, van saber respondre al domini del qatarià un primer dia de competició real en què el sisè punt de control, als 280 quilòmetres dels 334 cronometrats, va causar estralls primer en motos i més tard en cotxes.\nEl sud-africà Giniel de Villiers (Toyota) va acabar tercer l’etapa a 32 minuts i 43 segons del seu company Al-Attiyah. Nani Roma va ser el primer espanyol, 18è, a una hora i 18 minuts.\nPeterhansel trenca la suspensió\nAmb aquests tres pilots ja a la meta, Sainz i Cruz continuaven buscant el punt de control. Al final la pèrdua va ser de 2 hores, 7 minuts i 7 segons. Mal dia per a Audi ja que que el seu company, el francès Stéphane Peterhansel, va dir adeu a totes les seves opcions després de trencar la suspensió posterior del cotxe en el quilòmetre 153.


Joventut i ciutat; present i futur | L'Acció\nJoventut i ciutat; present i futur\nNecessitem urgentment repensar la ciutat en clau de present i de futur, en clau de jovent: la promoció econòmica i l’ocupació, els serveis socials i la salut, l’educació, la cultura o l’esport, l’urbanisme i l’habitatge, la participació i la solidaritat.\nDesprés de passejar pel “Jove” durant la Festa Major i veure que ja no en som, parlem de joves… Parlar de joves, a Terrassa, és parlar de més de 50.000 persones que van dels 15 als 34 anys. Aproximadament el 27% de la població de la ciutat. Totes aquestes persones són el que, avui en dia, es considera “gent jove”. I entre ells hi trobem de tot: estudiants, treballadors i especialment i sobretot, aturats. Gent amb un nivell de formació altíssim i gent que ha decidit deixar d’estudiar. Gent amb ganes de menjar-se el món i gent que es conforma a anar vivint. Nois i noies compromesos amb el seu entorn social i cultural i noies i nois que prefereixen viure una vida més individual. Joves associats, joves voluntaris, joves nocturns i joves diürns, joves conservadors i joves progressistes, joves irresponsables i joves ultra-responsables, joves casats i joves que no volen sentir a parlar d’un compromís. Joves esportistes i joves que només fan zàping; joves que es mobilitzen per a causes que consideren importants i joves que no estan interessats en cap causa; joves creients i joves ateus; joves molt joves i joves molt adults; joves que paguen hipoteca i joves que viuen a casa els pares, perquè volen o perquè no poden fer res més.\nÉs evident que les necessitats i les demandes de tots ells no coincideixen. És clar que dels 15 als 34 anys hi ha diferències importants, tant de projectes, com de desitjos, com de pensament. Sabem que aquesta és una de les etapes més importants de la vida de les persones, perquè és l’època en la qual es posen els fonaments dels projectes vitals: amics, feina, amor, … Aprenentatge, creixement, experimentació, creació, desenvolupament… Totes elles són paraules i fets claus durant la joventut i cadascú la viu a la seva manera: com pot o com vol. O com el deixen.\nPerò sí que totes aquestes més de 50.000 persones comparteixen una cosa: ells i elles són el futur del país i evidentment de Terrassa. Són els qui han de construir una societat més justa, més solidària, més cohesionada, més respectuosa i més lliure. Són els qui, molts ja ara i altres en un futur pròxim, tindran la responsabilitat de posar en marxa empreses, de treballar, de crear oportunitats, de generar vida i fer-la créixer, de tenir cura de l’entorn i de les persones, de desenvolupar infraestructures, de pensar com volen la ciutat i de quin futur pensen per als joves que vindran al seu darrere. I no ho tenen fàcil. La nostra obligació és deixar les coses millor de com les vam trobar i de moment això no és així. Aquests més de 50.000 joves han de tenir les eines i els recursos per a esdevenir adults que puguin prendre decisions lliures. Joves informats són adults responsables i lliures. En definitiva, tot el que fem, tot el que hem de fer, és pensar amb els que vénen darrere nostra, que en definitiva és pensar en els nostres fills i en els nostres néts.\nPer tant, revolucionem el model. Hem de fer política pensant en un dia a dia complicat i difícil, buscant i donant respostes a les realitats del present, però mirant més enllà, construint projecte, construint ciutat. Sense projecte no hi ha lideratge polític, i aquesta ciutat ja fa uns anys que camina sense projecte i per tant sense lideratge. Necessitem urgentment repensar la ciutat en clau de present i de futur, en clau de jovent: la promoció econòmica i l’ocupació, els serveis socials i la salut, l’educació, la cultura o l’esport, l’urbanisme i l’habitatge, la participació i la solidaritat… La gent jove no és un grup a part de la societat que necessiti polítiques exclusives, la gent jove necessita totes les polítiques que es duen a terme a la ciutat, adaptades, també, a les seves necessitats. Cal que elles i ells se sentin implicats en el disseny de la ciutat que, d’aquí a no tant, serà, eminentment, seva. Ens hi va el present, ens hi va el futur.\nVENIM DE LLUNY I ANEM MÉS ENLLÀ - 25 d'Octubre de 2019\nTagged on: Isaac Albert, joves, Terrassa\nBy Isaac Albert | 9 de Juliol de 2014 | Ciutat, Opinió | No Comments |\n← Comença la Festa Major!!\nGestionem el present; construïm el futur →


Tast de La Guia de Vins de Catalunya a Setmana dels vins catalans als Hotels de Barcelona | Cupatges\nTast de La Guia de Vins de Catalunya a Setmana dels vins catalans als Hotels de Barcelona\nEls dies 17 i 18 La Guia de Vins de Catalunya farà 2 tastos a l'Hotel Pullman Barcelona Skipper\nNo tots són negociants\nLa Guia de Vins de catalunya | 11/09/2019 a les 10:02h\nArxivat a: Actualitat, La Guia de Vins de Catalunya\nL’equip de La Guia de Vins de Catalunya farà els propers dies 17 i 18 de setembre dos tastos al restaurant de l’Hotel Pullman Barcelona Skipper, dintre del cicle Hotels amb DO que cada any organitza l’Incavi amb ocasió de la tradicional Mostra de Vins.\nDintre del mateix cicle, la diferència entre els tastos d’altres professionals i el nostre és l’origen dels vins, i per tant la tria. Nosaltres limitem la quantitat de persones que poden assistir al nostre tast perquè només disposem d’una ampolla per referència, l’origen de la qual no determina cap celler ni cap DO. Us ho expliquem millor a continuació.\nLa Guia rep cada any al voltant de 1500 referències per tastar a cegues i poder fer la nova edició que surt cada mes de novembre. Però per cada referència demanem el mínim d’ampolles que es demana per qualsevol tast, és a dir, dues, perquè pot sortir una ampolla defectuosa per un tap o per qualsevol altra raó; també pot haver-hi diferències excessives entre les diferents puntuacions de cada tastador o, finalment, és possible que l’equip necessiti confirmar la puntuació d’un vi tenint en compte la que havia obtingut en l’històric de La Guia.\nÉs per aquestes raons que es demana una segona ampolla, però moltes vegades no es fa servir. Per això podem fer tastos temàtics amb material que gairebé no arriba a les botigues, de productes d’un preu complicat, o de produccions molt curtes i d’elaboradors amb molta personalitat; però per un grup molt limitat de públic.\nNosaltres no hem de pactar amb ningú el vi que es tastarà a les dues sessions de tast; els triem lliurement perquè volem explicar una història concreta i la volem documentar amb vins que ens ajudin a transmetre-la.\nAmb tot això us garantim que el més important no serà que els vins us agradin; per mitjà de la tria que farem volem fer-vos pensar en vi des d’un altre angle, abans de només satisfer el vostre gust personal. Si us interessa afanyeu-vos a entrar al web, només hi ha 24 places entre els dos dies.\nComprar el Temps\nTu si que ets rústic


Dó és un espectacle, sense ànim de lucre i sense cap tipus de recurs econòmic, on la multidisciplinarietat i l’interdisciplinarietat artístiques en són les protagonistes. Es tracta d’un esdeveniment creat com espai per al diàleg entre les arts, en el qual disciplines més tradicionals i fórmules artístiques menys convencionals hi tenen cabuda i, a la vegada, conflueixen entre elles concebent un llenguatge nou, especial i concret per a l’espectacle.\nDó, es va celebrar a la Sala 2 de La Mirona (La Bombolla), a Salt, el diumenge deia 5 de desembre, a les 23.30h, amb entrada gratuïta. De nou, la poesia, les arts plàstiques i les escèniques es cominiquen, interactuen i donen nous marcs de creació, alhora que permeten treure a la llum el treball de tots els creadors i creadores que s’han acostat a nosaltres amb les seves propostes.\nEls i les participants de Dó:\nRamon Bartrina i Natàlia Albert (poesia i pintura en directe), Cia Lantana, Mari Siles, Jordi Colomer i Marcel Bassachs (dansa i poesia a Fractal Radical), Mònica Ferrerós i Irina Mishina (escultura i fotografia a Attunements), Olga Ramirez, Susanna Saguer i Isidre Rebenaque (dansa contemporània, clown i imatge a Differens) i els integrants del grup musical figuerenc Césaree música, concepte i performance a "Las ocho horas".


Johnson rebutja un segon referèndum d'independència a Escòcia\nRESPOSTA DE LONDRES\nEl primer ministre britànic contesta per carta la petició realitzada per la ministra principal, Nicola Sturgeon\nLondres 14 de de gener del 2020. Actualitzada 13 de de novembre del 2020 a les 14:10\nBoris Johnson ha rebutjat formalment la petició d’un nou referèndum d’independència per a Escòcia, que li enviar al desembre la ministra principal, Nicola Sturgeon. En la carta publicada aquest dimarts, Johnson desestima la consulta per un període indefinit i argumenta que Escòcia ja va decidir sobre l’assumpte i el va deixar conclòs el 2014.\n«No puc estar d’acord amb cap petició per transferir el poder, que podria conduir a un nou referèndum d’independència», ha assenyalat el primer ministre en la carta difosa en el seu compte de Twitter. «Un altre referèndum d’independència continuaria l’estancament polític que Escòcia ha viscut en l’última dècada... És el moment que tots treballem per unir el Regne Unit», afirma en la nota, en què recorda a Sturgeon que ella mateixa va acceptar que aquell referèndum seria una votació única, «en una generació».\nJohnson havia repetit incansablement durant la campanya electoral del mes passat que no permetria una segona consulta. Amb aquesta posició es va distanciar davant els votants de la seva predecessora, Theresa May, que havia aparcat l’assumpte fins després del ‘brexit’. El líder de l’oposició laborista, Jeremy Corbyn, havia suggerit per la seva banda que, en cas de guanyar les eleccions, estudiaria la possibilitat després dels comicis autonòmics a Escòcia l’any que ve. L’autorització del Govern britànic és indispensable perquè el referèndum es realitzi de manera legal.\nAl conèixer el nou rebuig, Sturgeon ha acusat Johnson de mostrar «un menyspreu absolut pels vots, els punts de vista i els interessos dels escocesos», amb una posició, al seu parer, «insostenible». Per la ministra principal, com més s’entossudeixi el ‘premier’ conservador a bloquejar el referèndum, «més clar queda que la unió de Westminster no és una associació entre iguals i més augmentarà el recolzament a la independència».\nEl 19 de desembre, Sturgeon va reclamar oficialment per escrit a Johnson el traspàs de poders al Parlament autonòmic d’Escòcia per poder celebrar legalment la consulta en el segon semestre del 2020. La petició de Sturgeon anava acompanyada d’un document d’una trentena de pàgines, en què argumentava a favor de la consulta. Una de les justificacions era el resultat de les eleccions generals del 12 de desembre, en les quals el Partit Nacional Escocès (SNP) va obtenir 48 dels 59 escons en joc.\nLa resposta del Govern britànic també ha sigut criticada pel ministre principal de Gal·les, el laborista Carwyn Jones. «Si Boris Johnson diu que només és assumpte del Regne Unit triar marxar de la Unió Europea, llavors és un assumpte només d’Escòcia escollir si deixar el Regne Unit. De la mateixa manera que Brussel·les no ha previngut el referèndum del ‘brexit’, Westminster no pot aturar aquest».\n— Boris Johnson (@BorisJohnson) 14 de enero de 2020\nNicola Sturgeon Boris Johnson Escòcia Escòcia


Cantant, advocat, escriptor, músic, jugador de bàsquet, jugador de futbol americà, actor de cinema, actor de teatre, polític i actor\n2 La seua figura com líder polític i com artista\n3 La persecució politica\n4 Reconeixements a la seua significació política\nL'any 1910, la família Robeson es trasllada a Somerville, Nova Jersey. Després d'estudiar dret en la Universitat de Rutgers, Robeson es va graduar d'advocat. Va ser el tercer estudiant d'origen negre en aquella universitat. En seua joventut, va ser jugador de rugbi, també de beisbol i de bàsquet en la Universitat amb els Akron Pros i els Milwaukee Badgers.\nSi no haguera estat per la seua condició de persona negra, Robeson haguera constituït el prototip heroic de la societat nord-americana de la seua època. L'estigma era tan gran, que arriba a l'instant que les altres universitats americanes, en general, es negaven a desenvolupar competències amb la d'Universitat de Rutgers, a causa del fet que en la seua nòmina tenia a un jugador negre.; ,,,\nLa seua figura com líder polític i com artistaModifica\nLa persecució politicaModifica\nReconeixements a la seua significació políticaModifica\nSwindall, Lindsey R. The Politics of Paul Robeson's Othello. Univ. Press of Mississippi, 27 octubre 2010. ISBN 978-1-60473-825-4. Arxivat 7 de setembre 2015 a Wayback Machine. Paul Robeson a Google Books\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Paul_Robeson&oldid=26763620»\nDarrera modificació: 25 març 2021 a les 22:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 març 2021 a les 22:47.