Més de 500 caps de bestiar treballaran per desbrossar les zones verdes de Girona | Rural Living Lab Pirineus\n← Terramed 2010, Anàlisi de l’agricultura, el món rural, la pesca i l’alimentació\nCO2 emes pel volcà Eyjafjallajökull comparat al que generen el avions comercials →\nMés de 500 caps de bestiar treballaran per desbrossar les zones verdes de Girona\nL’Ajuntament de Girona utilitzarà un total de 530 caps de bestiar per a desbrossar les zones verdes de la ciutat en el transcurs dels propers mesos.\nUn total de 280 xais i cabres treballaran incansablement en el desbrossament de les zones verdes de Montjuïc i Campdorà mentre que un segon ramat de 250 caps de bestiar estaran destinats a Sant Daniel. Des d’avui i fins a mitjans d’estiu la seva principal missió serà menjar totes les herbes que creixin al llarg de la primavera i deixar-ho en condicions de cares a l’estiu. El regidor de Medi Natural de l’Ajuntament de Girona, Ponç Feliu, ha remarcat que els treballs de desbrossament portats a terme pels caps de bestiar serviran també per evitar futurs incendis de cara a la propera temporada d’estiu.\nEls xais i les cabres també ajudaran a netejar els camins de tota la vegetació que va caure fruit del fort tempor al de neu registrat el passat 8 de març. Per la seva banda, el regidor de Medi Ambient i Sostenibilitat, Enric Pardo, ha destacat que el treball del bestiar servirà perquè l’empresa concessionària dels treballs de neteja de les zones verdes no tingui de contractar nous operaris ni adquirir més maquinària. ‘L’alternativa de tenir el ramat es que és més net mediambientalment i el resultat que dóna és més bo. Fan més feina 200 caps de bestiar que 5 persones desbrossant’, ha dit Pardo.\nCom a principal novetat respecte l’any passat, és que s’han instal·lat dos tancats més. Un d’ells està situat a la torre de Sant Lluís, mentre que el segon es troba a la torre de Sant Narcís. ‘Això ens permet tenir tres punts estratègics que permeten pasturar tranquil·lament tota la zona de Campdorà i Montjuïc’, apunta el regidor.


Les obres a la rotonda de la C-59 provocaran afectacions al trànsit la setmana vinent | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nLes obres a la rotonda de la C-59 provocaran afectacions al trànsit la setmana vinent\nLa propera setmana des del dia 9 al 15 de març, amb motiu de les obres a la rotonda de la C-59 hi haurà diverses afectacions de trànsit. Es preveu un tall d’un carril o més d’un carril de circulació amb pas alternatiu o desviaments en ambdós sentits i que es visualitzaran amb senyalització fixa o mòbil.\nAquests treballs estan englobats dins del projecte de construcció d’un carril segregat que permeti als vehicles que circulen pel tram de la variant de Palau-solità i Plegamans de la C-59 seguir en direcció a Caldes sense haver d’entrar a la rotonda.\nTambé està prevista la construcció d’una segona fase que correspondrà a un ramal per als cotxes que provenen de Palau-solità i Plegamans per la carretera B-143 i s’incorporen a la carretera C-59 en direcció Barcelona. Els treballs inclouen a més la desviació de serveis, canvis de senyalització, tanques i drenatges.\nEl projecte té un pressupost de 711.000 euros i va estar adjudicada a l’empresa AGUSTÍ Y MASOLIVER, S.A.


El ple de Girona insta el govern a congelar el polèmic museu de la Casa Pastors - Diari de Girona\nEl ple de Girona insta el govern a congelar el polèmic museu de la Casa Pastors\nLa proposta de Guanyem aposta per destinar els diners previstos en el projecte a la formació i creació cultural i JxCat recorda que la subvenció no permet canviar els diners de la partida · El ple aprova recuperar la gestió dels aparcaments subterranis\ntapi carreras girona 13.07.2020 | 23:51\nLa Casa Pastors, a la plaça de la Catedral, amb Sant Fèlix al fons, torna a ser motiu de contrevèrsia · Marc Martí\nLa Casa Pastors, a la plaça de la Catedral, amb Sant Fèlix al fons, torna a ser motiu de contrevèrsia\nEl ple municipal de Girona va aprovar ahir «congelar» temporalment el projecte del Museu d'Art Contemporani que s'ha de situar a la Casa Pastors amb el polèmic fons Santos Torroella. La proposta la va fer el grup Guanyem, que vol que els diners previstos es destinin «a la creació i formació d'artistes i projectes locals, posant l'accent en l'art modern i contemporani». La moció va rebre el suport del PSC i Ciutadans, mentre que l'equip de JxCat i ERC, a l'oposició i van votar en contra.\nEl regidor de Guanyem Xevi Montoya va assenyalar que la cultura de base és un dels sectors que més ha patit econòmicament la crisi fruit de la pandèmia de la coronavirus i que ara mateix «és urgent refer objectius». Al seu parer, cal un debat de futur sobre el museu i el fons Santos torroella però considera que ara «és hora que els cinc milions d'euros públics pendents es destinin a la cultura de base».\nL'aprovació de la moció però podria no tenir cap efecte. De fet, el regidor de Cultura, Carles Ribas, va recordar que les subvencions rebudes són «finalistes» i els diners no poden canviar-se de partida i per tant si no s'executen, «es perdrien». «No poden enganyar al sector cultural barrejant capítols d'un pressupost, va dir el regidor de cultura». Un argument similar va exposar ERC per no donar suport a la moció de Guanyem. A més, Ribas va defensar multitud d'accions a la creació cultural i que el pressupost municipal destina un 9% de les inversions a projectes culturals.\nEl ple també va aprovar la moció d'ERC que aposta per recuperar les concessions dels aparcaments subterranis de la ciutat amb l'objectiu que els gestioni una empresa municipal. La proposta va rebre el suport de totes les formacions, inclòs l'equip de govern, excepte Ciutadans, que es va abstenir.\nEl portaveu d'Esquerra, Quim Ayats, va explicar que la recuperació permetria aplicar preus públics, gratuïtat en certes franges horàries i la reserva de places d'aparcament per veïns. La moció acorda estudiar cas per cas el «rescat» de la gestió d'aquests aparcaments.\nPel govern, la regidora d'Hisenda i Règim Interior, Maria Àngels Planas, va recordar que l'equip de govern ja treballa en altres municipalitzacions i que també estaven treballant en aquest àmbit. «En les concessions que van fer governs anteriors, ha quedat comprovat que aquestes no han aportat cap benefici als gironins», va dir la representant del govern. En aquest sentit, va apuntar que «a mesura que es vagin produint la caducitat dels contractes en vigor, estudiarem cas per cas quin n'és el futur, per tal d'adaptar-ho en aquesta nova mobilitat que volem per aquesta ciutat». Guanyem va lamentar que els republicans no haguessin volgut incloure una esmena: que per cada plaça que es municipalitzés, se n'eliminessin dues en superfície, per guanyar espai als carrers per vianants i ciclistes. Els socialistes van celebrar la moció d'Esquerra tot indicant que «en aquest Ajuntament les polítiques progressistes són necessàries».\nJxCAT ha de retirar un punt sobre neteja de l'ordre del dia del ple municipal de Girona per manca de suport.\nMadrenas afirma que la gestió de les «crisis» del darrer any no ha aturat l'acció del govern de Girona.\nGirona aposta per la recollida de brossa porta a porta i els contenidors intel·ligents.


La mostra reivindicativa sobre la figura d’Eugeni Xammar arriba a Girona – Lo Campus diari\nL‘espai Santa Caterina de Girona acull fins el proper 27 de febrer la mostra itinerant ‘Eugeni Xammar: el periodista que ens va explicar el món’. Una exposició reivindicativa que retrata la vida, figura i tasca que va realitzar un dels millor escriptors dels anys trenta, contemporani i company de Pla o Gaziel i que, tot i la seva ploma afiliada, és poc conegut entre la població. La mostra es centra en els anys de plenitud professional de Pla – entre el 1914 i 1945- i, mitjançant deu moments clau de la història universal– com la Primera Guerra Mundial o l’ascens del nazisme – es narra la figura i feina de Xammar a través dels articles que ell va publicar a diferents mitjans de l’època. L’exposició es va inaugurar l’any passat a Barcelona, ha visitat Brussel·les i després d’aquesta parada té previst passar per Palafrugell. Posteriorment, es vol instal·lar permanentment a l’Ametlla del Vallès.\n“L’exposició intenta mostrar la vida i la tasca periodística de Xammar, un personatge que encara ha de descobrir molta gent”, ha explicat el periodista, escriptor i comissari de la mostra, Joan Safont. Aquesta exposició va inaugurar-se assolint un gran èxit de públic el setembre del 2014 al Palau Robert de Barcelona. Posteriorment, va passar per l’Espai Catalunya Europa de la Delegació del Govern a Brussel·les, un indret on segons el comissari, a “Xammar li encantaria treballar avui en dia narrant tot el que succeeix a la Unió Europea “. Aquest dijous ha estat el torn de Girona, la primera ciutat catalana per on s’ha volgut mostrar aquesta exposició, després de l’estrena a Barcelona. En principi, la previsió és que la mostra també visiti Palafrugell – la casa natal d’un dels grans amics de Xammar: Josep Pla- i posteriorment s’instal·li permanentment a l’Ametlla del Vallès, on el periodista va crear grans lligams i va passar els seus darrers anys. L’objectiu d’aquesta projecte, més enllà de reivindicar la figura d’un dels personatges més cosmopolites i irònics dels anys trenta, és apropar la tasca i feina periodística de Xammar a la ciutadania. Per això, s’ha apostat per una mostra àmplia, general, que utilitza deu fets històrics importants de la història universal europea i catalana – com la Primera Guerra Mundial, l’ascens del nazisme, la Rússia soviètica, la proclamació de la República o la Guerra Civil espanyola- que van ser seguits de prop per Xammar. És més, aquests moments clau s’expliquen a través dels articles que el periodista va anar publicant a diferents mitjans de l’època com La Publicidad, el Mirador, el Be Negre o Ahora. En concret: deu fets, deu articles que ell va escriure i deu ciutats. La mostra es va programar l’any passat coincidint amb la commemoració del 125è aniversari del seu naixement, el 40è de la seva mort. Va estar promoguda per l’ajuntament de l’Ametlla del Vallès, amb el suport de la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Barcelona. A Girona, la mostra s’ha instal·lat a l’Espai Santa Caterina i va acompanyada d’un documental sobre la vida d’Eugeni Xammar anomenat ‘Eugeni Xammar, la ploma silenciada’, dirigit per Esteve Teixidó, on es reconstrueix la trajectòria de l’autor a través d’entrevistes a historiadors, periodistes o persones que el van arribar a conèixer. L’exposició es podrà visitar fins el proper 27 de febrer del 2016. “Ell va ser testimoni de fets molt diversos de la història del món, d’Espanya i de Catalunya. Fets que va explicar amb el seu estil propi, amb la seva ploma afilada i irònica”, ha recordat el comissari de la mostra, Joan Safont. Un temps on la premsa catalana també va fer un gran salt i Xammar va anar professionalitzant-se dins d’aquest sector fins al punt de ser corresponsal de grans publicacions i cobrir l’ascens del nazisme o la revolució russa. “Hem articulat l’exposició a través d’articles que ell va escriure i disposem de facsímils de les publicacions perquè la gent pugui palpar, tocar i veure com eren els diaris de l’època i el que Xammar escrivia”, ha destacat Safont. Tal i com ha assenyalat l’escriptor, crear l’exposició no va ser una tasca fàcil. “És un personatge una mica desconegut i, per això, no podíem fer una mostra mono-temàtica. Calia una presentació polièdrica i explicar bé que havia fet una persona que havia viscut molts anys i amb una biografia apassionant”, ha subratllat el comissari. Tal i com ha reiterat Safont, el que es volia mostrar era i és “el gran Xammar periodista”. L’acte d’inauguració de l’exposició ha comptat amb la presència de l’alcalde de Girona, Carles Puigdemont, el director general d’Atenció Ciutadana i Difusió, Ignasi Genovès, el comissari de l’exposició i la segona tinent d’alcalde i regidora d’Urbanisme, Marta Madrenas. L’acte també ha aplegat a una trentena de persones.♦


L’associació Enreda’t comença un cicle de conferències relacionades amb la discapacitat - Viu Molins de Rei\nÀngels Ponce durant la conferència // Associació Enreda’t\nLa nova associació que vol millorar la vida de les persones amb algun tipus de discapacitat a Molins de Rei, Enreda’t, ha iniciat un cicle de conferències relacionades amb el món de la discapacitat, segons ha informat en un comunicat. Les conferències seran trimestrals i estaran dinamitzades per experts de diferents àmbits relacionats amb la discapacitat. El 12 de juny a la Biblioteca el Molí la terapeuta familiar i escriptora Àngels Ponce va conduir la xerrada ‘Un fill amb una discapacitat, un repte i una oportunitat’.\nPonce va exposar què significa “tenir un fill amb discapacitat”, i “com repercuteix” en les famílies, des del moment del diagnòstic fins a les qüestions del dia a dia. L’escriptora va explicar com es converteix en un “repte a llarg termini”, i a la vegada en una “oportunitat d’aprendre i de canviar l’escala de valors”, segons apunta l’escrit. Els assistents van poder participar i donar a conèixer les seves experiències personals.\nEls assistents a la presentació oficial de l’associació Enreda’t, el 12 de juny // Associació Enreda’t\nL’associació Enreda’t, que es va constituir el juliol del 2018, està formada per famílies, professionals i persones sensibles que volen millorar la vida dels qui tenen algun tipus de discapacitat a Molins de Rei, així com de les seves famílies, a partir d’activitats, propostes i reivindicacions.\nA banda d’aquest cicle de conferències, l’associació Enreda’t també ha impulsat el projecte ‘Cafè i Acollida’, que va començar el 30 de maig. Segons comenten al comunicat, és un “espai de trobada distès” en què es treballen “les emocions i les inquietuds” que genera “ser pares d’un infant amb discapacitat”. Les xerrades són mensuals i la propera tindrà lloc el 27 de juny a les 19:00 hores a la sala de reunions del Poliesportiu.\nEtiquetes:biblioteca El Molí discapacitat Enreda't


El trajecte segueix fent corbes | Futfem.cat\nDesprés d'enfrontar-se al Barça, l'Espanyol visita el camp d'un Levante en estat de gràcia\nEl calendari dibuixa corbes des de l'arribada de Jordi Ferrón a la banqueta 'perica'. Després que el nou entrenador de l'Espanyol debutés contra el Barça a la Dani Jarque, ara és el torn de veure's les cares amb un Levante exultant. La seva ratxa de quatre victòries consecutives li ha permès escalar fins a la tercera posició de la classificació.\nMalgrat l'inici abrupte, Ferrón ja va apuntar en la roda de premsa posterior al derbi que no eren tan males notícies perquè l'equip necessitava temps per interioritzar el seu mètode. «[El Levante] ens exigirà molt a nivell defensiu. Sabem que és una sortida molt complicada», valora el tècnic del conjunt blanc-i-blau, que demana que el seu sigui un «equip ordenat i solidari».\nDe forma complementària a la faceta defensiva, l'entrenador badaloní espera que l'Espanyol també mostri les seves credencials en fase ofensiva: «Esperem tenir més protagonisme, poder demostrar que també tenim treballats temes d'atac. Intentarem tenir més arribades, un aspecte que vaig trobar a faltar contra el Barça».\nLa predisposició de Ferrón es toparà amb una de les millors defenses de la Lliga. Després del Barça (4), el conjunt 'granota' és el menys golejat de la categoria -igualat amb l'Athletic Club a 12 gols en tants partits- i duu tres encontres seguits sense encaixar. Els mateixos que fa que l'equip dirigit per María Pry ha recuperat sota pals a Andreea Paraluta, la qual no encaixa un gol des del passat 5 de maig.\nAquesta és tot just la segona setmana que Ferrón porta entrenant l'Espanyol, però li està servint per conèixer l'equip en profunditat: «Cada cop s'entén millor el que vull. Vaig descobrint coses que no sabia d'elles i dia rere dia van creixent. Sabem que tenim un calendari complicat, però les sensacions són bones i estem donant passes endavant». En aquest procés d'adaptació, el tècnic 'perico' confessa que les jugadores estan «il·lusionades per continuar creixent i fer més equip».\nA diferència del seu predecessor, Ferrón ja ha advertit que els seus dibuixos tàctics seran més camaleònics: «M'adapto bastant a les característiques de la plantilla i del rival. És la meva manera d'entrenar, ser bastant versàtil». En aquest sentit, li serà de gran ajuda disposar de tota la plantilla -menys la portera Mariajo, que segueix lesionada-; inclús de futbolistes del filial, amb qui ja va avançar en la seva presentació que comptava per completar les convocatòries. Contra el Barça, de fet, Xènia Pérez va debutar amb el primer equip, i aquest diumenge ha convocat la portera del filial Janet Martínez, per cobrir les baixes sota pals.\nPer part del conjunt valencià, aquest només té la baixa de Lucía Gómez. Pel que fa a la resta de la plantilla, les de María Pry compten amb les catalanes Marta Corredera -ex Sabadell, Espanyol i Barça-, Laura Gutiérrez -ex Barça- i Ona Batlle -ex Barça-; amb Natasa Andonova i Gemma Gili, que jugaven al conjunt blaugrana la temporada passada; i amb Sonia Bermúdez, amb passat també en el futbol català -ex Sabadell i Barça-.\nEl partit es disputarà diumenge a les 11.00 hores a la ciutat esportiva de Bunyol. Aquest és el futur immediat de l'Espanyol, que no coneix tan bé el que li depararà aquest mercat d'hivern. «Jo treballo amb el que tinc, si arriba quelcom que millori el que tenim estaré encantat», ha esmentat Ferrón, que s'ha expressat amb moltes reserves al respecte.


Lloguer de cotxes Harderwijk - Lloguer de cotxes a Harderwijk | Cotxes de vacances - | Lloguer de cotxes Harderwijk - Lloguer de cotxes a Harderwijk | Cotxes de vacances -\nLloguer de cotxes Harderwijk – Lloguer de cotxes a Harderwijk | Cotxes de vacances\nCom que lloguer121.com compara tots els cotxes de lloguer a Harderwijk, això significa que sempre obté els millors preus per al lloguer de cotxes. Tingueu en compte que el preu dels cotxes de lloguer pot fluctuar molt ràpidament. Això es deu al fet que el preu es determina en funció de l’oferta i la demanda. Com més temps espereu amb la reserva del vostre cotxe de lloguer, més car serà. Només les millors companyies de lloguer i tots els cotxes de lloguer disponibles a Harderwijk són comparats per alquiler121.com. D’aquesta manera, sempre trobeu el vehicle que necessiteu per a les vostres vacances. Necessites un cotxe gran per fer un viatge amb 6 amics? O potser només necessiteu un petit cotxe de baix pressupost? Vols muntar amb estil? Reserva un cotxe de luxe o categoria premium. Sigui quines siguin les seves necessitats, alquiler121.com pot proporcionar el cotxe de lloguer que necessita. Anar un viatge o una festa a Harderwijk i necessitar un cotxe de lloguer? Deixi’ns ajudar a llogar un cotxe. alquiler121.com compara tots els cotxes de lloguer disponibles a Harderwijk. A més, només treballem amb empreses de lloguer de confiança, de manera que obteniu un cotxe de lloguer que pugui confiar. Ja sigui que necessiteu un monovolumen per a 7 persones o només un petit cotxe de lloguer de baix pressupost per al vostre viatge, alquiler121.com us pot proporcionar els cotxes de lloguer perfectes. Si necessiteu un cotxe de lloguer de baix pressupost, un cotxe familiar o un cotxe de luxe; A alquiler121.com sempre trobaràs el que necessites. Això es deu a que compara totes les companyies de lloguer de cotxes a Harderwijk i tots els cotxes de lloguer disponibles. D’aquesta manera, podeu triar l’automòbil que millor s’adapti a les vostres necessitats i començar el vostre viatge des de Harderwijk. Sapigueu que les regles de trànsit a Harderwijk poden ser molt diferents que a casa. Assegureu-vos que us prepareu bé per evitar multa. La senyalització, l’estacionament i l’estil de conducció són factors que poden causar certa confusió quan llogueu un cotxe a Harderwijk.


Les festes de Sant Jaume agafen força - CENT PER CENT\nLes festes de Sant Jaume agafen força\nAmb tots els ingredients necessaris per convertir-se en una festa popular de bon de veres, Sant Jaume ha aconseguit reviscolar i així ho demostraren dilluns els centenars de persones que acudiren a la crida de Sant Jaume i seguiren la Mulassa en el seu recorregut pels carrers de Manacor. Els qui la vulguin tornar a veure hauran d’esperar ara fins diumenge a l’Encamisada.\nMentrestant Manacor està convocat avui dissabte a un bon grapat d’actes festius. A les 11.00 hi haurà les Corregudes des Cós amb jocs tradicionals i curses de joies, a plaça del Rector Rubí. El capvespre, a les 18.30 h, la festa es traslladarà al pati de la torre del Palau on tendrà lloc una xerrada col·loqui sobre vins i un tast de vins casolans gratuïts companyat d’una degustació de tapes a preus populars. Hi participaran: Arnau Galmés (enòleg), Antoni Tugores (historiador de cuina mallorquina), Antoni Gomila Grimalt (historiador), Albert Carvajal (historiador),Joan Jaume (vinater casolà) i Antoni Llinàs (vinater casolà).\nAvui és també els dia de la Fira Artesana de Sant Jaume, que enguany arriba a la seva dissetena edició. Les paradetes es podran visitar a partir de les 21.30 h a la plaça de Ramon Llull i avinguda del Torrent. I per tancar la vetllada hi haurà concert, a les 24.00, a la plaça Ramon Llull, amb l’actuació de s’Arrual Jazz Mort.\nprevious post: Roig i Els Galindons, en el concert de Sant Jaume a Manacor\nnext post: Centenars de persones es concentraren davant can Major per presenciar l’entrega del penó als Cavallers de Sant Jaume


Joan F. Mira | El Temps, núm. 1546 | 28/01/2014\nLlegir Heròdot, 1\nLlegir Heròdot no és, de cap manera, repassar fantasies ingènues d’un viatger grec de fa prop de vint-i-cinc segles: és tornar als fonaments primers de nosaltres mateixos, els europeus, en tant que gent que hem heretat i hem desenrotllat una certa manera de veure el món i d’entendre la vida en societat. Llegir Heròdot (per exemple, en la traducció del meu amic i antic deixeble Rubén Montañés) és tornar a conviure amb els primers que observaren el món amb ulls curiosos, crítics i reflexius, i els primers que entengueren, també, que la llibertat és mare de moltes bondats. El fundador de la història com a disciplina i com a actitud davant dels fets del passat, era un bon home que menjava pa amb formatge i olives, i que es passà la vida voltant per camins i ciutats preguntant i informant-se, prenent notes no sabem ben bé com, o retenint-ho tot en la memòria, i en acabant va escriure una obra prodigiosa, com mai no se n’havia escrita cap, sobre les guerres que els perses van fer contra els grecs, inclòs el detall, ara de moda al cinema, dels tres-cents espartans de les Termòpiles.\nPerò Heròdot no es dedicà únicament a recollir informacions infinites, a contar-nos històries vingudes d’extrem a extrem del món que ell coneixia: es dedicà també a pensar, a buscar explicacions, a comparar, i a traure algunes conclusions molt importants. Per exemple aquesta: “Els atenesos, doncs, van anar a més; és evident que la isagoria és una important possessió, no per un sol motiu sinó en tots els aspectes: si els atenesos, quan vivien sota la tirania, mai no van superar en afers de guerra aquells que els envoltaven, en quedar lliures de tirania esdevingueren, de molt, els primers. Tal cosa palesa que, oprimits, actuaven amb deliberada inoperància, com l’esclau que feineja per a un amo; mentre que, un cop alliberats, cadascun es va afanyar a treballar per ell mateix”. Isagoria, ens recorda el traductor, vol dir “igualtat d’expressió pública”, i Heròdot la considera fonament fins i tot del poder militar. Una petita idea, potser, però amb resultats revolucionaris ja pels segles dels segles, fins als segles nostres. I ens ho explica Heròdot, per primera vegada en la història. Ens ho pot explicar –això i una infinitat de fets i de reflexions– perquè, a més de ser intel·ligent, curiós i bon escriptors, Heròdot era grec.\nEl fet, potser miraculós i en qualsevol cas del tot extraordinari, és que en algun moment, en un lloc del Mediterrani oriental, un petit poble insignificant (què eren aquells mariners pobres, pagesos de terra eixuta, artesans, al costat de Babilònia, de Pèrsia o d’Egipte?, devia pensar Heròdot, tal com pensem ara nosaltres), va decidir dotar-se d’assemblees on el debat seria obert i lliure, on hi hauria discursos i posicions contràries, i el vot que ho resoldria. Una novetat ben perillosa, un principi destructiu, si no hi ha al mateix temps la convicció de formar entre tots una comunitat, un cos polític, i si al costat del principi de ciutadania no hi ha també un sentiment de philía, d’amistat, que és un principi tan clàssic, tan hel·lènic i tan oblidat. És cert que, a Atenes i a les altres ciutats gregues, uns eren més “iguals” que uns altres, que les dones, els forasters i els esclaus no podien parlar a l’assemblea, ni votaven, ni eren part de l’estat. Però la idea ja estava inventada, funcionava, i això és el que compta per damunt de tot: era el nostre futur. Cosa que Heròdot no podia saber, i que nosaltres no podem oblidar. La ciutat, o la comunitat, o la pólis com a espai de la ciutadania, va ser un invent grec, potser el més gran de tots, del qual vivim encara.\nPer als grecs de la pólis, l’essencial de la vida d’un ciutadà lliure no era el treball ni els diners, ni els bancs ni l’empresa, sinó la vida política: un home es mesurava amb els altres a la plaça, pels debats a les assemblees, per la conversa als banquets. Això vol dir que tot l’interès de la vida, el que fa la dignitat del ciutadà, i de la persona, és justament allò que no és utilitari. També per als romans, almenys per als del bon temps republicà, comptava més l’otium que el negotium. Però els romans van fer molts més negocis que els grecs: un ric a Roma era un ric de debò, sovint fastuosament ric, com un ric de Babilònia. Un ric a Atenes feia una vida modesta, en una casa poc decorada i quasi sense mobles. És una diferència, i sovint pense que, en això, som més romans que atenesos, o almenys ho volem ser. No sé què hauria dit Heròdot dels romans ja rics i poderosos d’alguns segles més tard, si els hagués visitat. No sé què diria de nosaltres.


Quatre consells per millorar l'aire a casa | Consumer\nQuatre consells per millorar l’aire a casa\nDiverses mesures senzilles poden reduir la contaminació de l'aire dels habitatges, que pot ser superior a la del carrer\nLa qualitat de l’aire de les ciutats és dolenta, però la de l’interior de casa pot ser pitjor. Diversos estudis assenyalen que el nivell de contaminació dels habitatges pot ser diverses vegades superior al de l’exterior. Oferim quatre consells que ajuden a millorar l’aire que respirem en les llars i a reduir els possibles riscos mediambientals i sanitaris.\nVentilar ben tota la casa\nUna casa sense ventilació pot concentrar diverses substàncies contaminants. Alguns gasos, com el monòxid de carboni o el radón, causen tots els anys milers de morts a tot el món. Els compostos orgànics volàtils (COV) poden provocar diverses malalties com el càncer. Obrir les finestres i deixar que s’airegin les habitacions diverses vegades al dia durant uns minuts és una manera senzilla i eficaç de lliurar-se d’ells. L’ús d’extractors de fums o ventiladors dirigits a l’exterior també poden ajudar. Així mateix, convé realitzar exàmens periòdics del sistema d’aire condicionat per comprovar la seva eficàcia.\nAirejar les habitacions és una manera senzilla i eficaç de lliurar-se de possibles contaminantsEls nivells alts d’humitat augmenten el creixement de diversos microorganismes que poden provocar tos o atacs d’asma en persones amb al·lèrgies. Les activitats normals diàries de la llar, com cuinar, rentar la roba o dutxar-se produeixen vapor d’aigua. Per això, després de realitzar aquestes activitats convé també ventilar la cuina o el bany per eliminar la humitat de el aire. L’ús de deshumidificadores pot ajudar, sempre que estiguin en perfectes condicions.\nEvitar l’ús de productes tòxics\nEls consumidors utilitzen productes d’ús quotidià que poden emetre en l’ambient substancies nocives. Una d’elles és el formaldehid, un component que s’ha generalitzat en productes tan diversos com a materials de construcció, pintures, peces tèxtils o tovallons de cel·lulosa. La utilització de materials de fusta massissa o fibres naturals pot ajudar a reduir el seu ús.\nEls productes de neteja industrials poden contenir substàncies nocives, com el clor o l’amoniaco, que provoquen gasos irritantes, i l’abocament d’algunes d’aquestes substàncies en la naturalesa pot danyar als éssers vius. Una alternativa és posar en pràctica una sèrie de trucs de neteja casolans i ecològics, capaços de donar bons resultats i estalviar diners.\nSi s’ha prohibit fumar a l’interior dels establiments públics, els propietaris de les cases haurien de fer el mateix per cuidar la salut dels seus inquilins. El tabac no solament afecta als fumadors, sinó també a les persones del seu entorn. El fum perjudica als fumadors passius durant i després de la seva propagació, ja que es queda impregnat en els diferents elements de la casa.\nIdentificar i eliminar possibles contaminants\nLes cases antigues poden tenir materials nocius com a pintures amb plom o amiant. L’idoni seria substituir aquests materials per uns altres que eliminin possibles conseqüències negatives per a la salut. Si es pinta la casa, cal utilitzar pintures amb el menor grau de toxicitat possible i, una vegada acabat, deixar un llarg temps ventilades les habitacions.\nLes cuines i les estufes de gas, carbó o llenya també poden emetre gasos contaminants i nocius per a la salut, com els òxids de nitrogen. Si no es té pensat substituir aquests sistemes, almenys, cal ventilar amb freqüència els espais on estiguin situats.\nLes catifes atrapen diverses partícules contaminants, àcars o brutícia, així que convé reduir la seva presència en tant que sigui possible. A les catifes que quedin cal passar-los amb freqüència l’aspiradora per mantenir-les netes.\nEn el garatge cal evitar tenir el cotxe en marxa perquè els gasos del tub de fuita en aquest petit i tancat espai poden ser molt perjudicials. Els sensors de detecció de gasos nocius poden ser molt útils per evitar intoxicacions.


El principal corrent oceànic de l'Atlàntic, prop del col·lapse pel canvi climàtic - À Punt\nÉs determinant per a mantindre les temperatures relativament suaus de què gaudeix Europa i una frenada podria alterar de manera radical el clima\nCirculació de retorn meridional de l'Atlàntic (AMOC) / À Punt NTC\n10 d'agost 2021 - 15:35\nL'escalfament global és ja irreversible i, amb això, molts altres fenòmens paral·lels que se'n deriven i que poden canviar el món tal com el coneixem hui dia. Aquest dilluns eren les Nacions Unides les que reactivaven l'alarma sobre la inevitable crisi climàtica a què haurà de fer front la humanitat, però no és l'única veu d'alerta. Un nou estudi publicat en la revista Nature Climate Change avisa que el principal corrent oceànic de l'Atlàntic està perdent estabilitat de manera progressiva des que ha començat el segle i pot estar cada vegada més a prop d'arribar a un punt crític que provocaria un canvi radical del clima.\nL'estudi investiga la circulació de retorn meridional de l'Atlàntic (AMOC, per la denominació anglesa), un dels corrents marins més importants del planeta i que té una gran influència en els sistemes meteorològics del món. Trasllada, com si fora una cinta transportadora, masses d'aigua calenta des dels tròpics cap al pol nord per la superfície i, simultàniament, aigua freda cap al sud pel fons de l'oceà. El seu paper és clau perquè actua d'estabilitzador en el clima, a mena de termòstat, i ajuda a suavitzar les temperatures a Europa. És un mecanisme senzill i delicat al mateix temps, en què un trencament d'aquest perfecte equilibri pot tindre greus conseqüències imprevisibles.\nQuina funció tenen els corrents marítims en el clima?\nEl debilitament d'aquest corrent oceànic en si mateix no és un fenomen novedós, ja que diferents investigacions havien advertit abans que la circulació d'aigua s'estava alentint a mesura que s'aguditza l'escalfament del planeta i que es troba en l'estat més feble de l'últim mil·lenni. "El procediment està en marxa des de fa desenes d'anys i continuarà a mesura que s'incremente la tempertura global" explica a À Punt NTC Juan Jesús González Alemán, expert en dinàmica atmosfèrica, ciclons i canvi climàtic de la Universitat Complutense de Madrid.\nLa cinta transportadora oceànica, cada vegada més debilitada\n"El problema -continua- és arribar a un debilitament tan gran o fins i tot una parada, que ens situe en un punt de no-retorn: això seria catastròfic i les conseqüències per al clima serien impossibles de predir. Per això, com més lluny estiguem d'aquest punt, millor". L'últim estudi conegut sobre aquesta matèria, explica l'expert, és rellevant precisament perquè evidencia que aquest temut punt d'inflexió, que estava previst d'ací a segles, podria arribar abans, només en unes desenes d'anys.\nLa recerca, desenvolupada conjuntament per l'Institut de l'Impacte Climàtic de Potsdam, la Universitat Lliure de Berlín i la Universitat d'Exeter, apunta alguns factors que se sumarien als efectes directes que l'escalfament dels oceans tenen sobre la circulació del corrent de l'Atlàntic. L'investigador s'ha fet ressò de les troballes a través d'un fil publicat en Twitter en què resumeix alguns dels possibles efectes que tindria el col·lapse d'aquest corrent oceànic. "És un fenomen molt perillós", ha advertit.\nEste reciente estudio ha tenido muy poca repercusión.\nAlerta sobre las señales de un colapso inminente de la AMOC, un punto de inflexión del sistema climático que cambiaría radicalmente el clima que conocemos.\nPor ello, decido hacer un hilo para explicar sus implicaciones.👇 pic.twitter.com/C4A6un5GD4\n— J. J. González Alemán (@glezjuanje) 9 de agosto de 2021\nLa majoria de les conseqüències repercutirien en Europa, que passaria a experimentar extrems climàtics de manera molt brusca, però també hi hauria importants implicacions en tot el globus terraqüi. Entre d'altres, un refredament generalitzat de l'hemisferi nord -que comportaria un descens de la temperatura en el continent europeu de diversos graus-, una disminució de les precipitacions i un enfortiment de les borrasques a l'hivern amb "ciclogènesis explosives més potents" i més proporció de neu.\n"Aquests efectes interaccionarien amb els que deriven de l'escalfament global i que ja coneixem: alguns se solaparien mentre que d'altres es reforçarien o es contrarestarien", puntualitza González Alemán. I l'escenari empitjora perquè la parada de l'AMOC també portaria amb ella efectes de magnitud desconeguda per a la ciència, que s'hauran d'investigar amb més detall en els propers anys.


El president de la comissió d'Afers Europeus del parlament eslovac diu que les sentències són "increïbles" i "cruels" La República\nACN Bratislava.-El president de la comissió d’Afers Europeus del parlament eslovac, Lubos Blaha, ha qualificat les sentències contra els líders del procés de “cruels” i “increïbles”. En declaracions a l’ACN […]\nACN Bratislava.-El president de la comissió d’Afers Europeus del parlament eslovac, Lubos Blaha, ha qualificat les sentències contra els líders del procés de “cruels” i “increïbles”. En declaracions a l’ACN després de reunir-se amb el conseller Bosch a la cambra centreeuropea, Blaha ha dit que “empresonar algú que està fent política durant 13 anys potser era normal a l’edat mitjana”, però no “a la Unió Europea del segle XXI”. El diputat eslovac és membre del partit socialdemòcrata, que ostenta la presidència del país. Al seu torn, un dels quatre vicepresidents del parlament amb seu a Bratislava, Martin Klus, també ha expressat a l’ACN rebuig a la decisió del Suprem: “Empresonar gent no és la solució”.


El govern de Meliana presenta el model d’organització i funcionament | VilaWeb\nHORTA NORD > MELIANA\nL’Ajuntament s'obri a una major participació\nEl passat 30 de juny es va celebrar el ple extraordinari d’organització i funcionament del nou Ajuntament de Meliana amb govern de Compromís(7) i PSOE (2). L’alcalde de Compromís, Josep Riera, estarà acompanyat per cinc tinences d’alcaldia que, a més, conformen la Junta de Govern Local.\nLes tres primeres tinences recauen en tres dones, Maria Pilar Asensio, qui tindrà un paper destacat en el dia a dia a l’Ajuntament, ja que gestionarà les àrees d’Hisenda, Personal i Festes; Susana Marín (PSOE), responsables de les àrees d’Educació, Igualtat i Joventut; i Amparo Martí, qui a més de ser la responsable de la institució al nucli de Roca, també estarà al capdavant d’Agricultura, Fires i Mercats. L’alcaldia ha delegat en la Junta de Govern la major part de les seues competències i es reserva la gestió d’Urbanisme, Obres i Servicis i Seguretat Ciutadana. Joan Orts gestionarà l’àrea de Foment Econòmic i Ocupació; Francisco Melenchón (PSOE), Esports i Salut; Marta Valero, Servicis Socials i Majors; Pere Cano, Cultura, Medi Ambient i Energia; i Laura Peris, Transparència, Participació Ciutadana, Modernització i Noves Tecnologies, i Turisme.\nCom explica, Josep Riera, alcalde de Meliana “hem estructurat les delegacions en quatre grans àrees que es corresponen també amb les comissions informatives, que en seran cinc ja que la de benestar social es desdobla en dos, una comissió de l’àmbit educativocultural i l’altra més social; a més hi ha les comissions de foment econòmic i de l’ocupació, territori i sostenibilitat, i governança ”. Les comissions estan formades per l’alcalde i dos membres de Compromís, dos del PP, un del PSOE i un de l’Assemblea Ciutadana de Meliana.\nEs va aprovar la periodicitat de les sessions ordinàries que, a pesar que la llei marca per a Meliana una periodicitat mínima cada dos mesos, serà mensual. Es recupera així la dinàmica iniciada el 1979, que va ser interrompuda el 2007 en accedir el PP al govern. S’alternaran plens de contingut més polític, amb les mocions dels grups, i plens més de gestió. En ser ordinaris, sempre hi haurà participació del públic assistent. Les comissions informatives també seran mensuals. Segons l’alcalde “s’ha buscat obrir com més millor tots els òrgans a la participació, tant dels regidors i les regidores com de la ciutadania. És una aposta decidida del nou govern”. En este sentit, també es va aprovar la gravació dels plens per a penjar-los en la web municipal i que el conjunt de la ciutadania puga vore’ls.\nPel que fa a les retribucions i indemnitzacions de la corporació, l’alcalde tindrà dedicació exclusiva amb una retribució bruta anual de 30.171,12 €, corresponent a un grup A1 del personal laboral de l’Ajuntament. El conjunt de retribucions i indemnitzacions serà notablement inferior a les legislatures anteriors, a pesar que s’augmentarà el nombre de sessions de ple, de junta de govern i de les comissions.\nFinalment, s’ha recuperat l’acord del primer ajuntament democràtic de 1979 de no participar com a institució dels actes de culte religiós, que va estar vigent 28 anys fins al 2007. Una convicció clara del govern municipal de separació de l’estat, en este cas l’Ajuntament, i l’església.


Enric IV - Televisi� de Catalunya\nEl programa Cr�dits�\nV�deo del programa\nEnric 4 - cap�tol 2\nFran�a en el segle XVI. Protestants y cat�lics lluiten pel poder en nom de la fe. Al capdavant dels protestants, Enric, rei de Navarra, en contra de Par�s, contra els cat�lics, contra la poderosa Caterina de M�dici, reina de Fran�a. Ella li ofereix la m� de la seva filla Margot de Valois com un senyal de reconciliaci�. El casament acabar� amb la Massacre del dia de Sant Bartomeu.\nEnric sobreviu a la matan�a. Per� �s un pres recl�s al Louvre i es veu obligat per Caterina de M�dici a acceptar la fe cat�lica. A la primera oportunitat, per�, fuig. Cinc vegades canvia les seves creences. Va lluitar i va v�ncer al seu temps. Vol el benestar dels camperols i rebutja aquells qui no coneixen ni la humanitat ni la consci�ncia. En el seu cam� cap al tron, ha madurat fins a convertir-se en un monarca que �s un dels primers i vertaders humanistes.\nFran�a en el segle XVI. Protestants y cat�lics lluiten pel poder en nom de la fe. Al capdavant ...\nEnric IV - cap�tol 1\nFran�a en el segle XVI. Protestants i cat�lics lluiten pel poder en nom de la fe. Al capdavant ...\nTots els v�deos de: "Enric IV"\nUna producci� amb escenes espectaculars.\nDirigida per Jo Baier, aquesta coproducci� de TVC aborda la vida d'Enric de Navarra. El jove pr�ncep est� cridat a ser, un dia, el rei de Fran�a, segons la profecia de Nostradamus. Despr�s d'anys de guerres religioses i intrigues de sal�, Enric arriba al tron. El seu igualitarisme religi�s, la seva passi� per la vida i la seva prefer�ncia pels m�s desvalguts convertiran Enric IV en un monarca excepcional.


Presó per a un home a Alacant acusat d'abusar d'una menor a través d'una xarxa social - À Punt\nPresó per a un home a Alacant acusat d'abusar d'una menor a través d'una xarxa social\nL'exparella, que l'havia denunciat per maltractament, va ser qui va avisar la policia.\n18 de juny 2020 - 11:05\nEl jutjat de guàrdia d'Alacant ha decretat l'ingrés en presó per a un home de 32 anys que havia detingut la Policia Nacional per, presumptament, abusar d'una menor de 16 anys a través d'una xarxa social. A l'arrestat, que té antecedents pels mateixos motius, se l'acusa dels delictes de provocació sexual, abús sexual a menors, corrupció de menors i amenaces després d'haver contactat amb una menor de 16 anys a través de diverses aplicacions de mòbil per a sol·licitar-li fotos de caràcter sexual. Fins i tot, va arribar a mantindre videotelefonades amb contingut sexual. En el domicili de l'home detingut els agents han intervingut una gran quantitat de material informàtic.\nLa menor, que en el moment dels fets tenia 14 anys, va conéixer el presumpte abusador a través del perfil d'una xarxa social. Posteriorment continuaren conversant mitjançant una altra aplicació de missatgeria instantània, a través de la qual l'home li demanava que li enviara fotos sense roba i de caràcter sexual, peticions a què la xica es va negar en tot moment. No obstant això, sí que van arribar a fer videotelefonades en les quals la menor es quedava nua, fet que l'agressor va utilitzar per a amenaçar-la de publicar els vídeos si a canvi no li enviava fotos de contingut sexual explícit.\nDesprés de localitzar a la víctima, els agents identificaren el presumpte autor de l'assetjament, un home que ja té antecedents per fets similars i a qui, fins i tot, havien condemnat a penes de presó en dues ocasions per aquests delictes. La veu d'alerta en aquest cas la va donar una exparella de l'arrestat, que l'havia denunciat per maltractaments, i que va posar en coneixement de la Policia Nacional les sospites que tenia sobre el comportament d'ell.\nEl sospitós de pigota dels micos a Castelló rep l'alta de l'hospital i continuarà aïllat a l’espera de la PCR Busquen un home desaparegut fa 48 hores en aigües de la platja del Postiguet d'Alacant Suspens en alimentació per als valencians Un informe situa la sanitat valenciana entre les deficients, però admet que ha millorat en els últims anys Un dentista realitza una odontoplàstia als ases de Terra Natura El ministeri confirma 59 casos de pigota no humana Una dona de 60 anys recupera la vista després d'extirpar-li un tumor que li afectava els nervis òptics Polèmica pel pla de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que vol tancar els aqüífers del Vinalopó sobreexplotats Aquestes són les dates de matriculació de les Escoles Oficials d’Idiomes


Prop de 500 infants i joves participen en els casals d'hivern seguint totes les mesures preventives - Canal Terrassa\nProp de 500 infants i joves participen en els casals d’hivern seguint totes les mesures preventives\nAquests són alguns dels 60 nens i nenes de 3 a 14 anys que passen aquests dies a l’Esplai Can Palet fent diverses activitats que tenen com a centre d’interès el Nadal. De 9 del matí a 3 de la tarda, aquests infants es reparteixen en 6 grups de 10 i, per franges d’edat, que no es poden barrejar, guardant les distàncies o fent servir mascareta quan no sigui possible i rentant-se molt les mans per prevenir contagis. Cada grup té el seu monitor o monitora.\nAquest matí de dimarts, cada grup o cau prepara les seves activitats. Els petits, dibuix i pintura de mans. Alguns mitjans, també dibuixaven. La resta fabricaven un braçalet per diferenciar el seu grup en una competició.\nEn total, 492 infants i joves, d’entre 3 i 17 anys, participen en aquests casals municipals d’hivern organitzats per l’Ajuntament en col·laboració amb deu entitats de lleure de la ciutat. La majoria, en situació de vulnerabilitat. Per això, 410 usuaris i usuàries gaudeixen de beques que cobreixen el 100% del cost del servei, que inclou l’esmorzar i el dinar a més de les activitats lúdiques i educatives.\nEl dispositiu finalitza entre el 4 i el 5 de gener, en funció del casal. En aquesta ocasió, la pandèmia ha fet variar algunes de les activitats que eren habituals. Com a alternativa, poden assistir-hi al Circ Raluy en dues sessions especials.\nEls casals d’hivern, com els de l’estiu, són una acció socioeducativa integral que cobreix un ampli ventall de necessitats, més enllà de l’alimentació bàsica. L’Ajuntament de Terrassa els va posar en marxa l’any 2013. Aquesta vegada, hi ha invertit gairebé 103.000 euros.\nTags: 2020-2021butlleticasals municipals d'hiverncoronavirusmesures preventivesNadal\nEl futbol català no començarà el 9 i de 10 gener\nCerclemón aporta unes cinquanta joguines a la campanya de Creu Roja


TotRubí.cat | Rubí celebra el Dia d’Andalusia amb gran èxit | Cultura\nRubí celebra el Dia d’Andalusia amb gran èxit\nLa cita va estar organitzada per la Coordinadora de Entidades Culturales Andaluzas de Rubí\nper Helena Celma 09/03/2019 19:18 | Actualitzat a 10/03/2019 23:06\nL'ofrena floral d'enguany al bust de Blas Infante | REDACCIÓ\nCom cada any, Rubí va celebrar el Diad’Andalusia amb una molt bona acollida entre els ciutadans. Tot i que el dia d’Andalusia se celebra el 28 de febrer, aquest any es va prendre la decisió d’endarrerir-lo uns dies per tal que no coincidís amb la festivitat de Carnaval. La cita, llavors, es va desplaçar fins al dissabte 9 de març i es van fer activitats del folklore popular andalús durant tot el dia.\nLa jornada es va iniciar a les 10h, quan es va entregar l’ofrena floral al bust de Blas Infante, situada a la Plaça d’Andalusia. Rafael Giménez, el president de l’entitat organitzadora Coordinadora de Entidades Andaluzas de Rubí (Cecar), juntament amb Manuel Ruíz, doctor en història contemporània, van dedicar els discursos previs a la figura de Blas Infante, conegut com el “Pare de la pàtria andalusa”. Infante era un polític andalús republicà que va ser assassinat l’11 d’agost de 1936, poc temps després del cop militar franquista. La llegenda diu que va morir cridant “Viva Andalucia libre!”enfront del grup d’afusellament, i això l’ha fet guanyar-se l’homenatge per part dels andalusos arreu d’Espanya.\nUn cop va finalitzar l’ofrena floral, es va procedir a la cercavila, dirigida per la banda de música de Rubí Segle XXI. La banda va recórrer els carrers de Rubí a cop de música fins a arribar al Parc de ca n’Oriol, on es van desenvolupar la resta de les activitats. Cap a les 12:30h del migdia es va procedir a la missa rociera, de la mà de la coral Asociación Rociera de Rubí, fins a l’hora de dinar, quan els centenars d’assistents van poder gaudir d’una paellada popular. El bon temps va ser el millor aliat de la jornada, ja que el sol no va desaparèixer en cap moment.\nLa tarda va tenir el moment de més gresca i folklore, on les entitats andaluses Asociación Rociera de Rubí, Casa de Andalucía en Rubí, Peña Calixto Sánchez i Centro Cultural Aromas de Sur van donar l’espectacle musical i de ball. L’alcaldessa va valorar molt positivament la jornada i va agrair a totes les entitats que “regalen tot allò que saben fer relacionat amb les seves arrels. Per nosaltres, aporta riquesa a la ciutat i ens sentim molt orgullosos”. També va opinar sobre les declaracions de Juanma Moreno, president de la Junta d’Andalusia, qui va acusar el Govern de “marginar” els andalusos. Ana María Martínez va opinar que “les declaracions que faci un president de la Junta d’Andalusia que, per ser president, ha necessitat el suport de l’extrema dreta, per mi tenen valor 0”.\nLa jornada va finalitzar amb l’actuació del grup Rumba Alborada i amb un sopar de camp, on els assistents van poder acomiadar-se d’aquest dia tan especial fins a la celebració de l’any vinent”.\nRubí Dia d'Andalusia


“Aquesta aplicació li encantarà al Marcelino” (Natàlia Arroyo)\n4 min. Barcelona 25/11/2017 22:31\n651x366 Marcelino parlant amb Rubén Saavedra, un dels tres fundadors de Metrica Sports, a l’etapa al Vila-real. / METRICA-SPORTS.COM Marcelino parlant amb Rubén Saavedra, un dels tres fundadors de Metrica Sports, a l’etapa al Vila-real. / METRICA-SPORTS.COM\n“Si el Marcelino veu aquesta aplicació, us la compra segur. Li encantarà. L’hi heu d’ensenyar”. Ells no tenien cap contacte al món del futbol però sabien que havien tingut una idea genial. Revolucionària. Recorrent al coratge dels emprenedors i a una mica de patriotisme, fa tres anys van enviar un missatge per Twitter a un dels analistes del Vila-real, Darío Drudi -ara director executiu del FC Karpaty Lviv ucraïnès-, aprofitant que era jove i argentí. Ells eren tres: un català i dos argentins, que s’havien conegut a Amsterdam per casualitat. I, utilitzant aquesta excusa de país, van buscar la complicitat de Drudi, que va avenir-se a atendre’ls al Madrigal. Des d’aquell dia, la vida de Metrica Sports va canviar de dalt a baix i també la de Marcelino com a tècnic.\n540x306 Captura de pantalla de Metrica Sports Captura de pantalla de Metrica Sports\nEl València i el Vila-real acomiaden l'any amb un derbi a la part alta de la classificació


‘BARA ALA KWE!’ La República Centreafricana, una gran desconeguda | Diari de Tarragona\nLa República Centreafricana porta més de cinc anys de conflicte i els nivells de desnutrició entre els infants és de més del 40 per cent.Ara arriben els seus refugiats.\n12 de Julio de 2018 - 15:09 hs\nEm pregunto si algun dels menors migrants que han arribat a la Laboral a Tarragona, on se’ls acollirà, prové de la República Centreafricana (RCA). Vaig llegir que el vaixell d’Open Arms que va arribar a Barcelona la setmana passada va rescatar una família provinent d’aquest país.\nSeria una sorpresa, perquè entre les nacionalitats de les persones que han estat rescatades al mar des de Líbia, els centreafricans no hi abunden. I és que la RCA, desconeguda per pobra i oblidada, al bell centre de l’Àfrica, amb la grandària de França i Bèlgica juntes, només arriba –si és que hi arriba– als cinc milions d’habitants.\nVaig viatjar allà per primera vegada el 2013. Feia poc que el país s’hi havia immers en un conflicte del qual ja no sortiria. Recordo les històries de mort que la gent em va explicar des d’hospitals, des de camps de desplaçats, des de pobles assetjats, des de barris cremats. No s’obliden.\nTampoc no s’obliden, per sort, les flors enormes i les papallones, de tota mida i color, per la qual la RCA sí que és coneguda entre els especialistes en bestioles. De fet, la missió que França va enviar per mirar d’evitar més morts es deia Sangaris, una papallona vermella que pobla boscos. Milers d’elles s’enlairaven al pas del cotxe, una pluja roja contra el verd dels arbres, grans i densos.\nEl conflicte va començar com un més d’una successió de cops d’Estat al país: una coalició de diferents grups, però principalment del nord del país, més abandonat i aïllat, més connectat als països del nord, musulmans, que a Bangui, al sud, la capital.\nAquesta coalició, denominada Sélèka (Aliança) va conquerir Bangui. Es van fer acompanyar d’una munió de mercenaris heretats de guerres pretèrites, assassins professionals que no poden viure sense sang: venien de la guerra de Sudan i Sudan del Sud, del Txad. Armats fins a les dents, acostumats a escopir ordres, a rapinyar, violar i cremar. Fer sortir les dones i els nens de les cases i cremar-les amb els homes dins.\nUna acció que aviat va ser adoptada pels antiBalaka (AB), grups d’autodefensa, reconeixibles per anar coberts per gri-gri, amulets que els protegeixen contra la mort. Havien sorgit per defensar-se de les accions dels Sélèka i per recuperar el poder d’algú que veien com a ‘estranger’.\nDe forma simplista, es va voler reduir el conflicte en una qüestió religiosa, cristians versus musulmans, quan ambdues religions han conviscut al país durant anys, gairebé de forma simbiòtica: els camperols (cristians-animistes) obtenien te, sucre o teixits dels petits comerciants dels pobles (musulmans). D’aquesta relació simbiòtica havien sorgit famílies mixtes, llaços i lligams que ara es veien amenaçats.\nCinc anys després, amb un president electe democràticament, els Sélèka ja no existeixen, tot i que s’han disgregat en diferents grups, enfrontats entre ells i els AB s’han constituït en grups més o menys oficials. Les morts continuen això sí, aquí i allà.\nEl meu darrer viatge va ser fa un any. Més desplaçats. Alindao, al mig del país, estava controlat per una facció exSélèka. Tement que una part dels barris ‘cristians’ estaven ajudant un grup d’AB, van passar a l’acció: van incendiar els barris. Quan vaig arribar els pous d’aigua estaven tancats: havien llançat els cadàvers a dins.\nJa abans de la guerra es parlava de situacions terribles pel que fa a la condició de salut general de la població. Ara, cinc anys de conflicte després, es diu que els nivells de desnutrició entre els infants és de més del 40%. Si algú dels arribats a Tarragona és de la RCA i a la família de l’Open Arms, jo només puc dir, mostrant els palmells de les mans, com és tradicional allà: Bara ala kwe.\nPeriodista. Treballa a Metges Sense Fronteres, on cobreix diversos països d’Àfrica i Sud-amèrica. Abans va fer de corresponsal per a mitjans estatals a Sud-àfrica. Va començar com a periodista a Tarragona.


OVIDI: 25 anys de vacances\nAlta Fidelitat, columna per Amàlia Garrigós\nEnviat per Redacció en 9 de març de 2020.\nTags: 25 anys Ovidi, Amàlia Garrigós, Ovidi Montllor\nOvidi Montllor i Mengual va ser un dels artistes més complets i compromesos que van adherir-se al moviment de la Nova Cançó en els anys 70 del segle passat. Autor, intèrpret, actor, rapsode i músic, va destacar per la seua intensitat dramàtica i poètica. Però, la fortuna li va girar massa vegades l’esquena i els reconeixements li van arribar massa tard. La seua grandesa no mereixia el tracte que va rebre en els darrers anys de la seua vida: despatxat de la discogràfica, oblidat per la majoria de programadors i vetat en els mitjans de comunicació. La marginació d’Ovidi, la malversació del seu talent, és una prova de la indigència moral i intel·lectual amb què determinada classe política va planificar l’anomenada «Transició» que va deixar en la cuneta als creadors de cultura que havien lluitat per la llibertat durant la dictadura de Franco\nEl 10 de març serà el 25é aniversari de ‘les seues vacances’ i hem de recordar l’ostracisme a què va ser condemnada seua figura i el seu treball. Tot i això, hi ha una petjada farcida d’esperança, que arriba al present de les noves generacions de creadors i creadores que s’estan trobant amb un personatge extraordinari que difon un missatge vigent al segle XXI.\nOvidi procedia d’una família de llauradors i proletaris. Sa mare mai no va anar a l’escola i als nou anys ja treballava a la indústria del paper. Son pare, nascut a La Torre de les Maçanes, a la comarca històrica de la Foia de Xixona. també de ben menut treballava d’obrer en una fàbrica tèxtil alcoiana. D’ell va aprendre la disciplina i el rigor en el treball. Abans de ser actor, cantant i poeta va tindre 36 oficis diferents. Tal i com relata l’escriptor alcoià Jordi Tormo en l’obra ‘Ovidi Montllor, un obrer de la paraula’ (Sembra LLibres), Ovidi va ser un obrer de la cultura, però sobretot fou un treballador apassionat i incansable de les paraules.\nDeia la periodista Montserrat Roig sobre l’artista alcoià que ‘el rigor del seu art és la revenja davant d’aquells que, per qüestió de classe, no li ensenyaren res i volgueren tancar-li la porta de l’art i de la cultura. Per això, tampoc no oblida els que no han tingut mai res.’\nDesprés de molts esforços i de formació autodidacta va aconseguir fer bones cançons i ser un professional del teatre, la televisió i el cinema bastint una extensa trajectòria professional, que compta amb més de vint àlbums editats i amb la participació en més de mig centenar de pel.lícules. Ell, al remat, se sentia a mig camí entre el món dels obrers del seu Alcoi i els intel.lectuals urbans de Barcelona.\nEn una entrevista a TVE l’any 1978 quan s’acabava d’estrenar la democràcia, Ovidi parlava de les seues cançons d’urgència pensant-se que en poc temps quedarien desfasades. Ben al contrari, les podia continuar interpretant amb absoluta actualitat. Igual que ara. El contingut de la seua discografia revela un procés social i polític paral·lel al moment actual.\nFont: Amàlia Garrigós./


--> El quadrangular ‘valencià’ de 2a B, un èxit del que participà l'Alzira Futbol Sala - elseisdoble.com\nEl quadrangular ‘valencià’ de 2a B, un èxit del que participà l'Alzira Futbol Sala\nEls equips de 2a Divisió B de la Comunitat Valenciana es varen reunir el passat dissabte en el Palau d'Esports d'Alzira per a disputar un atractiu quadrangular. Amb un sistema de joc de semifinals, tercer i quart lloc i final, Segorbe, Nueva Elda, Futsal Ibi i l'Alzira Futbol Sala continuaren afinant de cara a l'inici de la competició programat per al 15 de setembre.\nTant l'afició alzirenya, com altres de més enllà varen gaudir de la cita organitzada per l'Alzira FS en el Palau d'Esports amb els equips de 'bronze'. Referent als resultats, fou el Nueva Elda qui s'adjudicà la victòria després de véncer al Segorbe en la final per 5-1. El tercer i quart lloc caigué per al Futsal Ibi en guanyar a l'Alzira 2-1.\nEl pas previ, les semifinals, deixaren la victòria de l'Elda davant l'Alzira per 2-4 i l'empat a 3 entre el Segorbe i l'Ibi, que acabaria resolent-se en favor dels castellonencs per penals. Els gols de l'Alzira els signaren Pau Bellés i Carreras en el primer encontre, i Xavi, de falta directa, en el darrer.\n'Ajuda'ns a fer història'\nEls aficionats al futbol sala varen aprofitar per a adquirir el seu abonament de temporada i la seua bufanda per a gaudir d'una temporada històrica amb l'Alzira en 2a B. La venda continua dimarts i dijous de 18 a 21 hores en les oficines del Fontana Mogort. Pel que fa a l'inici de la competició, serà el pròxim 15 de setembre quan el conjunt alzireny visite al Guadalajara.


Mataró s’adhereix al projecte “No puc esperar!” de suport als ciutadans amb malaltia inflamatòria intestinal (MII)\nNotícies » Mataró s’adhereix al projecte “No puc esperar!” de suport als ciutadans amb malaltia inflamatòria intestinal (MII)\nLa Junta de Portaveus, del passat 27 de febrer, va aprovar per unanimitat l’adhesió de Mataró al projecte “No puc esperar!”, dirigit a les persones que pateixen una malaltia inflamatòria intestinal (MII). La MII és una malaltia crònica que afecta l’aparell digestiu, la qual s’expressa eminentment en forma de malaltia de Crohn o Colitis Ulcerosa.\nEl text de l’adhesió va passar pel Ple del 2 de març i és el següent:\nQue la malaltia inflamatòria intestinal (MII) és una malaltia crònica que afecta l’aparell digestiu, la qual s’expressa eminentment en forma de malaltia de Crohn o Colitis Ulcerosa i que la seva prevalença afecta a més de 100.000 persones a Espanya, i a prop de 30.000 persones a Catalunya.\nQue a data d’avui aquesta malaltia no té teràpia efectiva definitiva ni prevenció adequada.\nQue com a altres patologies cròniques, és transcendental fomentar iniciatives encaminades a la millora de la qualitat de vida dels pacients en el seu dia a dia.\nQue l’ Associació de malalts de Crohn i Colitis Ulcerosa de Catalunya (ACCU) té, entre les seves funcions donar informació als pacients, ajudar a millorar la qualitat de vida dels pacients i els seus familiars, informar i sensibilitzar la societat sobre les necessitats dels malalts i l’ajuda al foment de la investigació i la formació sobre les MII.\nQue ACCU ha desenvolupat un projecte de nom “No puc esperar!”, que contribueix significativament a millorar la qualitat de vida d’aquests pacients o de pacients amb d’altres patologies digestives, donat que aquests pacients en relació amb la seva afectació digestiva sovint necessiten urgentment utilitzar lavabo, el més proper, en els seus desplaçaments quotidians.\nQue és fa fonamental facilitar als pacients l'accés als lavabos ràpidament i de manera gratuïta en qualsevol lloc i sempre que ho necessitin i conscienciar la societat sobre les malalties inflamatòries intestinals i les necessitats que tenen qui les pateixen.\nQue l’esmentat projecte fou una iniciativa creada l'any 2013 per ACCU Catalunya i la Unitat de Malalties Inflamatòries Intestinals (MII) de l'Hospital Universitari de Girona Doctor Josep Trueta, mitjançant el qual es lliuren als afectats, sota criteri dels Equips mèdics d’Unitats de MII, una targeta específica “no puc esperar!”, gratuïta i no nominal, però estan numerades per tal de seguir un control de lliurament.\nQue aquest projecte està en desenvolupament continu i s’actualitza constantment tant per la incorporació de nous pacients com per l'adhesió de nous establiments i equipaments col•laboradors.\nQue el projecte “No puc esperar!” compta amb el suport del Consell Consultiu de Pacients del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, de la Societat Catalana de Digestologia, de l'Institut Català de la Salut i de GETECCU (Grupo Español de Trabajo en Enfermedad de Crohn y Colitis Ulcerosa).\nQue és fonamental la col•laboració de diferents sectors:\n1. Equips mèdics d’Unitats de MII i Serveis de l'Aparell Digestiu que dictaminin quins pacients necessiten la targeta i quins no.\n2. Ajuntaments i entitats públiques, que conscienciïn i informin la ciutadania sobre aquest problema, adhereixin els lavabos dels seus equipaments i dependències municipals al projecte, i promoguin l'adhesió d'associacions i establiments a “No puc esperar!”.\n3. Associacions de comerciants i hostaleria disposades a facilitar l'entrada ràpida i gratuïta als seus lavabos als pacients portadors de la targeta, i a promoure la difusió del projecte entre els seus associats.\n4. Voluntaris que difonguin el projecte i que col•laborin en les tasques administratives i de suport.\nQue ACCU emet les targetes “No puc esperar!”, però són els metges de les Unitats MII i Serveis de l'Aparell Digestiu dels hospitals col•laboradors qui les lliuren als pacients que ells consideren que les necessiten.\nPer tot això, L`Ajuntament de Mataró amb la unanimitat dels diferents grups Municipals que l`integren, vol, amb aquest gest institucional, unir-se a la crida a la sensibilització i conscienciació de la societat , institucions i politics sobre aquesta malaltia.\nLa Junta de portaveus de data 27/2/2017 de conformitat amb l’art 13.2 del ROM acorda unànimement:\nPRIMER. Declarar l’adhesió de l’Ajuntament de Mataró al projecte “No puc esperar!”\nSEGON. Promoure la difusió del projecte “No puc esperar!” a tota la ciutadania de Mataró amb especial atenció als establiments comercials del municipi.\nTERCER. Promoure l’adhesió de les associacions o gremis de comerciants i hostaleria, i dels establiments del municipi al projecte “No puc esperar!”.\nQUART. Promoure campanyes divulgatives sobre aquestes malalties digestives amb la col•laboració de les entitats especialitzades. 3\nCINQUÈ: Fer tramesa d’aquest acord a l’Associació de malalts de Crohn i Colitis Ulcerosa de Catalunya (ACCU Catalunya), adjuntant un llistat amb el nom i l’adreça dels equipaments i dependències municipals que s'adhereixen al projecte “No puc esperar!”.\nSISÈ. Donar coneixement del present acord a la Diputació de Barcelona, al Departament de Salut, al Consell Consultiu de Pacients i a la Societat Catalana de Digestologia.”


Quaderns d'investigació Alaquàs. «Aurelio Cervera Martínez.»\nTítulo: «Aurelio Cervera Martínez.»\nAurelio Cervera Martínez\nEl meu agraïment per la col·laboració rebuda del fill del nostre biografiat, Pascual Cervera Cervera\nNaix el 17 de novembre de 1923 al carrer dels Benlliure nº 33 d'Alaquàs. Degut a circumstàncies de l'època, la família deu canviar de domicili varies vegades, vivint en cases del mateix carrer dels Benlliure y del carrer Major. Son pare, Aurelio Cervera Ferrer, tenia un taller de palmitos y sa mare, Rosario Martínez Sena, es feia càrrec dels menesters de la seua llar. Eren sis germans: Conxa, Aurelio, Rosario, José, Maria i Paco. En 1947, quan va morir el seu pare, Aurelio, José i Paco es van fer càrrec del negoci familiar, en el que també treballaren les tres germanes fins que es van\ncasar. Formaven part d'una colla que oscil·lava entre huit i dotze treballadores, depenent de la quantitat de les comandes. Els palmitos tenien una nomenclatura específica per cadascun dels elements que el composen: - Barnilles o Varetes: conformen l'estructura del palmito i poden anar calades o pintades. - Caberes: primera i última vareta, més grosses que la resta. - Calat: forats realitzats sobre les varetes. - País: tela - Palmito: el conjunt dels elements anteriors. La fusta per fer els palmitos era de nispro i perer, les més apreciades pel resultat final, que no tendien a doblegar-se; a més a més de les de pomer, faig, plataner, totes les quals s'aconseguien mitjançant els corredors, que realitzaven la compra per esta comarca, encara que es va arribar a utilitzar el dagame, de color engroguit i procedent de Cuba, la qual també s'utilitzava per\nPalmito calat d'os\nAurelio Cervera Ferrer treballant en una caladora de l'època\nfer els eixos dels paraigües per la seua resistència. Clar és que es feia també barnillatge d'os de bou, nacre , plàstic i altres elements; depenent del taller de palmitos, que utilitza l'un o l'altre material, segons la seua especialitat. El procés començava per bullir i tallar les varetes, que es feia al poble veí d'Aldaia per un home que les deixava una temporada premsades per què s'escorreguera l'aigua i no s'arquejaren. Una vegada eixutes es feien fardos de 34 , 36 ( el més usual) i 40 varetes. A continuació es procedia a fer l'ull del palmito, es a dir, foradar la part inferior de les varetes i col·locar un ferro menut per subjectar-les. Seguidament es rebaixaven els costats de la font (primer tram del barnillatge) i es tallava la guia (segon tram) a una distància determinada, deixant més o menys llarg l'espai on després s'inseriria la tela o país. Posteriorment, a la polidora, s'aco-\nFoto esquerra: Aurelio Cervera Ferrer, segon per la dreta, junt a alguns dels seus fills i altres treballadores a la po(...)


Amb BALLVALLES les teves nits d’estiu poden ser úniques. Vine a la nostra Terrassa a l’aire lliure i gaudeix del millor ambient mentre et prens alguna cosa en la companyia que prefereixis. Balla, diverteix-te, riure i col·lecciona records inoblidables.\nAmenitzacions en directe\nServei de bar i copes (entrepans, tapes)\nA Ball Vallès podràs gaudir de la bona taula i dels millors espectacles. Descobreix la nostra nova carta de plats i prepara’t per fer les delícies del teu paladar.


3Condicionament clàssic i operant\nCommuta la subsecció Condicionament clàssic i operant\n4Aprenentatge per observació\n6Models cognitius de l'aprenentatge\nCommuta la subsecció Models cognitius de l'aprenentatge\n6.1Teories basades en el model de conducta\n6.2Teories basades en el model cognitiu\n9Aspectes bàsics que potencien l'aprenentatge\nCondicionament clàssic i operant[modifica]\nAprenentatge per observació[modifica]\nModels cognitius de l'aprenentatge[modifica]\nTeories basades en el model de conducta[modifica]\nTeories basades en el model cognitiu[modifica]\nAspectes bàsics que potencien l'aprenentatge[modifica]\nSegons la neurociència, hi ha certs aspectes fisiològics que juguen un paper clau en el cervell i la nostra capacitat d'aprenentatge:\nDormir. Dormir és essencial per la salut humana: permet un bon processament dels carbohidrats i sucres en el cos, promou la salut cardiovascular, regula la pressió sanguínia, enforteix el sistema immunitari i regula l'activitat hormonal, entre moltes altres coses. Així, dormir ens permet tendir a un benestar general, la qual cosa ens apuja la motivació i la capacitat d'atenció i ens ajuda a mantenir una bona salut mental de manera natural. A més, dormir està vinculat amb els processos de la memòria. També s'ha demostrat que les migdiades promouen l'aprenentatge de noves habilitats.\nNutrició. El sucre té un rol clau en el benestar del cervell i cal mantenir-ne uns nivells estables en la sang per poder tenir unes condicions òptimes per a l'aprenentatge. Esmorzar és essencial per mantenir els nivells de sucre de la sang. Els carbohidrats i les proteïnes aporten aminoàcids com la tirosina que controlen la comunicació entre neurones i regulen l'estat d'ànim. L'equilibri de la flora intestinal també té un fort efecte sobre la nostra habilitat acadèmica. La deficiència de vitamines i la desnutrició abans dels 2 anys està connectada a una reducció de les habilitats cognitives al llarg dels següents anys de vida escolar. Alguns dels nutrients especialment importants pel cervell són el ferro, el iode, la tiamina, la vitamina E i la vitamina B12.\nExercici. S'ha observat que un estil de vida actiu potencia les capacitats cognitives, la memòria i millora el rendiment acadèmic. S'ha demostrat que fins i tot una activitat física de curta durada té efectes immediats en l'atenció i habilitat cognitiva dels estudiants. També s'ha demostrat que l'exercici, sobretot al matí, pot ajudar a nens amb TDA a controlar els símptomes del seu trastorn, així com a nens sense el trastorn, a millorar la seva atenció. S'ha trobat també que durant l'exercici, es creen noves neurones al cervell.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Aprenentatge&oldid=30241069»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 maig 2022 a les 12:46.


Superestupendes: de març 2009\nja seu recuperat de les falles??\nsuperestupendes que hi ha que completar el ranking!!!\nvinga aneu votant i farem reconte!\nja podem anar possant dates per al sopar d'entrega de diplomes ehh!!\nenviat per neusis @ 21:13 10 comentaris\nHola falleretes i fallerets!Hui es el dia de CELESTE!La nostra superestupenda te ja 26 anyets,i es que el temps pasa volant!Enguany sé que será un any molt especial per a ella perque com totes sabeu en octubre se mos casa en el seu novio de tota la vida.Desde aci te desitge que passes un molt bon dia i ja ho celebrarem com toca algun dia d'estos.Ah i que te regalen moltes cosetes!Segur que enguany serà un any inolvidable per a tu i també per a mosatros,que estarem ahi xal que siga,i més quan es tracta de festa i celebrar coses!jaja!26 besets!\nenviat per ADRI @ 9:36 5 comentaris\nSuperestupendes, ja fa temps que han començat els actes falleros i ninguna a escrit res, no m'ho puc creure!! i dic: pues ja q ninguna s'anima, vaig a fer-ho jo q tinc una muntanada de fotos d'aquestos.\nVaig a fer-ho breu pq si no ens podem passar aci la vesprada escrivint i vosaltres llegint, qui ha vingut s'enrecordara ben bé del q va passar a cadascun, encara que hi han fotos de les q no vos podeu escapar...jeje\nComencem pel primer i es: LA FESTA MERCAT AL PIMWIS!! aquell divendres 13 de febrer que despres de la reunió se'n anarem tots contents cap al pimwis "A fermosen una" si si, una...i 2 i 3 i les q feren falta, q per la falla...el q siga!!\nContinuem per LES PAELLES: q dir d'aquest dia, QUE GUANYAREM UNA COPA!! quin premi? ja no m'enrecorde, la questio era celebrar q teniem una copa a les mans, i per supost, q la rossegarem i q ens ferem unes quantes "COPES DE CASALLA".\nPer cert, ENHORABONA als cuiners i/o cuineres!!\nAL diumenge següent, un poket amb resaketa, acudirem AL RALLI. Allà anavem nosaltres, més monos que monos (i mones, per supost) amb el nostre barnús (albornos), el nostre gorro q ens oprimia el cervell (imagineuse si ja no quedaven neurones del dia anterior) i les nostres ulleretes. Pensareu quin quadre,no? pues el millor va ser els 5 nadadors de sincronització... sense paraules.\nJa per acabar, el cap de setmana passat es va celebrar EL CONCURS DE XARANGUES i LA CABALGATA DEL NINOT.\nEnhorabona a la xaranga de la nostra falla: LA CAFRÀ més coneguts pels FORTALENYEROS!que guanyaren un 2on premi.\nI per la vesprada, LES PALLASSES anarem a l'estació per començar un recorregut q no se sap mai on pot acabar...\nI per ultim el diumenge de mati DE FALLERES per la barriada, el meu estreno, q fort! i alli estavem les mes complidores!!I per cert, va ser l'enterro de la camera de fotos que a tants actes ens ha acompanyat, aixi q per favor, per a aquestes falles algu haura de fer de REPORTERA FALLERA, pq jo no puc,ooooooh!!\nPD: JO TB SOC FAN DE TATY I D'AROHA!!!\n(ja possare les fotos q ara no em deixa, un fallo tècnic)\nEtiquetes de comentaris: Cavalgata Ninot, Falles 2009, Galeria de fotos, Paelles, Rally Humorístic, Xaranga\nenviat per VICEN @ 19:31 0 comentaris\nBueno, ja sabeu que no soc de felicitar molt els cumpleanyos en el blog, pero suponc que este entendreu que tinc que penjar-lo...... Felicidades per els teus 25 anys!!!!!!!!\nMenos mal que ella no te la foto cutre de colorí i en puc posar una atra....\nBueno, desde superestupendes: MOLTES FELICITATS!! ( jo ja te felicitaré en privat ;p )\nenviat per Tati @ 20:16 9 comentaris\nCom algun de vosaltres ja saveu, està convertint-se en una gran tradició fallera que la xaranga LA CAFRÀ realitze una visita cultural a la mascletà de València, per a desitjar-li a Rita i a la Fallerra Major de València unes bones falles.\nAquesta visita fallera 2009 es realitzarà el diumenge dia 15, i els nostres musics conviden a tota la comissió de la Falla del Mercat a que els acompanyem.\nSi, si, ja sé que és un dia conflictiu, pero..... saveu el que ens espera???\nFESTA I XARANGAES A LA PLAÇA DE L'ANJUNTAMENT DE VALENCIAAA = NO TIENE PRECIO\nens vegem al casal!!\nEtiquetes de comentaris: Falles 2009, Xaranga\nenviat per neusis @ 19:48 8 comentaris\nBé, després de un temps d’integració i de proves per entrar en la colla jo crec que ja es hora de fer-ho oficial i es que aquest any hem fet dos fixatges prou importants, es tracta d’ Aroha i Sales, no cal ni que les presentem perquè de segur que totes les conegueu, en poc de temps a la falla ja s’han fet un lloc entre tots nosaltres inclús Aroha ja te club de fans!!\nXiques enhorabona!! Ja teniu el títol de superestupendes!! Ara queda el bateig oficial, la convidaeta, etc…jejeje, i.....la prova final: ixir als playbacks!!!!!!\nPer altra banda varem estar comentant l’altre dia de fer el titol de superestupendos d’honor, així que aneu dient candidats i candidates!\nI per a riure'ns un ratet vaig a fer un “plagio” dels nostres xarangueros i a proposar un RANKING de les superestupendes per a estes falles 2009. Hagan sus apuestas!!!!\nLa mes campeona\nLa mes complidora\nLa mes bufarri\nLa fallereta pum\nLa mes mala llet\nLa que mes actes es pelarà\nEl millor dia de falles\nLa pitjor resaka\nJa no se m’ocorren mes, hui es dilluns i després del cap de setmana passat estic un poc espesseta, jejeje, aneu apuntant-ne!\nah! i perfa que algu escriga sobre el cap de setmana!!!\nenviat per marieta campos @ 13:23 10 comentaris\nI es que hui Josep fa 23 anys, pero per a molts de la falla sempre serà Josepet!\nMembre de la colla del confeti ( he escrit jo perque ells tenen el blog mort!!), faller desde sempre, i ja pot estar a França, Anglaterra, Almeria o en Alacant que ell quant van acostant-se les falles sempre està per ací! no li agrada la festa ni res al xiquet!!\nAquest any si que estara ací per a cel.lebrar el seu aniversari (crec que arriva esta nit) i no dubtem que el cel.lebrarà (i damunt demà la cavalcada!!uff!!)\nBueno Josep desde superestupendes i en especial de la meua part:\nenviat per marieta campos @ 11:03 5 comentaris\nEL DIA DE CLARA!!!\nHui es el cumple de la nostra Clara que fa 25 anyets!! i esque ella si que pot dir que cel.lebrem el seu aniversari ben cel.lebrat ja que sempre coincideix amb algún acte faller!\nI hui podem dir que ahir el cel.lebrarem però "a lo grande"! el dia ens va ixir algo lleig per el temps però no va ser obstacle per a nosaltres i ferem la festa de manera interna gràcies a la nostra xaranga. Clara, molt apenà per no disfressar-se a la cavalcada va decidir posar-se una disfressa amb la que ben bé feia honor al títol de superestupenda!\nJa per al nit a les 00:00h li cantarem aniversari feliç amb tortaeta i tot i continuarem la festa!\nBueno Clara de part de totes les superestupendes MOLTES FELICITATS!!!!!\nenviat per marieta campos @ 14:39 8 comentaris


Isidre Soler - Una Escola d'Infermeria a l'Artèxtil? | NacióDigital\n«Amb els condicionants que imposa la normativa és difícil, per no dir impossible, encabir-hi un centre educatiu»\nper Isidre Soler, Sabadell, Catalunya | 26 d'octubre de 2021 a les 13:00 |\nEn el passat ple del 5 d'octubre s'aprovava amb el vots favorables dels grups municipals del govern, PSC-Podemos i JxS, i l'abstenció de la Crida per Sabadell, ERC i Ciudadanos, la cessió gratuïta per un termini de 50 anys de la totalitat de la nau de l’Artèxtil, de propietat municipal, a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) per ubicar-hi la futura Escola d’Infermeria, vinculada a l’Hospital Parc Taulí.\nVagi per endavant que no hi ha cap objecció a que el Campus Universitari de Sabadell ampliï la seva presència a la ciutat i ofereixi les especialitats formatives vinculades a la sanitat. Tot el contrari. L’any 2007 l’Entesa per Sabadell ja proposava, en el seu programa electoral, la creació d’una Escola d’Infermeria i una Escola de Treball Social. En aquell moment, ubicàvem la proposta a la caserna de la Guàrdia Civil, davant per davant de l’Hospital Taulí i es complementava amb la transformació dels antics habitatges de la caserna en habitatges per a estudiants. Tot el conjunt en la perspectiva de consolidar la Gran Via com a l’Eix del Coneixement.\nAixí doncs, la sorpresa no ha estat pel fet que l’actual govern municipal ofereixi un espai per l’Escola d’Infermeria al Campus Universitari, sinó pel fet d’oferir l’Artèxtil, per les seves característiques, ubicació i també per la forma com s’ha dut a terme, pròpies d’un govern que actua amb superficialitat i sense el mínim rigor i transparència que es mereix una decisió d’aquest calibre.\nD’entrada el govern municipal justifica l’operació a partir únicament d’un escrit de mitja pàgina del rector de la UAB del 20 de maig de 2021, en el qual sol·licita la cessió d’ús de l’edifici de l’Artèxtil, per la seva ubicació, a mig camí entre el Parc Taulí i el Campus Sabadell de la UAB, aquest edifici és el lloc idoni per promoure aquest campus i generar un fort impacte a la ciutat. Així, sense més contingut. Malgrat tot, el govern acorda la cessió amb una celeritat i una generositat inaudita alhora.\nDarrera d’aquesta petició no hi ha cap proposta, cap document que exposi mínimament quines són les necessitats de la UAB i quin espai és el necessari perquè justifiqui la cessió de “tot” l’espai de l’Artèxtil. O sigui, el total dels 7.625 metres quadrats de superfície. Ningú sap l’espai necessari perquè no hi ha cap programa que el defineixi. I si no es coneix l’espai que es necessita, és l’Artèxtil l’espai més adequat? La ciutat és pot despendre d’un edifici amb altres possibilitats d’usos amb aquesta lleugeresa?\nQui i com ha decidit que l’Artèxtil es destini a Escola d’Infermeria i no a un altre ús? No hi ha hagut cap exercici, cap debat previ dins el consistori ni a la ciutat per repensar els possibles usos que podria ubicar aquesta immensa nau, una vegada que tot l’edifici ha passat a ser de titularitat municipal. En cap moment s’han posat damunt la taula les necessitats de nous equipaments que té Sabadell i quins són els espais més adients on ubicar-los.\nD’altra banda, algú ha pensat si les naus de l’Artèxtil són, des del punt de vista arquitectònic i patrimonial, l’espai adequat per adaptar-lo com a centre educatiu? El principal actiu d’aquest edifici industrial racionalista és la seva estructura en malla de pilars i encavallades metàl·liques que sustenta una coberta en dents de serra que donen a l’interior una il·luminació zenital uniforme.\nEl Pla Especial de Protecció del Patrimoni de Sabadell atorga a l’Artèxtil una “protecció global”, precisament per aquesta rellevància arquitectònica i tipològica. I el Pla és molt precís i concloent: no s’autoritza ocultació del sistema estructural tipològic de cobertes. No s’autoritza modificació del sistema estructural tipològic de cobertes. No s’autoritza intervenció que no reconegui composició, vessants i pendents de cobertes... I en relació als interiors de les naus també és molt precís: no s’autoritzen noves distribucions interiors que malmetin o desvirtuïn els ritmes tipològics, estructurals de cobertes o compositius de façanes.\nEls qui van votar a favor de la cessió de l’Artèxtil per ubicar-hi una Escola d’Infermeria van llegir prèviament la normativa que el Pla especial de protecció dels béns arqueològics, mediambientals i arquitectònics de Sabadell (PEPBAMAS) obliga a complir? Amb els condicionants que imposa és difícil, per no dir impossible, encabir-hi un centre educatiu.\nPer acabar d’ampliar els dubtes sobre la cessió, a més de no existir, com s’ha dit anteriorment, cap memòria o informe que justifiqui que l’Artèxtil és l’espai idoni, tampoc no hi ha cap document o memòria econòmica que determini a càrrec de qui aniran les despeses per condicionar tot l’edifici com a centre educatiu i garanteixi la capacitat financera de la UAB per afrontar-les. Preocupants van ser les paraules del tinent d’alcaldessa, Pol Gibert: “L’Ajuntament haurà de fer una inversió per cedir [l’Artèxtil] a la UAB en condicions mínimament decents”. A més de cedir gratuïtament durant 50 anys un equipament municipal, haurà la ciutat de finançar l’adequació de l’espai que li correspondria a la UAB o en tot cas a la Generalitat?\nUna vegada més el govern municipal ha tirat pel dret, actuant amb precipitació, manca de rigor i de transparència. No ha obert cap espai per deliberar i arribar a un consens i trobar la millor ubicació a partir de conèixer les necessitats concretes de la UAB. És indubtable que hi ha una demanda important de professionals d’infermeria i que seria una bona oportunitat per la ciutat acollir les noves places que ofereixi la UAB, però, en la nostra opinió, es podrien trobar espais més adequats en emplaçaments més propers a l’hospital.


A peu coix: 01/08/09 - 01/09/09\nS'ha acabat la Festa Major i es comença a veure el desgavell pels carrers, les vomitades al terra, les ampolles de ginebra esmicolades, les tanques de les obres tombades, l'olor de les pixades a les cantonades...\nI altres coses que no anomenaré.\nUn gra massa? Aquest any m'ha fet pensar, sobretot, el fet de si ens podem permetre cremar tanta pólvora diàriament fent passades de Diables (no hi estic pas en contra, però calen tantes?)\nPublicat per a peu coix 1 comentari:\nQuè hi ha darrera d'un acudit?\nVikipèdia diu això\nPublicat per a peu coix 3 comentaris:\nSabíeu que el tren de via estreta que feia el recorregut Sant Feliu-Girona era conegut popularment com el Feliuet?\nAl 1969 aquest tren va deixar de fer la ruta que havia fet durant molts anys, tot hi havent remodelat les vies.\nL’interès per conèixer més coses sobre la circulació de trens a Sant Feliu em va venir després de visitar la Sala del Suro que hi ha al Museu d'Història de Sant Feliu.\nAl Passeig Marítim de Sant Feliu de Guixols hi ha exposada una locomotora del 1890.\nPer a més informació us deixo aquest enllaç\nPublicat per a peu coix Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: carrilet, el Feliuet, Sant Feliu de Guixols\nAvui ha estat un dia molt calorós, al menys a casa meva, així que no he sortit al carrer i he preferit seguir amb els meus passejos virtuals.\nEls apunts de l'Anna gairebé sempre tenen aquell puntet, entre el que diu que no dirà i que acaba dient amb el seu peculiar sentit de l'humor.\nEn el seu últim apunt ens recomana el llibre La Maternitat d'Elma, particularment aquest cop no seguiré el seu consell perquè estic a règim de llibres tristos, de moment.\nReferent al seu anterior apunt sobre Agroturisme Sant Dionís, sí que voldria recomanar-vos un article titolat: De pagesots i pixapins que va sortir al diari AVUI el dia 9 d'agost i que és de l'escriptor Pep Blay.\nL'apunt de l'Anna hi va que ni pintat.\nAnna, amb aquesta cama que tens retratada, vas trepitjar gallinassa?\nPublicat per a peu coix 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: agroturisme, diari Avui, gallinassa, Pep Blay\nAvui passejant per Can Tibau (tens un racó dalt del món), m'he entretingut en el seu apunt sobre La Trinca i he entrat al YouTube a fer el tafaner i escoltar més cançonetes del grup.\nUns genis aquests xicots de La Trinca! Us penjaria tots els seus vídeos, però us deixo aquest dels anuncis per reflexionar una mica.\nEtiquetes de comentaris: Jesús M. Tibau, La Trinca, Tens un racó dalt del món\nS’evapora el teu record\ncom l’empremta sobre la fusta\nParticipo en el segon convit d'estiu organitzat per Francesc Mompó, des del bloc Uendos, Greixets i Maremortes.\nRecordeu que demà 10 d'agost, a les 20:30h, tindrà lloc la presentació del llibre Totes les baranes dels teus dits, de l’de l'Editorial Petrópolis. Una proposta de Jesús M. Tibau.\nEl llibre col·lectiu amb el que en Jesús va engrescar a més d'una cinquantena de persones (entre elles, jo) a participar-hi amb un poema.\nDir-vos també que ara l’inclouré dins el bloc Tocats per l’art d’escriure\nGràcies Jesús, fins demà!\nEtiquetes de comentaris: Jesús M. Tibau, poesia, Totes les baranes dels teus dits\nDe les pensions en tenia el record de la meva època d’estudiant, concretament de les que vaig conèixer en el viatge de fi de curs a Italia, ara fa més de trenta anys. Pensions lúgubres de llargs passadissos, que per anar a la dutxa tenies que recorre’ls de banda a banda acompanyada gairebé sempre d’una flaire d’humitat...\nSegurament a causa d’aquest record sempre havia fugit d'aquest tipus d'allotjaments. L’any passat, recomanada per una amiga que coneixia el lloc, vaig decidir dona’ls-hi una altra oportunitat i m'hi vaig allotjar uns dies. L'experiència va ser molt positiva.\nL’Hostal Noray és una pensió totalment reformada, tranquil·la i d’ambient familiar.\nEstà situada al carrer Estret, a pocs metres de la platja a Sant Feliu de Guixols, un carrer del centre gairebé privilegiat i fora del bullici de les terrasses nocturnes.\nEntre les qualitats a destacar estarien la higiene i el bon tracte.\nAquest any ofereix dins els seus serveis la tecnologia Wi-fi.\nUs recomano l'hostal si esteu pensant passar uns dies a la Costa Brava i voleu dormir de gust.\nL'entrada que el carrer Estret té des de l' Av. Juli Garreta (concretament l'escala que dóna directament a l'Hostal), està en obres, haureu d'anar uns metres més avall per accedir-hi. Si teniu cap dubte i truqueu a l'Hostal us indicaran.\nEtiquetes de comentaris: Hostal Noray de Sant Feliu de Guixols, pensió, routard\nHola a tothom, últimament les lletres dels meus apunts em surt de diferents mides depenent del dia. Si algú sap perquè li agrairia que m'ho digues perquè jo ja he provat la tira de coses...\nUn any més a la Festa Major de Sant Feliu de Guixols no hi podia faltar la presencia de galgos112.com, l’entitat que ajuda aquests gossos, primer guarint-los i després donant-los a famílies d’acollida.\nUn any més he anat a la seva parada del passeig marítim per sentir-me a prop d’aquests animals de mirada tendre i cos esvelt.\nUs deixo l’enllaç per si voleu més informació i unes fotografies que he fet amb l’esperança d’estovar-vos una mica el cor.\nSi tenim pensat compartir la nostra llar amb un gos, cal recordar a tots aquests animals i a tots els que hi ha a les gosseres esperant que algú els vagi a rescatar.\nLlastimosament, la setmana passada, vaig llegir al diari local del meu poble, que la gossera municipal estava al límit de la seva capacitat.\nHeu pensat com deu estar la del vostre poble?\nEtiquetes de comentaris: galgos, galgos112


Rockland (Wisconsin) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n43° 54′ 22″ N, 90° 55′ 06″ O / 43.906111111111°N,90.918333333333°O / 43.906111111111; -90.918333333333\nRockland és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia una població de 628 habitants.\nSegons el cens del 2000, Rockland tenia 628 habitants, 213 habitatges, i 166 famílies. La densitat de població era de 449 habitants per km².\nDels 213 habitatges en un 41,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,2% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 21,6% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,82 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 29,3% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 9,4% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 123,1 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 46.429 $ i la renda mediana per família de 50.714 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.563 $ mentre que les dones 20.357 $. La renda per capita de la població era de 17.914 $. Aproximadament el 6,7% de les famílies i el 8,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBangor (6 km)\nCashton (21 km)\nCoon Valley (24 km)\nSparta (9 km)\nWest Salem (13 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Rockland_(Wisconsin)&oldid=19047429»


L'Ajuntament salda els deutes d'exercicis anteriors i anuncia 5,6 ME en inversions a la ciutat\nEl Circ Ciutat dimecres, 15 de febrer de 2017\nL’Ajuntament de Tarragona ha anunciat que podrà fer inversions immediates per un valor de 5.642.234 euros; uns diners que destinarà principalment a cobrir necessitats dels barris, infraestructures culturals, patrimoni i espais públics, entre d'altres, un cop hagi estudiat al detall totes les possibilitats i doni prioritat a les més urgents.\nSegons el consistori, aquesta quantitat és el resultat del romanent de tresoreria de l’any 2016, i que fins ara depenia de la venda de patrimoni.\nLa quantitat s'ha fet pública després que l'Ajuntament ha aprovat la liquidació del pressupost de l'any passat amb un romanent de tresoreria per despeses generals de 8.302.402 euros. Després de finançar la incorporació de romanents de l'exercici 2016, el romanent de tresoreria de lliure disposició s'eleva a 6.792.708 d’euros.\nAquesta quantitat es destinarà, en primer lloc, a finançar el reconeixement de deutes per un import de 1.150.474 euros, amb aquesta operació , l'Ajuntament reduirà a zero per primera vegada els deutes pendents d'exercicis anteriors.\nTGN destinarà els 3ME de romanent de 2017 a inversions que es volien pagar amb venda de patrimoni


Milers de xiquets i xiquetes han esperat l'arribada de Ses Majestats a la plaça de l'Ajuntament\nPosteriorment, ha tingut lloc la cavalcada amb una gran participació de diversos col·lectius i associacions del municipi\nLa tradicional cavalcada de Reis ha creat de nou una gran expectació als carrers del municipi en una nit on la màgia ho inunda tot i la il·lusió es veu reflectida als rostres dels més menuts. Melcior, Gaspar i Baltasar han arribat sobre els seus camells a la plaça de l'Ajuntament on han procedit a l'adoració de Jesús al Betlem i han donat la mà a tots aquells xiquets i xiquetes que se'ls han acostat. Posteriorment, des del balcó del consistori, l'alcaldessa els ha donat la benvinguda i els ha fet entrega de la clau màgica, aquella que obri totes les portes de les cases de Picassent. Finalment, els tres Reis han remarcat en els seus respectius discursos la importància d'estimar-se molt, compartir i portar-se bé.\nA continuació, s'ha iniciat la cavalcada pel seu itinerari habitual i en la qual els menuts han pogut disfrutar vegent els seus personatges infantils preferits, criatures fantàstiques de molts colors i dragons gegants que es movien al son de la música. Tancant la cavalcada, els tres reis d'Orient, que desfilaven acompanyats d'un gran seguici reial. Molt important destacar la gran participació dels col·lectius picassentins, que un any més ha format part d'esta cavalcada amenitzant-la i posant en valor el teixit associatiu del poble.\n"Any rere any s'esforcem perquè esta nit siga inoblidable per als xiquets i xiquetes que acudeixen a vore amb il·lusió als Reis d'Orient. I la resposta tant dels col·lectius com del públic assistent sempre és espectacular i això és molt d'agrair", afirma l'alcaldessa, Conxa Garcia.


Anuncien la creació d'una base de dades per detectar les causes d'accidents i possibles solucions\nUn agent de circulació i de la policia en companyia del director del departament de Mobilitat, Jaume Bonell.\nAndorra la VellaJaume Bonell, director del departament de Mobilitat, ha reconegut que "les sancions a Andorra són massa baixes en comparació a altres països", i ha defensat la necessitat "d'implementar mesures que ajudarien a una conducció més cívica", referint-se a una pujada de les multes a pagar. Tanmateix, Bruno Lasne, director primer adjunt del Cos de Policia, ha descrit les sancions actuals com "irrisòries". Lasne ha anunciat que ja s'està estudiant la implementació d'un nou Codi de Circulació que suposaria unes sancions econòmiques en consonància a les d'altres països. A Espanya, per exemple, les multes per excés de velocitat poden arribar a 600 euros i a la retirada del carnet de conduir en els casos més greus. A França, superar en 50 quilòmetres per hora el límit establert, suposa una sanció de fins a 1.500 euros. A Andorra, l'import més significatiu és de 300 euros en els casos més greus.\nUna base de dades per detectar les causes d'accidents i possibles solucions\nD'altra banda, Bonell ha presentat el que serà la base de dades dels accidents de trànsit, que es gestionarà directament des de la Taula Tècnica del Trànsit (formada pels caps del Servei de Circulació, el Servei de Policia i Mobilitat). Aquesta base permetrà enregistrar accidents de trànsit i les seves causes, que seran enregistrades en una base cartogràfica. Els principals objectius d'aquest sistema, ha detallat Bonell, "és la millora dels elements que causen els accidents per tal de prevenir-los". D'altra banda, també es pretén "establir un vincle d'interacció amb les diferents administracions per dissenyar campanyes de prevenció". Diàriament, Mobilitat publicarà dades dels accidents i víctimes que es podran consultar a través de l'aplicació mòbil.\nBonell ha destacat que en l'actualitat "molts accidents de trànsit no s'han pogut analitzar per falta d'eines", i ha afegit que "aquesta base de dades resoldrà de forma significativa aquest problema". El punt d'inflexió per crear la base de dades dels accidents de trànsit ha estat el Pla Nacional de Reducció d'Accidents (Zero Accidents), campanya de l'Automòbil Club d'Andorra (ACA) destinada a reduir a zero els accidents mortals al Principat. L'entrada en funcionament de la base de dades serà a la tardor, tot i que no s'ha concretat cap dia exacte.\nPolicia Codi de Circulació Multes de trànsit


Lluís Homar impartirà un curs intensiu a la Sagrera | Andreuenc\nEl prestigiós actor català Lluís Homar, en companyia d’Oscar Valsecchi, Ester Nadal i Alba Bonet, acudirà a la Nau Ivanow per compartir els seus coneixements teatrals a través d’un curs intensiu titulat Sóc teatre, que s’impartirà durant aquest cap de setmana.\nEl curs té una durada de 20 hores repartides entre divendres a la tarda, dissabte i diumenge, on primer de tot els participants intentaran descobrir-se a si mateixos amb eines diverses, fonamentalment teatrals, per poder respondre la pregunta què vol dir ser qui sóc, i d’aquesta manera identificar el tresor de la pròpia singularitat i alhora entendre millor com són els altres.\nPartint del cos i la seva expressivitat, es faran un seguit d’exercicis per potenciar-la, per ajudar a despertar la sensibilitat, per explorar les emocions, siguin quines siguin, acollint les propostes dels altres sense jutjar-les.\nLa paraula i la seva connexió veritable amb el cos també serà molt important relitzant exercicis que mostrin què vol dir parlar des del nostre fons. En aquest sentit, la meditació i el Ioga també seran eines decisives per abraçar des de la més absoluta veritat el jo més íntim.\nEl curs es desenvoluparà a l’Espai Lluís Homar de la Nau Ivanow. És un espai on està en joc la recerca de la pròpia identitat més enllà del fet teatral. És un espai obert a tothom, sigui quina sigui la teva professió, que tingui la inquietud de ser una persona plena, més conscient, més lliure i en contacte amb un mateix i amb l’altre. Es tracta d’un espai on el que importa és esdevenir genuïns i que connecta amb la veritat personal jugant i compartint-ho.\nCom diu la presentació del curs: “Un espai de trobada on el moment privat sigui compartible. Creant una xarxa que ens sostindrà amb delicadesa, amb complicitat, amb amor i això serà sempre des del joc, des d’un somriure íntim, profund i connectat. No hem d’escalar cap muntanya, hem de deixar-nos portar per la vall que construirem entre tots i que ens acollirà amablement per fer camí. No serà un camí de resultats immediats; és el camí de connexió amb el fet d’estar vius”.\nFotografia: Lluís Homar en un acte públic a Madrid | Ministeri de Cultura i Esport\nEtiquetes: Espai Lluís HomarLluís HomarNau Ivanowteatre