És possible evitar o, fins i tot, resoldre els conflictes? (4/5/2017) - Vicenç Plans - Blogs de l'indirecte!cat\nDijous, 4.5.2017. 08:37 h\nÉs possible evitar o, fins i tot, resoldre els conflictes? (4/5/2017)\nPartint de la base que sempre hi haurà conflictes, atès que forma part de la naturalesa humana, caldria tenir present, sempre la manera de conviure-hi. Pels catalans això no és gens nou, no només per raons nacionals, si no també per raons socials, econòmiques,... La discrepància ens manté oberts i en constant debat, tot i que sovint amb un desgast considerable.\nDavant el conflicte, de tot tipus, els experts recomanen, en tot cas, actuar, d’alguna forma. Encara que no calgui intervenir, si que s’ha d’actuar estant-hi atents i seguint d’a prop l’evolució del que succeix, tot admetent que no podem esperar que tot sigui equitatiu. Perdrem i ho haurem d’assumir. O bé guanyarem i podrà ésser un motiu de satisfacció. Tot i que el resultat d’un conflicte no s’hauria de medir en termes de fracàs o exit, si no de consens i negociació.\nUna de les derivades més preocupants de tot plegat, en tots els ordres, però especialment en l’aspecte nacional, és quan el conflicte incorpora elements personals de tipus emocional o sentimental. Sense sentiments ni emocions, certament, no serien tant greus els conflictes, però la realitat d’aquests esdeveniments sempre té un component humà que toca la fibra de “l’amor propi” o “l’orgull”.\nPer això, en aquests casos, és terriblement important mantenir un profund i sever sentit de la distància a fi de no ferir ni afectar susceptibilitats. És un exercici difícil, que en democràcia, on fàcilment s’esgoten tota mena d’opinions a la lleugera, encara resulta més difícil de controlar. L’admissió, en el debat o desacord indicador del conflicte, del insult o el menyspreu és un permís que es donen les part per maltractar-se mútuament i fer de la situació un carrer sense sortida.\nSi això passa així, amb insults, si més no, el pas del temps difícilment acabarà solucionant les diferències, ja que s’hauran tocat parts molt íntimes i interiors de les persones implicades, tot deixant ferides obertes, o sense sutura possible.\nLa situació política actual de Catalunya, per la seva transcendència, pot deixar aquest tipus de ferides o de cicatrius obertes. Hom, volgudament, hi posa la pell, i queda tocat, en molts sentits. Cal mesurar molt els moviments i calcular perfectament l’abast de les provocacions, a fi de no deixar-se absorbir per una escalada de desqualificacions que com a molt aconseguirà estancar encara més les dificultats del procés.\nEl “keep calm” és d’una gran significació en aquest moments. És dir, mantenir la calma i treballar en allò més proper i disponible, de manera constant, amb total respecte per d’altres opinions o posicions.\nPer exemple, aquest matí en Jordi Baste (1965) deia des de RAC1 ho intel·ligents que havien estat els bascos mantenint la negociació oberta amb l’Estat per revisar el seu sistema de finançament autonòmic, en contraposició, sense dir-ho explícitament, amb el que succeeix a Catalunya. Els bascos del PNB han obtingut una sucosa contraprestació econòmica per donar suport als pressupostos espanyols que ha presentat el PP.\nAquesta afirmació és frustrant pels milers i milers de catalans que hauran de continuar pagant els tributs més alts (patrimoni, successions,...) afegint-hi els peatges per circular i tota mena de taxes, sobretot municipals. És frustrant també que els líders d’opinió, com el descrit, ens ho refreguin a la cara enmig d’una lluita desigual que mantenim des de fa molts i molts anys. I la frustració de les persones és la font més grans de problemes des de sempre. I doncs, quines solucions es donen?\n7958 lectures 2 comentaris\n4 de maig de 2017, 16.33 h\n·\tLos inversores exigen u... Llegir més\n4 de maig de 2017, 12.39 h\nCaldria anar desmuntant això de que el bascos son molt intel·ligents negociant amb l'estat, al senyor Basté cal dir-li, que les bascos poden treure el rèdit que en treuen, perquè dins d'Espanya encara som els catalans, un cop siguem fora, veureu on queda la intel·ligència dels bascos ( potse els hi quedarà alguna cosa, mentre puguin anar esprement a Valencians i Balears)


Mor el conductor d’un turisme en un xoc frontal amb un camió a Golmés – La Manyana\nEn el que va d'any han mort 72 persones a les carreteres catalanes\nACN / Pla contrapicat de l'helicòpter medicalitzat volant sobre una ambulància\nEl conductor d’un turisme ha mort aquest dimarts en un xoc frontal amb un camió que ha tingut lloc poc després de les sis de la tarda al quilòmetre 490 de la carretera N-IIa, en terme municipal de Golmés (Pla d’Urgell), segons ha informat el Servei Català de Trànsit (SCT). La víctima viatjava sola al vehicle. El conductor del camió ha resultat il·lès. Pel que fa a la incidència viària, ha calgut donar pas alternatiu a la via. Arran de la incidència s’han activat tres patrulles dels Mossos d’Esquadra, dues dotacions dels Bombers i una ambulància del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM). L’SCT recorda que amb aquesta víctima són 72 les persones que han mort en accident de trànsit enguany a la xarxa viària interurbana de Catalunya.


Setmana Europea de la Mobilitat Sostenible i Segura - Dies Internacionals\nSetmana Europea de la Mobilitat Sostenible i Segura\nEntitat promotora: Unió Europea\nAny declaració: 2002\nData: 16 setembre, 2029 - 22 setembre, 2029\nCategories: Europa, Política, Social\nEtiquetes de l'Esdeveniment: ciutats, contaminació, mobilitat, mobilitat sostenible, transport\nLa Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura se celebra a tot Europa entre el 16 i el 22 de Setembre. Aquestes jornades tenen l’objectiu de reivindicar les alternatives de mobilitat sostenible en contraposició d’un sistema de transport només basat en el transport privat com els cotxes.\nÉs una oportunitat per presentar davant la ciutadania les alternatives que ja existeixen i explicar els repetes que afronten les ciutats i pobles per incloure el canvi de comportament com a pilar fonamental per una estratègia de transport sostenible a tot Europa.\nLa Comissió Europea ha establert dos objectius per la mobilitat urbana. Per una banda, eliminar gradualment els cotxes amb combustibles dièsel de les ciutats, d’aquí al 2050. Per l’altra, realitzar una transició cap a una logística urbana d’emissions zero en grans ciutats d’aquí al 2030.\nUna de les alternatives, a part de reforçar els sistemes de transport públic és el del transport compartit. Una idea que és beneficiosa per l’usuari, ja que redueix costos, i també pel medi ambient perquè es redueixen les empremtes de carboni de cada individu.\nGuia de Bones Pràctiques per la mobilitat sostenible (Unió Europea)\nEstratègia Espanyola de Mobilitat Sostenible (Ministeri de Medi Ambient)\nCicle de Conferències sobre la Mobilitat Sostenible (Ajuntament de Barcelona)\nMobilitat sostenible pel segle XXI (Banc Mundial)\nInforme Global sobre Mobilitat 2017 (Sustainable Mobility for All, SumForAll)


Data del document 02/06/2015\nNúmero del document 085/2015\nNúmero de control 15154018\nDECRET 85/2015, de 2 de juny, pel qual es crea el títol de la Generalitat de tècnic o tècnica superior en tècniques d'actuació teatral, i se n'estableix el currículum.\nL’Estatut d’autonomia de Catalunya determina, a l’article 131.1, que correspon a la Generalitat de Catalunya, en matèria d’ensenyament no universitari, la competència exclusiva dels ensenyaments postobligatoris que no condueixen a l’obtenció d’un títol o d’una certificació acadèmica amb validesa a tot l’Estat i sobre els centres docents en què s’imparteixin aquests ensenyaments.\nLa Llei 12/2009, del 10 de juliol, d’educació, preveu, a l’article 53.4, que correspon al Govern determinar els currículums dels ensenyaments postobligatoris que condueixin a l’obtenció de titulacions pròpies de la Generalitat de Catalunya.\nLa creació d'aquest títol i la definició del currículum respon a les necessitats de qualificació professional detectades a Catalunya, fruit de la col·laboració iniciada entre l'Administració educativa i les escoles teatrals agrupades en la respectiva associació, i ampliada a altres agents de l’àmbit teatral, així com la seva pertinença al sistema integrat de qualificacions i formació professional.\nEl títol creat per aquest Decret ha de ser desplegat en les programacions elaborades per l’equip docent, les quals han de potenciar les capacitats clau de l’alumnat i l’adquisició de les competències professionals, personals i socials establertes en el perfil professional, tenint en compte, d’altra banda, la necessitat d’integració del cicle formatiu.\nAquest decret s’ha tramitat segons el que disposen l’article 59 i següents de la Llei 26/2010, del 3 d’agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, i d’acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.\nEs crea el títol de la Generalitat de tècnic o tècnica superior en tècniques d’actuació teatral i se n’estableix el currículum.\n1. Els elements d’identificació del títol són els que s’estableixen a l’apartat 1 de l’annex.\n2. El perfil professional del títol és el que s’indica a l’apartat 2 de l’annex.\n3. La relació de les qualificacions i unitats de competència del Catàleg de qualificacions professionals de Catalunya, que són referent del perfil professional d’aquest títol, són les que s’indiquen a l’apartat 3 de l’annex.\n4. El camp professional del títol és el que s’indica a l’apartat 4 de l’annex.\n1. Els objectius generals del cicle formatiu són els que s’estableixen a l’apartat 5.1 de l’annex.\n2. Aquest cicle formatiu s’estructura en els mòduls professionals i les unitats formatives que s’estableixen a l’apartat 5.2 de l’annex.\n3. La descripció de les unitats formatives de cada mòdul s’estableix a l’apartat 5.3 de l’annex. Aquests elements de descripció són els resultats d’aprenentatge, els criteris d’avaluació i els continguts de procediments, conceptes i actituds.\n4. Els elements de referència per l’avaluació de cada unitat formativa són els resultats d’aprenentatge i els criteris d’avaluació.\nEls espais i equipaments requerits per al desenvolupament d’aquest cicle formatiu són els que s’estableixen a l’apartat 6 de l’annex.\nEls requisits de professorat es regulen a l’apartat 7 de l’annex.\nEfectes professionals del títol\nAquest títol té, en el territori de Catalunya, efectes professionals.\nEfectes acadèmics del títol\nAquest títol no té efectes acadèmics, sens prejudici que, d’acord amb la normativa vigent, pugui ser objecte de reconeixement o convalidació acadèmica.\n1. La correspondència de les unitats de competència amb els mòduls professionals que integren el currículum d’aquest cicle formatiu per a la seva convalidació o exempció es regula a l’apartat 8.1 de l’annex.\n2. La correspondència dels mòduls professionals que conformen el currículum d’aquest cicle formatiu amb les unitats de competència per a la seva acreditació es fixa a l’apartat 8.2 de l’annex.\n1. Per accedir a aquest cicle formatiu es requereix:\na) Estar en possessió del títol de batxiller o un títol declarat equivalent, o d’un títol de tècnic o tècnica relacionat amb el títol al qual es vol accedir i una edat mínima de 18 anys complerts dins de l’any natural d’execució de la prova.\nb) Haver superat la prova específica d’accés que permeti demostrar les aptituds i els coneixements artístics necessaris per cursar amb aprofitament aquests ensenyaments.\n2. La prova específica d’accés superada tindrà validesa durant el curs acadèmic corresponent a l’any en què es realitza la prova.\n1. Aquest títol, en tot el que no es regula expressament en aquest decret, es regeix per la normativa prevista per als ensenyaments d’arts plàstiques i disseny.\n2. La consellera d’Ensenyament ha de promoure, davant les autoritats educatives, el reconeixement i la convalidació acadèmica del títol de la Generalitat de tècnic o tècnica en tècniques d’actuació teatral.\n3. El Departament competent en matèria d’educació pot implantar el currículum del títol de la Generalitat de tècnic o tècnica superior en tècniques d’actuació teatral en els centres que en depenguin.\nPer impartir aquest currículum, els centres privats autoritzats es regeixen pel procediment de comunicació i en el cas dels centres de titularitat municipal s’ha de preveure en el corresponent conveni de creació o en addenda posterior.\nAixí mateix, d’acord amb l’article 72 de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d’educació, tindran la consideració de centre educatiu, a l’efecte de la impartició del currículum, els centres públics de la Generalitat, la titularitat dels quals no s’exerceix per l’administració educativa, que sol·licitin impartir aquests ensenyaments i compleixin els requisits. A aquest efecte, el Departament els ha d’inscriure en el registre de centres que gestiona.\n1. La consellera d’Ensenyament pot desplegar aquest currículum, tant en la modalitat d’educació presencial com en la d’educació a distància, el pot adequar a les característiques dels alumnes amb necessitats educatives especials i pot autoritzar la reorganització de les unitats formatives, tot respectant els mòduls professionals establerts.\n2. La direcció general competent pot adequar aquest currículum a les característiques dels alumnes amb necessitats educatives especials i pot autoritzar la reorganització de les unitats formatives, respectant els mòduls professionals establerts, en el cas de persones individuals i de centres educatius concrets, respectivament.\n1.1 Denominació: tècniques d’actuació teatral\n1.2 Nivell: Cicle formatiu de grau superior\n1.4 Referent europeu: CINE 5-b (Classificació internacional normalitzada de l’educació).\nAplicar les tècniques d’interpretació, de moviment i vocals per actuar en viu o en mitjans audiovisuals, per realitzar tasques de dinamització basades en l’actuació i per preparar en tècniques d’expressió i comunicació, amb criteris artístics, de qualitat i de seguretat.\na) Tenir la preparació física idònia i la consciència i la col·locació corporals adients per a l’actuació.\nb) Aplicar l’expressivitat del cos, a través del gest i del moviment.\nc) Emprar la veu com a instrument per a la interpretació parlada i cantada, per tal d’aplicar-la a una situació dramàtica concreta.\nd) Construir personatges a partir de l’aplicació de diferents tècniques interpretatives.\ne) Aplicar les eines i metodologies per al procés creatiu per tal de desenvolupar la proposta creativa.\nf) Aplicar i integrar les tècniques d’interpretació, moviment i veu a l’actuació.\ng) Construir i interpretar un personatge a partir de determinades pautes dramatúrgiques.\nh) Adaptar-se a les directrius artístiques i tècniques.\ni) Planificar, desenvolupar i avaluar activitats de preparació i entrenament en expressió.\nj) Dissenyar, organitzar i avaluar activitats de dinamització basades en l’actuació.\nk) Treballar amb criteris de seguretat.\nl) Adaptar-se a diferents llocs de treball i noves situacions laborals originades per canvis tecnològics i organitzatius.\nm) Resoldre problemes i prendre decisions individuals seguint les normes i el procediment establerts, definits des de l’àmbit de la seva competència.\nn) Participar en el treball d’equip amb una actitud creativa, participativa i respectuosa.\no) Exercir els seus drets i complir les obligacions derivades de les relacions laborals d’acord amb el que estableix la legislació vigent.\np) Qüestionar la seva carrera professional analitzant-ne les oportunitats d’ocupació, autoocupació i aprenentatge.\nq) Participar activament en la vida social, cultural i econòmica amb una actitud crítica i de responsabilitat.\nSón les capacitats transversals que afecten diferents llocs de treball i que són transferibles a noves situacions de treball. Entre aquestes capacitats destaquen la d’autonomia, d’innovació, d’organització del treball, de responsabilitat, de relació interpersonal, de treball en equip i de presa de decisions.\n3. Relació de les qualificacions i unitats de competència del Catàleg de qualificacions professionals de Catalunya (CQPC) incloses en el títol.\nQualificació completa: tècniques teatrals per a l’actuació en viu i en mitjans audiovisuals, la preparació en expressió i comunicació i la dinamització.\nUC_1-9994-11_3 Aplicar tècniques d’interpretació a l’actuació\nUC_1-9993-11_3 Integrar tècniques de moviment a l’actuació\nUC_1-9992-11_3 Integrar tècniques vocals a l’actuació\nUC_1-9991-11_3 Preparar i entrenar en tècniques per a l’expressió i la comunicació\nUC_1-9990-11_3 Desenvolupar activitats de dinamització basades en l’actuació\nTreballarà, aplicant tècniques d’actuació teatral, de forma autònoma o per a altri en actuacions en viu i/o audiovisuals, i per a productores d’espectacles, empreses de serveis i/o entitats que realitzin espectacles, dinamització basada en l’actuació i/o preparació en tècniques d’expressió i comunicació.\n5.1 Objectius generals del cicle\na) Conèixer i aplicar l’anàlisi als diversos àmbits de l’expressió dramàtica.\nb) Construir personatges a partir de l’aplicació de diferents tècniques interpretatives.\nc) Emprar les eines i metodologies per al procés creatiu.\nd) Assolir la preparació física idònia per a l’actuació.\ne) Assolir una consciència i col·locació corporal apta per a l’actuació.\nf) Aplicar l’expressivitat del cos, creant gestos i moviments.\ng) Conèixer i aplicar tècniques específiques de moviment i/o dansa.\nh) Dominar la postura i la respiració per utilitzar la veu com a instrument tant per a la interpretació parlada com per a la interpretació cantada.\ni) Aplicar les tècniques de veu parlada i/o cantada a una situació dramàtica concreta adequant-la a les exigències del personatge i a les directrius escèniques.\nj) Planificar, desenvolupar i avaluar activitats de preparació i entrenament en expressió aplicant les tècniques adequades.\nk) Dissenyar, organitzar i avaluar activitats de dinamització basades en l’actuació.\nl) Explorar i desenvolupar la proposta creativa.\nm) Aplicar i integrar les tècniques d’interpretació, moviment i veu a l’actuació.\nn) Assolir la interpretació d’un personatge dins d’una dramatúrgia.\no) Treballar amb disponibilitat segons les directrius artístiques i tècniques.\np) Relacionar-se en l’equip de treball, participant amb tolerància, respecte i sinceritat per mantenir relacions adequades al treball en equip.\nq) Reconèixer drets i deures com a agent actiu en la societat, analitzar el marc legal que regula les condicions socials i laborals per participar com a ciutadà democràtic.\n5.2 Relació de mòduls professionals\nMòdul professional 1: Tècniques d’interpretació\nDurada: 462 hores\nUF1: Anàlisi i documentació. 66 hores\nUF2: Entrenament actoral. 165 hores\nUF3: Tècniques d’interpretació. 231 hores\nMòdul professional 2: Tècniques de moviment\nUF1: Condicionament físic teatral. 165 hores\nUF2: Expressió corporal. 132 hores\nUF3: Tècniques d'escalfament per al moviment. 33 hores\nMòdul professional 3: Tècniques de veu i cant\nUF1: Entrenament de la veu. 132 hores\nUF2: Tècnica i expressió vocal. 165 hores\nUF3: Tècniques d'escalfament de la veu. 33 hores\nMòdul professional 4: Entrenament en activitats comunicatives\nUF1: Entrenament en activitats comunicatives. 33 hores\nMòdul professional 5: Activitats de dinamització\nUF1: Activitats de dinamització\nMòdul professional 6: Pràctica escènica\nDurada: 382 hores\nUF1: Treball d'escenes. 99 hores\nUF2: Taller de muntatge escènic o audiovisual. 132 hores\nUF3: Taller o enregistrament amb presentació final en públic. 151 hores\nMòdul professional 7: Formació i orientació laboral\nUF1: El marc legal. 22 hores\nUF2: Incorporació al treball. 22 hores\nUF3: Empresa i iniciativa emprenedora. 22 hores\nMòdul professional 8: Projecte integrat\nUF1: Projecte integrat. 66 hores\nMòdul professional 9: Pràctiques en empreses, estudis o tallers\nDurada: 166 hores\nHores de lliure disposició: 133 hores\nUF1: Anàlisi i documentació\nUF2: Entrenament actoral\nUF3: Tècniques d'interpretació\nUF1 Anàlisi i documentació\n1. Analitza el material artístic en la seva estructura, gènere, context i registre interpretatiu.\n1.1 Reconeix a quins gèneres pertany el text del projecte que s’analitza.\n1.2 Explica el context del projecte.\n1.3 Identifica en les directrius del projecte les premisses ideològiques escèniques i estètiques.\n1.4 Es documenta sobre el personatge en l’entorn del projecte.\nAnàlisi del projecte.\nDocumentació: proposta, partitura, text, guió; documentació contextual.\nGèneres i estils teatrals: tragèdia, drama, comèdia, teatre musical, entre d’altres.\n1. Aprèn i memoritza el text del material artístic.\n2. Incorpora al material après les directrius i condicionants de l’escena.\n1.1 Memoritza el text segons la metodologia de treball.\n1.2 Segmenta el text en unitats d’acció dramàtica i conflictes.\n2.1 Identifica com afecten al text les directrius dramatúrgiques i escèniques.\n2.2 Reprodueix el text d’acord amb l’estructura sintàctica i d’acció del projecte.\nTreball amb el text.\nTècniques de memorització, retentiva i concentració.\nMetodologies d’aprenentatge de textos, accions i indicacions escèniques.\nAnàlisi del projecte en la seva estructura, gènere, context i registre interpretatiu.\nLectura, comprensió i anàlisi del projecte, el seu sentit i el context.\nAnàlisi de material gràfic i audiovisual complementari.\nDocumentació de camp del projecte i context.\nMemorització de l’estructura sintàctica de sentit i acció del text dramàtic del projecte.\nUF3: Tècniques d’interpretació\n1. Analitza el personatge.\n2. Construeix el personatge partint d’un procés d’exploració creatiu.\n1.1 Determina els aspectes del personatge i del seu entorn aplicables a la interpretació.\n1.2 Identifica i relaciona, per a cada unitat d’acció, les vessants emocionals, psicològiques i físiques.\n1.3 Relaciona aspectes del personatge amb les premisses ideològiques, escèniques i estètiques del projecte.\n1.4 Concreta els objectius generals i locals del personatge en les diverses unitats d’acció.\n1.5 Descriu les relacions entre personatges i com aquestes condicionen.\n2.1 Mostra, aplicant les tècniques d’interpretació, les aptituds següents:\nL’exercitació de la concentració específica.\nLa capacitat de resposta.\nEl reconeixement i l’exercitació de l’imaginari.\nLa ductilitat emocional.\nLa capacitat de proposta.\nLa capacitat de joc.\nLa capacitat d’expressar el sentit, l’emoció i la intenció.\nEl manteniment d’una actitud orgànica permanent.\nLa capacitat de reflexió pertinent i ajustada del treball interpretatiu.\n2.2 Desenvolupa l’entrenament actoral més adient al projecte i al personatge en concret.\n2.3 Explora la concreció de la línia d’acció, les emocions, el comportament i les actituds del personatge, segons:\nL’anàlisi del personatge i del projecte prèviament efectuat.\nL’aportació creativa de recursos propis.\nEls condicionants externs provinents dels altres personatges, i de la relació amb l’espai i elements escènics.\n2.4 Concreta la construcció del personatge, a partir dels resultats de l’exploració.\nAnàlisi del personatge.\nFacetes del personatge.\nMetodologia d’anàlisi de personatges.\nDocumentació: fons o referents d’informació (audiovisuals, històrics, pictòrics, musicals, etc.).\nPresa de dades i observació.\nDirectrius del projecte.\nPremisses ideològiques, escèniques i estètiques.\nConstrucció del personatge.\nTècniques de concentració específica.\nJoc simbòlic, expressiu, dramàtic i teatral.\nConstrucció de l’imaginari del personatge.\nLa recepció i capacitat de modificació.\nCriteris objectius d’anàlisi sobre la pròpia praxis actoral.\nTipus d’assaigs d’exploració.\nTècniques formals d’interpretació per a la construcció del personatge.\nSituació dramàtica (els fets, les circumstàncies, etc.).\nAccions físiques, objectius, línia de pensament.\nInterrelació de personatges.\nProcediments i hàbits específics per a la concreció del treball.\nTècniques de preparació i planificació específica de l’exploració i improvisació.\nUF1: Condicionament físic teatral\nUF2: Expressió corporal\nUF3: Tècniques d'escalfament per al moviment\n1. Assoleix una òptima presència i col·locació corporal.\n2. Prepara el propi cos, fent-lo dúctil i versàtil al servei de l’actuació.\n1.1 Coneix els components del sistema musculoesquelètic relacionats amb l’activitat física.\n1.2 Comprèn el funcionament de l’aparell locomotor, de l’aparell cardiorespiratori, del sistema nerviós i de la fisiologia d’aquests en relació amb l’activitat de l’actuació.\n1.3 Reconeix el propi cos i en pren consciència mitjançant la propiocepció.\n1.4 Valora la col·locació i postura corporal mitjançant l’autoavaluació.\n1.5 Corregeix i optimitza la posició del cos mitjançant tècniques de correcció postural.\n2.1 Coneix els conceptes més importants de la teoria de l’entrenament físic: escalfaments, retorn a la calma, estiraments i potenciació muscular.\n2.2 Coneix tècniques d’entrenament i treball corporal per millorar les capacitats condicionals generals i evitar lesions.\n2.3 Identifica les tècniques adequades per a la concentració en les sessions d’entrenament.\n2.4 Controla les tensions musculars i els hàbits posturals i de moviment propis per a la pràctica i el domini d’un entrenament adequat.\n2.5 Identifica les qualitats i capacitats de moviment del cos mitjançant exercicis d’entrenament específics i l’anàlisi de moviments.\n2.6 Aplica mesures i protocols pertinents per evitar riscos o possibles lesions físiques.\n2.7 Entrena el cos amb exercicis concrets per tal de fomentar les qualitats físiques condicionals o de base: resistència, flexibilitat, força i velocitat.\n2.8 En un cas pràctic d’entrenament: programa els exercicis, pren mesures preventives, es concentra, escalfa adequadament, aplica tècniques d’entrenament i treball corporal, respira coordinadament amb el moviment i realitza el retorn a la calma i els estiraments que corresponen.\nConeixement del cos.\nEixos i plànols de moviment.\nPossibles alteracions dels eixos corporals.\nEl sistema nerviós.\nRelació amb l’exterior: sentits.\nL’equilibri i les seves formes de percepció.\nSensibilitat i memòria propioceptiva.\nCol·locació i postura corporal. Autoavaluació.\nPercepció, identificació i control de la mobilitat corporal en relació amb el propi cos i l’espai.\nDistribució del pes corporal, globalment i segmentària. Centre de gravetat, equilibri i postura.\nEntrenament i millora de les capacitats condicionals i coordinatives: teoria de l’entrenament físic.\nEscalfament, retorn a la calma i estiraments.\nFases de l’escalfament.\n1. Desenvolupa l’expressió gestual i de moviment per a l’aplicació dels patrons i paràmetres espai-corporals bàsics.\n2. Construeix un comportament físic dins una situació dramàtica.\n3. Elabora una interpretació corporal escènica.\n4. Utilitza tècniques específiques de dansa.\n5. Incorpora a l’expressió corporal diferents tècniques específiques de moviment.\n1.1 Reconeix diferents patrons i actituds de moviment en l’expressió: punts fixos, canvis de pes, amplituds, eixos corporals, direccions, volums, objectes, relació cos-objecte, energia, temps, entre d’altres.\n1.2 En un cas pràctic convenientment caracteritzat, aplica de forma plàstica i coherent una sèrie enllaçada de diferents patrons i actituds de moviment.\n1.3 Identifica les formes d’expressió amb el cos (col·locació, gest i moviment) de les emocions i intencions d’un personatge.\n1.4 Entrena la col·locació, el gest i el moviment del cos per expressar i comunicar continguts emocionals i d’intenció.\n1.5 Expressa determinades emocions i intencions mitjançant l’ús del cos.\n2.1 Fa propostes de les possibilitats expressives del gest, l’actitud i el moviment en funció d’un guió textual o no textual d’accions i intencions concretes.\n2.2 Planifica les accions físiques d’un comportament escènic per a l’aplicació de diferents paràmetres espai-temporals del moviment.\n2.3 Construeix un comportament físic escènic coherent en funció d’un breu guió textual o no textual.\n2.4 En una situació dramàtica ben caracteritzada, de construcció d’un comportament físic: n’identifica els condicionants físics, n’identifica les emocions i intencions, en reprodueix els condicionants físics i situacionals, n’expressa corporalment les emocions i intencions, enllaça de forma coherent i plàstica els patrons de moviment, ajusta la proposta en el gènere i l’estètica definits.\n3.1 Desenvolupa les qualitats físiques psicomotrius de coordinació: ritme, lateralitat, agilitat, control de l’eix, destresa, gir i consciència del cos a l’espai.\n3.2 Desenvolupa les qualitats físiques condicionals: equilibri, sentit del ritme, memòria corporal i flexibilitat.\n3.3 Implementa les qualitats físiques de coordinació i sentit del ritme en una seqüència de moviment, assolint una interpretació coreogràfica.\n3.4 Ajusta la interpretació coreogràfica individual al sentit general de la representació.\n4.1 Reconeix els estils de dansa més habituals en l’àmbit de l’espectacle teatral occidental.\n4.2 Identifica el llenguatge específic de la dansa com a tècnica de moviment per a l’actor.\n4.3 Executa moviments bàsics de dansa.\n4.4 Proposa tipus de coreografia per a espectacles amb el gènere, l’estil i l’estètica ben caracteritzats.\n4.5 En un cas pràctic, convenientment caracteritzat, d’incorporació d’una coreografia a un espectacle:\nTria el tipus més adequat i en defineix una seqüència de moviments.\nExecuta els moviments corresponents incorporant-hi la coordinació i el sentit del ritme original.\nEs coordina amb els altres personatges.\n5.1 Identifica les diferents tècniques de moviment específiques associades als diversos llenguatges corporals de la representació.\n5.2 En un cas pràctic d’implementació d’una tècnica específica de moviment en una situació dramàtica:\nUtilitza els equipaments i el material associat a la tècnica segons els procediments de treball, i amb les mesures de seguretat corresponents.\nIdentifica els moviments associats a la tècnica implementada.\nDesenvolupa els moviments associats a la tècnica que s’implementa.\nAjusta la interpretació coreogràfica individual al sentit general de la situació dramàtica i a la resta d’actors i actrius.\nParàmetres, patrons i actituds de moviment.\nPunts fixos, canvis de pes, amplituds, eixos corporals, direccions, volums, objectes, relació cos-objecte, energia, temps, entre d’altres.\nTècniques d’expressió corporal d’emocions i intencions.\nGuions textuals i no textuals.\nTipologies de personatges.\nInfluència del gènere i de l’estètica.\nL’exploració de camp.\nObservació activa de comportaments.\nQualitats físiques de coordinació.\nDansa: bases tècniques.\nMoviments bàsics de dansa.\nIntegració de dansa i interpretació.\nTècniques específiques de moviment.\nMim, pantomima, màscara, tècniques de circ, lluita escènica i/o manipulació de titelles i objectes, entre d’altres.\nMoviments i coreografies associats a les tècniques específiques de moviment.\nUF3 Tècniques d'escalfament per a moviment\n1. Prepara el propi cos, fent-lo dúctil i versàtil al servei de l’actuació\n1.1 Valora l’estat físic, segons el coneixement del propi cos en el seu conjunt i de la biomecànica i fisiologia implicats en l’activitat de la interpretació.\n1.2 Elabora una taula d’exercicis d’escalfament per a moviment personalitzada organitzada en les fases següents: condicionament físic general, condicionament físic específic i condicionament físic teatral.\n1.3 Executa la taula d’escalfament per a moviment en les situacions escaients.\nUF1: Entrenament de la veu\nUF2: Tècnica i expressió vocal\nUF3: Tècniques d'escalfament de la veu\n1. Prepara el cos per utilitzar la veu com a instrument, mitjançant el domini de la postura i de la respiració.\n1.1 Coneix el funcionament dels òrgans i parts del cos implicats en la correcta emissió de la veu: aparell respiratori i aparell fonador.\n1.2 Pren consciència de l’estat del cos i dels òrgans implicats en l’emissió de veu.\n1.3 Planifica els exercicis posturals i de respiració adequats després d’haver pres consciència de l’estat del cos i dels òrgans implicats per a un correcte funcionament de la veu.\n1.4 Realitza els exercicis planificats de correcció postural i de respiració:\nDiferents mecàniques respiratòries.\nExercicis de tècniques de correcció postural.\n2.1 Planifica els exercicis d’escalfament de la veu adequats, segons procediments estàndards de treball.\n2.2 Realitza els exercicis d’escalfament de la veu planificats.\n2.3 En un espai concret d’actuació, ajusta l’emissió de sons en funció de les característiques de ressonància de l’espai.\n2.4 Es responsabilitza de la veu a partir de l’aplicació dels hàbits d’higiene de la veu.\nLa veu com a instrument.\nAnatomia i fisiologia de l’aparell respiratori, fonador, ressonadors i òrgans que hi estan implicats.\nFuncionament de l’aparell fonador.\nL'emissió de so.\nComponents del so: intensitat, tonalitat, timbre, quantitat i ritme.\n1. S’expressa correctament en funció de la llengua que s’utilitza.\n2. Adequa la veu parlada a les característiques d’una situació dramàtica, i al gènere i estil dramàtic que s’interpreta.\n3. Controla l’afinació i el ritme en el cant, adequant-lo als diferents gèneres i estils musicals.\n1.1 Parla amb correcció fonètica i de dicció en llengua catalana.\n1.2 Parla amb correcció fonètica i de dicció en llengua castellana.\n2.1 En una situació dramàtica concreta:\nIntegra la veu a les característiques físiques i psíquiques.\nAdequa l’expressió oral a les característiques situacionals.\nAdequa l’expressió oral al gènere i estil dramàtic.\n2.2 Domina els elements prosòdics d’entonació i ritme en funció de l’estil dramàtic i el gènere que s’interpreta.\n3.1 Interpreta cançons amb sensibilitat musical i amb control de l’afinació i de l’emissió.\n3.2 Coneix els diferents estils en el teatre musical.\n3.3 En un cas pràctic d’un gènere i estil musical perfectament definits, ajusta el cant a la representació.\nFonètica i dicció.\nFonètica i dicció en llengua catalana.\nFonètica i dicció en llengua castellana.\nVers i accentuació.\nLa veu en la interpretació.\nGèneres teatrals i estils declamatoris (líric, èpic, dramàtic, etc.).\nExpressió oral en funció de variants socials i geogràfiques.\nExpressió de patologies de la veu.\nEl cant i l’aparell fonador.\nTipus de veu cantada.\nAfinació i ritme.\nGèneres i estils musicals.\nEl sentiment en el cant.\n1. Escalfa l’aparell fonador, adaptant-lo a l’espai d’actuació i seguint les mesures de prevenció de riscos.\n1.1 Elabora una taula d’exercicis d’escalfament de la veu personalitzada.\n1.2 Executa la taula d’escalfament de la veu en les situacions escaients.\nExercicis i taules d’escalfament.\nEspai escènic: característiques i ressonància.\nUF1: Entrenament en activitats comunicatives\n1. Analitza les necessitats de preparació i entrenament de les persones o organitzacions que ho sol·liciten.\n2. Organitza els plans de preparació i d’entrenament, adequats a les necessitats de les persones sol·licitants.\n3. Aplica les activitats de preparació i entrenament en tècniques d'interpretació, de moviment o vocals d’acord amb la programació.\n4. Dissenya eines d’avaluació del procés de preparació i entrenament i de l’assoliment dels objectius.\n5. Emet informes d’avaluació.\n1.1 Identifica les dades i indicadors a recollir necessaris per definir els objectius de la preparació i l’entrenament.\n1.2 Elabora, en un cas pràctic suficientment definit, els instruments de presa de dades necessaris per detectar les necessitats de preparació i entrenament.\n1.3 Identifica, en un cas pràctic convenientment definit, les necessitats de preparació i entrenament en tècniques d’expressió i comunicació de les persones sol·licitants i els requisits del context formatiu.\n1.4 Formula els objectius de preparació i entrenament d’acord amb les necessitats detectades.\n2.1 Planifica la preparació i l’entrenament a partir dels objectius i els condicionants externs i propis de les persones sol·licitants.\n2.2 Construeix activitats de preparació i entrenament d’acord amb els objectius identificats i l’interès de la persona sol·licitant.\n2.3 En un cas pràctic convenientment definit, programa les activitats de preparació i entrenament, preveient-ne l’avaluació i tenint en compte la planificació.\n2.4 En un cas pràctic convenientment caracteritzat de desenvolupament d’activitats de preparació i entrenament:\nOrganitza els espais i els materials necessaris per desenvolupar la preparació i l’entrenament.\nTemporitza les accions.\nProposa activitats d’ensenyament-aprenentatge en tècniques d’interpretació, de moviment i/o vocals.\nIdentifica les especificitats dels diferents participants.\n3.1 Descriu procediments d’organització del temps, de les infraestructures i dels materials per a la preparació en tècniques d’interpretació, de moviment i vocals.\n3.2 Relaciona les destreses a assolir (capacitats de participar, relacionar-se, parlar en públic, liderar, controlar la comunicació no verbal, entre d’altres) amb les tècniques específiques (desinhibició, moviment, vocal, entre d’altres).\n3.3 Reconeix les metodologies actives d’ensenyament-aprenentatge més adequades per a les destreses a assolir.\n3.4 Adapta el procés de preparació i entrenament a les necessitats específiques de cada participant.\n4.1 Identifica sistemes d’avaluació de les accions de preparació i entrenament en tècniques d’interpretació, de moviment i vocals.\n4.2 Formula els indicadors d’assoliment del procés de preparació i entrenament i dels objectius per ser avaluats.\n4.3 Elabora, en un cas pràctic convenientment caracteritzat, protocols d’avaluació del procés i dels objectius de la preparació i l’entrenament.\n5.1 En un cas pràctic, convenientment caracteritzat, a partir d’uns resultats d’avaluació, tant contínua com final:\nEstima l’adequació del procés a les expectatives dels participants i als objectius de l’activitat.\nConfirma el grau d’assoliment dels resultats d’avaluació per part de les persones que hi han participat.\nEmet informes amb els resultats d’avaluació i propostes de millora del procés.\nImplementa les propostes de millora al procés i per a futures accions de preparació en tècniques d’expressió i comunicació.\nDeterminació de necessitats de preparació.\nSistemes de presa de dades.\nPlanificació d’activitats de preparació en tècniques d'actuació.\nDisseny de projectes: activitats de preparació.\nProgramació de la preparació.\nActivitats de preparació en tècniques d'actuació per a l’expressió i la comunicació\nMetodologies actives per a l’ensenyament-aprenentatge de tècniques d'actuació.\nEspais i materials per a la preparació de l’activitat.\nMetodologia i eines d’avaluació.\nAvaluació participativa dels participants.\nProtocols i registres d’avaluació d’activitat.\nAnàlisi de dades de l’avaluació de processos.\nAnàlisi de dades d’avaluació d’objectius.\nInformes i memòries de les activitats de preparació.\nL’avaluació com a element de millora de l’acció formativa.\n1. Identifica i caracteritza diferents tipus d’activitats de dinamització en funció dels promotors, les tipologies de participants i espectadors.\n2. Concreta activitats de dinamització relacionant-les amb els grups als quals es dirigeixen i els mitjans i instal·lacions disponibles, detallant els aspectes operatius per al seu desenvolupament i aplicació pràctica.\n3. Duu a terme la programació, executant les activitats previstes.\n4. Aplica mètodes i instruments d’avaluació sobre procés i sobre resultats de les activitats de dinamització, d’acord amb els objectius establerts.\n1.1 Relaciona interessos i preferències de diferents tipus de promotors i receptors amb diferents tipus d’activitats de dinamització.\n1.2 Identifica les necessitats específiques dels diferents tipus de receptors tenint en compte les seves característiques: edat, discapacitats, malalties, dèficit de competències emocionals (tant personals com socials), entre d’altres.\n1.3 Formula objectius específics de programació d’activitats de dinamització a partir de supòsits pràctics de projectes i d’orientacions de promotors.\n1.4 Diferencia i caracteritza possibles activitats de dinamització segons diferents objectius previstos.\n1.5 Identifica i descriu, en relació amb els tipus més freqüents d’activitats de dinamització: les característiques del projecte, els objectius del projecte, el paper i funció dels animadors, el paper i funció dels participants, els mitjans i instal·lacions necessaris.\n2.1 Relaciona recursos humans, materials, equipaments i instal·lacions amb els diferents tipus d’activitats de dinamització.\n2.2 Identifica els criteris més habituals a tenir en compte per a la selecció de les activitats i les tècniques de representació més adequades.\n2.3 En l’elaboració d’un projecte de dinamització amb els objectius ben definits:\nIdentifica les característiques dels participants/receptors a qui es dirigeix.\nSelecciona les activitats.\nDefineix la metodologia de dinamització.\nProposa els rols dels participants/receptors.\nDefineix la seqüència temporal.\nDefineix els recursos humans i materials necessaris.\nIdentifica les possibles contingències, riscos, barreres i obstacles que puguin interferir en el desenvolupament de l’activitat.\nPreveu activitats d’avaluació o control.\nElabora la programació per al desenvolupament de l’activitat.\n3.1 En supòsits pràctics d’activitats de dinamització amb programacions ben definides:\nAssaja les activitats de dinamització.\nAplica dinàmiques de grup per a la bona integració dels participants.\nActua en l’activitat, si escau.\nCoordina les diferents persones que hi participen, donant les orientacions i directrius necessàries.\nSupervisa el grup de participants/receptors, solucionant les incidències que puguin sorgir.\n3.2 Descriu les normes de seguretat en el desenvolupament de les activitats de dinamització i en l’ús i manteniment dels mitjans necessaris, tant per als animadors i tècnics com per als participants.\n4.1 Descriu els instruments més habituals d’avaluació d’activitats de dinamització i els relaciona amb tipus de funció, objectius i característiques dels participants.\n4.2 En un supòsit pràctic d’avaluació d’una activitat de dinamització ben definida:\nElegeix els indicadors per determinar l’avaluació de la qualitat (tant de procés com de resultat) de les activitats incloses en el projecte.\nAplica el procés d’avaluació d’acord amb les previsions fetes en la programació de l’activitat.\nEmplena les fitxes de control segons els models previstos.\n4.3 En un supòsit pràctic d’activitats de dinamització, aplica tècniques d’avaluació als diferents elements que la configuren.\n4.4 Descriu les parts i els punts més rellevants d’un informe d’avaluació relatiu a activitats de dinamització.\n4.5 En un supòsit pràctic d’anàlisi de l’avaluació d’una activitat de dinamització:\nElabora els informes corresponents segons criteris i procediments establerts.\nEstableix els mecanismes per introduir les millores que el procés d’avaluació aconselli.\nActivitats de dinamització.\nProjectes de dinamització.\nClassificació segons tipologia de col·lectiu destinatari.\nClassificació segons el tipus de participació requerida: activa, passiva o compartida.\nTipus d’activitats de dinamització: presentació, dinamització sociocultural, d’esdeveniments, turística, col·laboració terapèutica, role-play, entre d’altres.\nCol·lectius destinataris de les accions de dinamització.\nCaracterístiques específiques de col·lectius.\nDinàmiques de grup adients a cada grup de treball.\nCompetències emocionals personals.\nOrganització d’activitats de dinamització.\nElaboració de programacions.\nMètodes de control de temps: descripció i aplicació.\nSupervisió del desenvolupament.\nRecursos humans i materials: animadors, recursos sonors i visuals, vestuari, escenografia, materials específics.\nMetodologies d’intervenció en activitats de dinamització: fases de l’activitat, anàlisi del grup, control de contingències, funcions del dinamitzador, treball en equip.\nAvaluació i control d’activitats de dinamització.\nTècniques i instruments d’avaluació.\nDisseny i aplicació.\nRegistre de dades.\nInformes d’avaluació: finalitat, estructura i presentació.\nUF1: Treball d'escenes\nUF2: Taller de muntatge escènic o audiovisual\nUF3: Taller o enregistrament amb presentació final en públic\nDurada: 151 hores\n1. Porta a terme el procés creatiu en el treball d’escenes.\n2. Es prepara per a l’actuació en el treball d’escenes.\n3. Es caracteritza segons el personatge que interpreta en el treball d’escenes.\n1.1 Integra les tècniques d’interpretació, de veu, de cant i/o de moviment/cos segons l’adequació al projecte en el treball d’escenes.\n1.2 Identifica diferents elements de caracterització i condicions tècniques necessàries per concretar-los en el treball d’escenes.\n1.3 Ajusta la interpretació als requeriments tècnics i espacials en el treball d’escenes.\n1.4 S’adequa als paràmetres necessaris del projecte: la línia d’acció, la projecció física i vocal, la coordinació del tempo, el ritme, els moviments escènics en el treball d’escenes.\n1.5 Identifica els errors comesos, tant propis com d’altres en el treball d’escenes.\n1.6 Corregeix els errors propis en el treball d’escenes.\n1.7 Executa les indicacions acordades en el treball d’escenes.\n2.1 S’adapta als aspectes que condicionen la representació: treball en equip i manteniment de directrius artístiques i tècniques en el treball d’escenes.\n2.2 Aplica les tècniques i exercicis de preparació psicofísica acordades tant a nivell individual com grupal, amb el material necessari en el treball d’escenes.\n3.1 Prepara els elements d’ús personal (vestuari, maquillatge i attrezzo) i en comprova l’estat en el treball d’escenes.\n3.2 S’aplica els elements de caracterització necessaris en el treball d’escenes.\n3.3 Manté en condicions òptimes el material en el treball d’escenes.\nProcés creatiu en el treball d’escenes.\nIntegració de tècniques d’actuació teatral d’interpretació, de veu, de cant i/o de moviment/cos en el treball d’escenes.\nInterrelacions d’actors en el treball d’escenes.\nAssaig: elements i tipus.\nPreparació per a l’actuació en el treball d’escenes.\nTècniques i exercicis de preparació psicofísica individuals i en grup.\nOrganització i agenda de treball.\nCaracterització en el treball d’escenes: elements bàsics de maquillatge, vestuari, utillatge, perruqueria, complements i attrezzo, i/o màscara, entre d’altres.\n1. Porta a terme el procés creatiu en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n2. Es prepara per a l’actuació en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n3. Es caracteritza segons el personatge que interpreta en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.1 Integra les tècniques d’interpretació, de veu, de cant i/o de moviment/cos segons l’adequació al projecte en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.2 Identifica diferents elements de caracterització i condicions tècniques necessàries per concretar-los en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.3 Identifica els possibles riscos i les mesures de protecció adequades en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.4 Ajusta la interpretació als requeriments tècnics i espacials en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.5 S’adequa als paràmetres necessaris del projecte: la línia d’acció, la projecció física i vocal, la coordinació del tempo, el ritme, els moviments escènics en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.6 Identifica els errors comesos, tant propis com d’altres en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.7 Corregeix els errors propis en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n1.8 Executa les indicacions acordades en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n2.1 S’adapta als aspectes que condicionen la representació: treball en equip i manteniment de directrius artístiques i tècniques en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n2.2 En un cas pràctic ben definit de canvis en els requeriments tècnics i/o espacials, sap incorporar modificacions a la interpretació en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n2.3 Elabora una agenda de treball segons el projecte, tenint en compte el temps de preparació, d’actuació i de finalització, en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n2.4 Aplica les tècniques i exercicis de preparació psicofísica acordades tant a nivell individual com grupal, amb el material necessari en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n3.1 Prepara els elements d’ús personal (vestuari, maquillatge i attrezzo) i en comprova l’estat en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n3.2 S’aplica i/o es deixa aplicar els elements de caracterització necessaris en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\n3.3 Manté en condicions òptimes el material en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nProcés creatiu en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nIntegració de tècniques d’actuació teatral d’interpretació, de veu, de cant i/o de moviment/cos en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nInterrelacions d’actors en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nElements tècnics i de caracterització en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nConcreció del projecte en el taller de muntatge escènic o audiovisual: coordinació dels elements i llenguatges escènics i d’audiovisuals.\nPreparació per a l’actuació en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nOrganització i agenda de treball en el taller de muntatge escènic o audiovisual.\nCaracterització en el taller de muntatge escènic o audiovisual: maquillatge, vestuari, utillatge, perruqueria, complements i attrezzo, i/o màscara, entre d’altres.\n1. Duu a terme el procés creatiu en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n2. Es prepara per a l’actuació en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n3. Es caracteritza segons el personatge que interpreta en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n4. Representa un projecte davant del públic o l’enregistra en suport audiovisual.\n5. Es comunica amb el públic i els mitjans de comunicació en situacions diverses.\n1.1 Integra les tècniques d’interpretació, de veu, de cant i/o de moviment/cos segons l’adequació al projecte en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.2 Identifica diferents elements de caracterització i condicions tècniques necessàries per concretar-los en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.3 Identifica els possibles riscos i les mesures de protecció adequades en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.4 Ajusta la interpretació als requeriments tècnics i espacials en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.5 S’adequa als paràmetres necessaris del projecte: la línia d’acció, la projecció física i vocal, la coordinació del tempo, el ritme, els moviments escènics en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.6 Identifica els errors comesos, tant propis com d’altres en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.7 Corregeix els errors propis en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n1.8 Executa les indicacions acordades en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n2.1 S’adapta als aspectes que condicionen la representació: treball en equip i manteniment de directrius artístiques i tècniques en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n2.2 Elabora una agenda de treball segons el projecte, tenint en compte el temps de preparació, d’actuació i de finalització, en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n2.3 Aplica les tècniques i exercicis de preparació psicofísica acordades tant a nivell individual com grupal, amb el material necessari en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n3.1 Prepara els elements d’ús personal (vestuari, maquillatge i attrezzo) i en comprova l’estat en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n3.2 S’aplica i es deixa aplicar els elements de caracterització necessaris en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n3.3 Manté en condicions òptimes el material en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\n4.1 Coneix els requisits específics dels contractes laborals (limitació de riscos, manteniment de la continuïtat o “raccord” físic, entre d’altres).\n4.2 Identifica les mesures de prevenció de riscos laborals adequades.\n4.3 Ajusta la interpretació segons els missatges emocionals transmesos pel públic.\n4.4 En un cas pràctic ben definit, en el taller o enregistrament amb presentació final en públic, de canvis en els requeriments tècnics i/o espacials, sap incorporar modificacions a la interpretació.\n5.1 En un cas concret, resumeix i explica el projecte de manera correcta i amena ajustant-se a les característiques del receptor.\n5.2 Té una actitud positiva i empàtica en la comunicació envers el públic i els mitjans de comunicació.\nProcés creatiu en el taller o enregistrament amb presentació final en públic:\nRequeriments tècnics i espacials: espai, il·luminació, so, efectes especials. Equips tècnics i de gravació. Instruments musicals, orquestra.\nActuació en el taller o enregistrament amb presentació final en públic:\nL’actuació en públic.\nResponsabilitats de l’actor o actriu.\nEl públic: característiques i comportament.\nPreparació per a l’actuació en el taller o enregistrament amb presentació final en públic.\nCompromisos implícits a la professió.\nCaracterització en el taller o enregistrament amb presentació final en públic: maquillatge, vestuari, utillatge, perruqueria, complements i attrezzo, màscara i/o efectes especials.\nResum de projectes.\nRelació interpersonal, empatia.\nAtenció als mitjans.\nUF1: Regulació sociolaboral.\nUF2: Incorporació al treball.\nUF3: Empresa i iniciativa emprenedora\nUF1: Regulació sociolaboral\n1. Identifica el marc legal i els procediments administratius que regulen els àmbits escènics i d'audiovisual.\n2. Coneix els convenis col·lectius de l’artista, i les condicions sociolaborals en els àmbits escènics i audiovisuals públics.\n3. Coneix la normativa referent a la formació de companyies, drets i deures (drets d'autor i drets d'imatge).\n1.1 Determina les diferents eines de protecció, gestió, i els drets que es deriven del marc legal.\n1.2 Identifica els tràmits administratius i els requisits tècnics necessaris per desenvolupar una activitat en diferents entorns del món de l’espectacle.\n2.1 Determina les diferents eines de protecció, gestió, i els drets que es deriven de l’estatut de l’artista.\n3.1 Coneix els drets i deures, la normativa i els processos i registres associats als drets d’imatge i de la propietat intel·lectual.\nRegulació sociolaboral dels artistes.\nDrets de propietat intel·lectual i drets d’imatge.\nRegulació de les companyies de teatre.\nUF2: Incorporació al treball\n1. Identifica els mecanismes d’accés, els sistemes de selecció del mercat de treball i les capacitats que en faciliten la incorporació així com els organismes institucionals, nacionals i comunitaris d’ajuda a la inserció laboral.\n2. Identifica el marc legal del treball així com els drets i les obligacions que deriven de les relacions laborals.\n3. Avalua el marc normatiu de seguretat i higiene en el treball i la seva repercussió en la qualitat de vida laboral i personal.\n4. Distingeix, en els convenis col·lectius relacionats amb les arts escèniques, els tipus de contractes laborals i les relacions amb l’empresa que contracta.\n1.1 Coneix les diferents vies d’accés a l’ocupació i a la formació permanent, així com les tècniques, organismes, institucions, programes i accions públiques i privades útils en el procés de recerca d’ocupació.\n2.1 Coneix el marc legislatiu i els drets i les obligacions que deriven de les relacions laborals en el marc de les arts escèniques i les principals obligacions i prestacions en matèria de Seguretat Social.\n3.1 Elabora conclusions argumentades respecte a la importància de les mesures de seguretat i higiene en el treball dins del marc normatiu específic.\nSistemes d’accés al món laboral: tècniques i instruments de recerca d’ocupació. Organismes i institucions nacionals i comunitàries que presten ajuda a la inserció laboral.\nSistemes d’accés a la formació permanent. Organismes, institucions, programes i accions públiques i privades, nacionals i comunitàries que realitzen formació permanent en el sector de les arts escèniques.\nEl marc jurídic de les relacions laborals: Estatut dels treballadors i reglamentació específica del sector. Elements del contracte de treball i modalitats de contractació. El temps de treball i la seva retribució. Modificació, suspensió i extinció del contracte de treball. La Seguretat Social i les seves prestacions.\nNormativa de seguretat i higiene en el treball.\n1. Identifica la normativa laboral, jurídica i fiscal que regula l’autoocupació i les iniciatives empresarials així com els organismes i els serveis institucionals, nacionals i comunitaris que faciliten ajudes econòmiques i subvencions.\n2. Adquireix els coneixements econòmics, comercials i socials que li permeten funcionar com a professional autònom.\n3. Determina els tràmits i la documentació associada necessaris per desenvolupar una activitat artística de l’espectacle en condicions administratives tècniques i laborals correctes.\n1.1 Coneix les diferents vies d’accés a l’autoocupació i a les iniciatives emprenedores, així com els organismes, institucions, programes i accions públiques i privades útils en el procés de creació d’ocupació.\n2.1 Distingeix en els convenis col·lectius relacionats amb el teatre, els audiovisuals i els serveis, els tipus de contractes laborals i les relacions amb l’empresa que contracta.\n3.1 En un cas pràctic de presentació d’una oferta i signatura d’un contracte d’actuació:\nCalcula el pressupost tenint en compte tots els conceptes: material, lloguers, tècnics, artistes, permisos, impostos, entre d’altres.\nElabora l’oferta de forma clara i en diferents formats.\nIndica a l’oferta tots els requisits legals necessaris: empreses, NIF, servei a donar, valor econòmic, impostos, termini de validesa, forma de pagament, exclusions, imprevistos, entre d’altres.\nElabora un contracte d’actuació associat a l’oferta acceptada.\nElabora i tramita tota la documentació associada a una actuació realitzada (factures, rebuts, gestions bancàries, liquidació d’impostos, entre d’altres).\nEstudia la seva viabilitat econòmica tenint en compte tots els costos de producció, difusió i representació.\nNormativa laboral, jurídica i fiscal, i tràmits per a l’inici de l’activitat professional autònoma.\nOrganismes i institucions nacionals i comunitàries que presten ajuda a la iniciativa empresarial.\nFinançament i comptabilitat d’empresa en la gestió de l’activitat.\nEines de difusió i promoció de l’activitat proposada.\nEntorns virtuals per a la presentació i difusió de projectes.\nUF1: Projecte integrat\n1. Identifica les necessitats del sector productiu, tot relacionant-les amb els projectes-tipus que se’n puguin derivar.\n2. Dissenya projectes relacionats amb les competències expressades en el títol, tot incloent i desenvolupant les fases que el componen.\n3. Planifica l’execució del projecte, en determina el pla d’intervenció i la documentació associada.\n4. Defineix els procediments per al seguiment i control en l’execució del projecte, justificant la selecció de variables i instruments emprats.\n1.1 Classifica les empreses de sector per les seves característiques organitzatives i de serveis que ofereixen.\n1.2 Identifica les necessitats més demandades en el sector.\n1.3 Valora les oportunitats de negoci en el sector.\n1.4 Identifica el tipus de projecte necessari per donar sortida a les demandes previstes.\n1.5 Determina les característiques específiques que requereix el projecte.\n1.6 Determina les obligacions fiscals, laborals i de prevenció de riscos, i les condicions d’aplicació.\n1.7 Identifica possibles ajuts o subvencions per al desenvolupament del projecte.\n1.8 Identifica l’oportunitat d’incorporar les noves tecnologies de producció o de servei al projecte.\n1.9 Elabora un guió de treball que se seguirà per a l’elaboració del projecte.\n2.1 Recopila informació relativa als aspectes que s’abordaran en el projecte.\n2.2 Realitza l’estudi de viabilitat del projecte.\n2.3 Identifica les parts o fases que componen el projecte i el seu contingut.\n2.4 Estableix els objectius que es volen aconseguir i n’identifica l’abast.\n2.5 Preveu els recursos materials i personals necessaris per realitzar-lo.\n2.6 Elabora el pressupost corresponent.\n2.9 Identifica els aspectes que cal controlar per garantir la qualitat del projecte.\n3.1 Seqüencia les activitats i les prioritza en funció de les necessitats de desenvolupament.\n3.3 Identifica les necessitats de permisos i autoritzacions per portar a terme les activitats.\n3.4 Determina els procediments d’actuació o execució de les activitats.\n3.5 Identifica els riscos inherents a l’execució, definint un pla de prevenció de riscos i els mitjans i equips necessaris.\n3.6 Planifica l’assignació de recursos materials i humans i els temps d’execució.\n3.7 Fa la valoració econòmica que dóna resposta a les condicions de la posada en pràctica.\n3.8 Defineix i elabora la documentació necessària per a l’execució.\n4.1 Defineix el procediment d’avaluació de les activitats o intervencions.\n4.2 Defineix els indicadors de qualitat per fer l’avaluació.\n4.3 Defineix el procediment per a l’avaluació de contingències.\n4.4 Defineix el procediment per gestionar possibles canvis en els recursos i activitats.\n4.5 Defineix i elabora la documentació necessària per a l’avaluació de les activitats i el projecte.\n4.6 Estableix el procediment per a la participació de l’usuari en l’avaluació i n’elabora la documentació específica.\n4.7 Estableix un sistema per garantir l’acompliment del plec de condicions del projecte, si escau.\nEines d’anàlisi de l’entorn productiu del sector.\nTipologies de projectes.\nProjectes-tipus aplicables al sector.\nLes TIC en la planificació i disseny de projectes.\nSuports per a l’elaboració de documentació.\nPlanificació de la logística, recursos humans i materials per a l’execució del projecte.\nPlanificació de l’execució de projectes.\nMarc legal i gestió de riscos en la planificació i gestió de projectes.\nEines d’avaluació de projectes.\nEines per a la participació de l’usuari en els processos d’avaluació.\nIndicadors de qualitat per a l’avaluació.\nEines per a la gestió de canvis i contingències.\n1. Identifica l’estructura, l’organització i les condicions de treball de l’empresa, entitat, companyia, centre o servei, relacionant-les amb les activitats que realitza.\n2. Desenvolupa actituds ètiques i laborals pròpies de l’activitat professional, d’acord amb les característiques del lloc de treball i els procediments establerts pel centre del treball.\n1.1 Identifica les característiques generals de l’empresa, entitat, companyia, centre o servei i l’organigrama i funcions de cada àrea.\n1.5 Identifica les activitats de responsabilitat social de l’empresa, entitat, companyia, centre o servei cap a l’entorn.\n1.6 Identifica el flux de serveis o els canals de comercialització o distribució més freqüents en aquesta activitat.\n1.7 Relaciona avantatges i inconvenients de l’estructura de l’empresa, entitat, companyia, centre o servei, davant d’altres tipus d’organitzacions relacionades.\n1.8 Identifica el conveni col·lectiu o el sistema de relacions laborals al qual s’acull l’empresa, entitat, companyia, centre o servei.\n1.9 Identifica els incentius laborals, les activitats d’integració o de formació i les mesures de conciliació en relació amb l’activitat laboral.\n1.10 Valora les condicions de treball en el clima laboral de l’empresa, entitat, companyia, centre o servei.\n2.9 Manté una actitud clara de respecte cap al medi ambient.\n2.10 Estableix una comunicació i relació eficaç amb el personal de l’empresa, entitat, companyia, centre o servei.\n3.4 Fa servir equips de protecció individual segons els riscos de l’activitat professional i les normes establertes pel centre de treball.\n3.8 Detecta anomalies o desviacions en l’àmbit de l’activitat assignada, n’identifica les causes i proposa possibles solucions.\n6. Espais i instal·lacions mínimes\nAula polivalent de 45 metres quadrats.\nAula de moviment amb espai diàfan, terra adient i equip de so, i un mínim de 3,5 metres quadrats per alumne.\nAula d’interpretació amb espai diàfan, terra adient, i un mínim de 3,5 metres quadrats per alumne.\nAula-espai escènic amb possibilitat d’enfosquiment total, un espai escènic delimitat de 20 metres quadrats amb terra adient, barres de sostre practicables, focus, taula de llums, equip de so, espai per a espectadors.\nSi l’aula d’interpretació o de moviment i l’aula-espai escènic són la mateixa, aquesta ha de contenir totes les característiques d’ambdues.\nEspai per magatzem.\nPiano o teclat.\nVestidors adients al nombre d’alumnes.\n7. Perfil del professorat\n7.1 Professorat de centres educatius dependents del Departament d’Ensenyament\nL’atribució docent dels mòduls professionals que constitueixen els ensenyaments d’aquest cicle formatiu correspon als professors del cos de catedràtics d’ensenyament secundari, del cos de professors d’ensenyament secundari, del cos de catedràtics d'arts plàstiques i disseny, del cos de professors d'arts plàstiques i disseny, i al professorat especialista, segons s’escaigui, de les especialitats establertes a continuació, i a les persones que posseeixen la titulació que s’indica.\nProfessorat amb atribució docent en els mòduls professionals del cicle formatiu de tècniques d’actuació teatral:\nEspecialitat o titulació del professorat\nOrganització industrial i legislació\nCatedràtics d'arts plàstiques i disseny\nProfessor o professora especialista\nTècniques de moviment\nTítol superior de dansa\nTècnic o tècnica superior en tècniques d’actuació teatral\nTècniques de veu i cant\nTítol superior d’art dramàtic Tècnic o tècnica superior en tècniques d’actuació teatral\nEntrenament en activitats comunicatives\nLlicenciatura o grau\n7.2 Titulacions equivalents als efectes de docència\nEspecialitat del professorat\n7.3 Professorat de centres de titularitat privada o de titularitat pública diferent del Departament d’Ensenyament\nLlicenciat o llicenciada o títol de grau\nLlicenciat o llicenciada en dret o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en administració i direcció d’empreses o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en ciències actuarials i financeres o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en ciències polítiques i de l’administració o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en ciències del treball o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en economia o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en psicologia o títol de grau equivalent\nLlicenciat o llicenciada en sociologia o títol de grau equivalent\nEnginyer o enginyera en organització industrial o títol de grau equivalent\nDiplomat o diplomada en ciències empresarials o títol de grau equivalent\nDiplomat o diplomada en relacions laborals o títol de grau equivalent\nDiplomat o diplomada en educació social o títol de grau equivalent\nDiplomat o diplomada en treball social o títol de grau equivalent\nDiplomat o diplomada en gestió i administració pública o títol de grau equivalent\n8.1 Correspondències de les unitats de competència amb els mòduls professionals que formen part del currículum d’aquest cicle formatiu per a la seva convalidació\nUnitats de competència del CQPC acreditades\nMòduls professionals inclosos en el títol convalidats\n8.2 Correspondència dels mòduls professionals que formen part d’aquest Decret amb les unitats de competència per a la seva acreditació\nMòduls professionals inclosos en el títol superats


Un home resulta ferit a Manresa en saltar de tres metres quan fugia dels Mossos - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUn home resulta ferit a Manresa en saltar de tres metres quan fugia dels Mossos\nEl fugitiu, que tenia pendent una ordre de detenció, va voler salvar una tanca i va caure per un forat\nj. s. | manresa 11.09.2015 | 07:57\nUn veí de Manresa de 33 anys de nacionalitat marroquina va resultar ferit dimecres a la nit quan va saltar des d'una alçada de tres metres quan fugia d'una patrulla dels Mossos d'Esquadra. L'home, que tenia pendent una ordre de detenció per un cas de lesions, va ser rescatat pels Bombers i va ser evacuat a l'Hospital de Sant Joan de Déu amb politraumatismes. La policia catalana el va detenir.\nEls fets, segons els Mossos d'Esquadra, van tenir lloc dimecres a 3/4 d'11 de la nit. Una patrulla de seguretat ciutadana va observar que un vianant, en veure el vehicle policial, s'amagava darrere d'un cotxe aparcat, a la cruïlla entre els carrers Tarragona i Girona, al barri de Plaça Catalunya. Els agents es van aturar i van sortir del cotxe. En aquell moment, l'home va arrencar a córrer i va ser perseguit pels Mossos. El fugitiu va arribar al carrer Sansa i, un cop allà, es va enfilar per una tanca de tres metres d'altura i va saltar a l'altra banda, on hi havia un pati interior.\nEn caure des de tanta alçada, l'home va resultar ferit de consideració i, a més, segons van explicar els Bombers, va anar a caure a dins d'un forat, per la qual cosa va haver de ser rescatat pel cos d'emergències. Després de ser atès per una ambulància del SEM, va ser traslladat a l'Hospital de Sant Joan de Déu amb diversos traumatismes, segons el cos sanitari. Els Mossos van comprovar que tenia una ordre judicial de detenció, per un cas de lesions, i el van arrestar. L'home va ser donat d'alta de l'hospital a la matinada.


EN IMATGES: Sentinelles del mar | Revista | EROSKI CONSUMER\nEN IMATGES: Sentinelles del mar\nLa llum de 187 fars il·lumina part dels 7.889 quilòmetres de les costes espanyoles. En la llista es troba la torre d'Hèrcules, el far més antic del món en funcionament. I és que, tot i les noves tecnologies, la comunicació via satèl·lit i els radars, els senyals lluminosos emesos des de punts estratègics del litoral conserven el seu valor. Un vaixell que s'apropa a la costa sempre buscarà els dos llums parpellejants, si no són tres, que limiten el mar i la terra. Els torrers, ara reconeguts com a tècnics mecànics de senyals marítims, s'ocupen que mai no s'apaguin. El canvi de nom evidencia la pèrdua de l'halo de romanticisme d'un ofici que inspira soledat, imagina tempestats i desvetllaments nocturns. Però igual com continua el far, els faroners continuen sent els responsables últims que el senyal es rebi a partir de les dotze milles de la costa.\nQuan un vaixell navega de nit paral·lel al litoral mai no deixa de veure dos llums que es relleven per llençar un missatge al navegant. El seu significat es pot identificar amb facilitat i és possible determinar de quina construcció concreta es tracta consultant els llibres de Direccions o llibres de Fars elaborats a partir del 1842, any en què es va crear la Comissió Permanent de Fars i es va començar a organitzar, de manera protocol·lària, l'enllumenat marítim. A hores d'ara és regit per la Comissió de Fars fundada el 1996, que integra els representants de les diverses organitzacions autonòmiques i locals gestores de la senyalització marítima.\nEls primers fars havien de ser atesos per personal expressament destinat al senyal. Per això no són només una torre, sinó que alberguen habitatges. L'estil respon a l'època en què es van construir, però sempre se succeeixen cobertes planes, façanes dotades d'acusats sòcols, cornises pronunciades i una torre de planta circular rematada per la torrassa sustentadora de la llanterna. Aquestes llars verticals acullen les dependències familiars, el taller, els magatzems dels llums, recanvis i centrals energètiques. Una escala metàl·lica de cargol obre l'accés a la cambra d'illuminació, és a dir, a la coberta que allotja la instal·lació lluminosa i l'òptica. També s'hi arriba des de l'exterior, ja que és imprescindible per a netejar els vidres de la llanterna.\nEl far és símbol de proximitat i seguretat, i és el torrer qui el dota d'aquest significat. No fa gaire temps, cada nit o en dies de tempestats, tots els faroners havien d'estar al far, fins i tot les provisions arribaven per mitjà d'un abastador oficial, fet que evitava causes d'abandó. Encara que en condicions diferents, en l'actualitat 43 faroners habiten les talaies. Aquest nombre, que es va veure dràsticament disminuït amb els avanços tecnològics que van fer innecessària la presència del vigilant, ha augmentat els darrers anys. A més d'oferir un habitatge -la millora de les carreteres i dels vehicles ha acostat el far a la població-, s'eviten els problemes estructurals que genera l'absència de personal. D'una banda, s'abandonava una infraestructura sotmesa a condicions ambientals molt agressives que requeria d'una atenció permanent per a pal·liar-ne el deteriorament. De l'altra, els edificis quedaven exposats a efectes del vandalisme. Per això, a tot el món es promociona la tornada del faroner.\nEn l'antiguitat van ser fogueres a la intempèrie, després es van protegir i se'ls va dotar de superfícies reflectores, i finalment es va construir un edifici que allotjava tant el senyal com el responsable d'atiar el foc amb carbó o llenya. Al final, es va inventar la llum. De bon començament es va alimentar amb oli, després amb petroli i més tard amb gas. Avui, tot el sistema està automatitzat amb equips d'alimentació fotovoltaica i híbrids, solar i eòlica, que il·luminen llums de díodes LED de baix consum però d'igual intensitat. Els sistemes òptics, el mecanisme que amplifica la llum, també s'han sofisticat. Als orígens es col·locava darrere de la flama un mirall parabòlic que concentrava la llum i es dotava l'òptica de gir. En aquests moments s'utilitzen òptiques acríliques i flotadors de mercuri per potenciar la llum i regular la velocitat.\nEls fars marquen l'horitzó terrestre però la seva funció original, la que avui es manté, és assenyalar l'entrada als ports. La seva llum se suma al que es coneix com a senyals marítims. Aquestes ajudes lluminoses inclouen les balises, els llums del port, les enfilacions, els llums de sectors, les boies i els vaixells-far. Quan un vaixell comença la maniobra d'atracada espera entre balises l'arribada del pràctic i dels remolcadors. El tècnic és l'encarregat de conduir el vaixell a port, guiant-se de la seva experiència i dels llums que assenyalen el camí. El faroner és qui sap que els llums estan disposats. Els sentinelles del mar funcionen.


Un individu cala foc a un pis del carrer de Joan Bauçà de Palma\n11 maig 2021 12:31\nUn individu que encara és cercat per efectius de la Policia Nacional va calar foc la matinada d'ahir a un pis del número 26 del carrer de Joan Bauçà.\nEls fets es produïren devers les cinc de la matinada. Els policies varen desallotjar l'immoble en mig de la por i del pànic generalitzat dels veïns.\nEls bombers entraren al pis gràcies a una finestra, que varen trobar oberta.\nL'informe de sortida realitzat pels bombers de Palma assenyala com a intencionades les causes de l'incendi, que es va desenvolupar a tres punts de l'immoble, el matalàs del llit, el sofà de la sala i un bressol de nadó. Els danys a l'interior han estat nombrosos. La propietària de l'immoble arribà poc després al lloc dels fets. També se sap que els bombers varen haver de fer front a grans quantitats de fum.\nEn declaracions fetes posteriorment la jove, que no s'ha volgut identificar i que mostrava símptomes de gran nerviosisme, explicà que l'individu que havia causat els fets havia cremat nombroses fotografies seves sobre el llit, encara que no va voler explicar la relació que la uneix amb el suposat incendiari.\nEls fets la varen sorprendre fora de casa, ja que l'al·lota treballa en una coneguda discoteca de Palma. Es dóna la circumstància que la filla de pocs mesos que té es trobava en el moment del sinistre amb una mainadera.\nSembla que la persona que va prendre foc a l'immoble va endur-se una càmera de vídeo, un anell de compromís de la jove i distints objectes personals també d'ella.\nEfectius de la Policia científica cerquen indicis dels fets.


Des de 2007, tots els mundials disputats de trial han anat a parar a Piera\nDimarts, 13 octubre 2020. 11:00. Redacció AnoiaDiari.\nLa història del trial tindrà un abans i un després de Toni Bou, pilot de Repsol Honda. I el després, ja veurem quan comença, perquè amb 34 anys, no s'albira cap signe de flaquesa del pilot pierenc que ha sumat el seu 28è títol mundial.\nToni Bou torna a ser campió mundial. Aquest cap de setmana sumava el seu 14è Mundial a l'aire lliure, que junt als altres 14 que té en pista coberta s'eleven a un total de 28 campionats. A Itàlia, el pierenc va guanyar la sisena de vuit proves del curs i ja el dissabte tornava a tenir el ceptre i la corona. El diumenge, amb el títol assegurat, no es va pas relaxar, sinó que va guanyar la jornada amb només 20 punts de penalització. El segon, Jeroni Fajardo, acabava amb 50 punts.\nEl pierenc ha acabat el campionat amb un total de 152 punts. Com sempre, Adam Raga ha estat l'únic que s'ha pogut atansar una mica, amb 121 punts, tot i que només va ser setè en la jornada decisiva. Des de la primavera de 2007, tots i cada un dels Mundials han agafat la B-224. I amb 34 anys, l'indiscutible rei del trial sembla tenir energies -el talent li sobra- per eixamplar el seu imperi més enllà de la trentena de títols.\n1 Els grups escolars confinats per coronavirus a l'Anoia són gairebé 30 6342 lectures\n3 L'Ajuntament anuncia la "congelació total" dels impostos i taxes a Igualada 2321 lectures


El BCE considera insuficients les accions per abaixar els preus dels aliments - Regió7\nEl BCE considera insuficients les accions per abaixar els preus dels aliments\nL’organisme sosté que alguns productes mantindran un valor elevat fins a l’any 2023\nDiversos clients en una fruiteria del Mercat del Poblenou | ARXIU/ACN\nEl Banc Central Europeu (BCE) assenyala que les mesures per frenar l’augment dels preus dels aliments seran insuficients a curt termini, ja que diverses matèries primeres són difícils de substituir de forma ràpida. En un informe publicat ahir, l’entitat sosté que alguns dels alts preus es mantindran fins l’any 2023, amb les importacions de gra, olis de llavors i fertilitzants com a productes més afectats.\nPer reduir la pressió sobre els preus dels aliments, el BCE apunta que alguns poden ser subministrats per altres regions com l’Amèrica Llatina o bé que la zona euro augmenti els seus cultius. Alhora, l’organisme monetari ha advertit que la UE s’enfronta a «riscos cada vegada majors» en el subministrament d’energia.\nEn matèria d’alimentació, l’entitat ha assenyalat que, en altres moments de pujada de preus alimentaris, es van produir ajustos econòmics on la inflació tendia a moderar-se a mitjà termini. En aquesta ocasió, s’espera que la inflació es mantingui alta durant els pròxims mesos tot i les mesures per fer-hi front. En aquest sentit, el BCE ha recordat que l’IPC dels aliments va arribar a un nou rècord històric a la UE el maig, amb una variació del 7,5%. Els aliments, que suposen un 20% de la cistella de la compra dels europeus, son un dels principals impulsors de la inflació general al continent. De fet, l’entitat indica que el principal impulsor dels preus dels aliments des de mitjans de 2021 ha estat l’augment de preu de les matèries primes i els preus de l’energia, factors que s’han accelerat amb l’inici de la guerra a Ucraïna. Amb tot, la inflació dels aliments a l’eurozona va ser inferior a la registrada als Estats Units, que es va situar en el 9,4% a l’abril, i a la de Regne Unit, del 6,7%.\nPer altra banda, el BCE ha advertit dels potencials riscos als quals s’enfronta Europa vinculats al mercat del gas. Tot i que apunta l’impacte en el flux de gas entre Rússia i el Vell Continent ha estat «relativament baix» des de l’esclat de la guerra d’Ucraïna, l’organisme monetari alerta de «signes de major risc» en el subministrament si el conflicte s’allarga.\nEn aquest sentit, l’entitat recorda que Rússia ha tancat l’aixeta del gas a Polònia, Bulgària, Finlàndia, Dinamarca i els Països Baixos. El BCE ha fet esment a les sancions imposades pel règim de Putin al gasoducte polonès Yamal –que transporta gas a Alemanya- i al negoci de Gazprom a Alemanya. Si bé el BCE considera que les sancions de la UE centrades en el marcat del gas han estat «limitades», destaca que la construcció del Nord Stream 2 continua en ‘stand by’. Alhora, assenyala que el gas, en comparació amb el petroli i el carbó, és una de les matèries energètiques «més difícils de substituir».


COVID-19: Suspensió de terminis ACCD - Notícies - Coordinadora d'ONG Solidàries\nCOVID-19: Suspensió de terminis ACCD\nArran de l'aprovació pel Govern de l'Estat del Reial Decret 463/20 del 14 de Març de declaració de l’estat d’alarma (BOE núm. 67, de 14/3/2020) s'ha decretat la suspensió de les actuacions i dels terminis processals en totes les jurisdiccions, és a dir, via judicial (Disposició addicional 2a del RD), la suspensió dels terminis administratius (Disposició addicional 3a del RD) i la suspensió dels terminis de caducitat i prescripció (Disposició addicional 4a del RD).\nPel que fa al funcionament ordinari de l’ACCD i a les entitats i institucions que s’hi relacionen, a continuació es reprodueixen les repercussions de les disposicions addicionals tercera i quarta.\nDisposició addicional tercera. Suspensió de terminis administratius\nSe suspenen els termes i s'interrompen els terminis per a la tramitació dels procediments de les entitats de sector públic. El còmput dels terminis es reprendrà en el moment en què perdi vigència el present Reial Decret o, si s'escau, les seves pròrrogues.\nLa suspensió de termes i la interrupció de terminis s'aplicarà a tot el sector públic definit en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\nNo obstant l'anterior, l'òrgan competent pot acordar, mitjançant resolució motivada, les mesures d'ordenació i instrucció estrictament necessàries per a evitar perjudicis greus en els drets i interessos de la persona interessada en el procediment i sempre que aquest manifesti la seva conformitat, o quan la persona interessada manifesti la seva conformitat amb què no se suspengui el termini.\nLa present disposició no afecta els procediments i resolucions a què fa referència l'apartat primer, quan vinguin referits a situacions estretament vinculades als fets justificatius de l'estat d'alarma.\nDisposició addicional quarta. Suspensió de terminis de prescripció i caducitat\nEls terminis de prescripció i caducitat de qualssevol accions i drets quedaran suspesos durant el termini de vigència de l'estat d'alarma i, si escau, de les pròrrogues que s’adoptessin. L'estat d’alarma va entrar en vigor el dissabte 14 de març i finalitzarà quan així es declari expressament mitjançant un altre Reial Decret.\nPer tot, l’apartat de suspensió i caducitat està pensat com a garantia de la ciutadania en aquells procediments administratius i judicials com expedients sancionadors, revocacions, constrenyiments, recursos, etcètera.\nFinalment, dins de l’àmbit de la Generalitat de Catalunya s’està treballant en l’elaboració d’un decret llei que incorpori mesures que necessiten empara legal i que han de ser aprovades per a reduir els efectes negatius que les mesures de contenció i prevenció del coronavirus poden produir en els tràmits administratius. Entre aquestes mesures, n’hi haurà d’específiques en l’àmbit de la contractació i subvencions.


COMO EN CASA [coses que trobo mirant a dins i a fora]: Un gran vot a favor (bis)\nVolem aclarir que no hem vingut aquí avui per imposar res o perquè pretenem que tenim el dret o l'autoritat de dictar a la ciutadania d'aquest país, als seus diversos actors i als seus representants polítics, què s'ha de fer. En canvi, hem vingut de bona fe i amb l'esperança de poder oferir idees des de la nostra pròpia experiència resolent llargs conflictes que van afligir les nostres societats i pobles, així com d'altres que hem ajudat a resoldre.\nSabem per pròpia experiència que acabar amb una situació de violència i conflicte i aconseguir una pau duradora mai és fàcil, que es requereix valentia, voluntat de prendre riscos, compromisos profunds i generositat i visió d'home d'Estat.\nLa pau ve quan el poder de la reconciliació pesa més que els hàbits de l'odi, quan la possibilitat del present i del futur és infinitament millor que l'amargura del passat.\nSabem també de la nostra pròpia experiència que quan hi ha una verdadera oportunitat per a aconseguir la pau ha de ser aprofitada. La creixent exigència de la ciutadania d'aquest país i els seus representants polítics per superar el conflicte mitjançant el diàleg, la democràcia i la completa no-violència ha creat aquesta oportunitat.\nPartint d'això, pensem que és possible acabar avui amb més de 50 anys de violència i assolir una pau justa i duradora. Veient això, voldríem establir els següents cinc punts:\n1. Fem una crida a ETA a fer una declaració pública de cessament definitiu de l'activitat armada i sol·licitar diàleg amb els Governs d'Espanya i França per tractar exclusivament les conseqüències del conflicte.\n2. Si aquesta declaració fos realitzada instem els Governs d'Espanya i França a donar-li la benvinguda i a acceptar iniciar converses per tractar exclusivament les conseqüències del conflicte.\n3. Instem a adoptar passos profunds per avançar en la reconciliació, reconèixer, compensar i assistir totes les víctimes, reconèixer el dolor causat i ajudar a sanar les ferides personals i socials.\n4. En la nostra experiència de resoldre conflictes hi ha sovint altres qüestions que si són tractades poden ajudar a mirar d'assolir una pau duradora. Suggerim que els actors no violents i representants polítics es reuneixin i discuteixin qüestions polítiques, així com altres relacionades amb el respecte, amb consulta a la ciutadania, cosa que podria contribuir a una nova era sense conflicte. En la nostra experiència, les terceres parts observadores o facilitadores ajuden al diàleg. Aquí el diàleg també podria ser assistit per facilitadors internacionals si així fos decidit per les parts involucrades.\nDeclaració de Conferència de Pau de Sant Sebastià\nPublicado por lasoniete en 1:18 p. m.


Els treballadors de RTVE desconvoquen la vaga general prevista per al 22 de desembre\nL'origen del conflicte és la jornada setmanal de 37,5 hores\n2 min. Barcelona 18/12/2019 23:08\n651x366 Imatge de la seu de RTVE / RTVE Imatge de la seu de RTVE / RTVE\nLa direcció de RTVE i el comitè de vaga de la corporació han arribat a un acord per desconvocar la vaga general que estava prevista per al 22 de desembre i les aturades parcials previstes per als dies 31 de desembre i 8 de gener. L'origen del conflicte entre els treballadors de la corporació i la direcció és el restabliment de la jornada de 37,5 hores setmanals, en lloc de les 35 hores que reclamaven els treballadors.\nSegons un comunicat de RTVE, les parts implicades s'han compromès a establir una disposició transitòria en el conveni col·lectiu que especifiqui que la jornada laboral a RTVE "s'adaptarà automàticament a la millor jornada laboral possible que amb caràcter general disposin les successives lleis de pressupostos generals de l'Estat". La direcció de RTVE ha valorat l'acord com a "favorable" tant per als interessos dels treballadors com per a l'ens públic.\nL'enfrontament entre la direcció i els treballadors va començar el juliol del 2018, abans de l'entrada de Rosa María Mateo com a administradora provisional. En aquell moment es va programar el retorn de les 35 hores setmanals, jornada que es feia en temps de superàvit a la casa, però l'executiu de Mariano Rajoy la va ampliar fins a les 37,5 hores setmanals, igual que va fer amb tot el personal de l'Administració General de l'Estat. Davant de la falta d'acord, la corporació va recórrer a la mediació de l'Audiència Nacional, que va recordar que la llei preval per damunt del conveni col·lectiu.


Santiago Niño-Becerra: Alcoa\nSantiago Niño-Becerra Catedràtic d'Estructura Econòmica IQS School of Management 14 de novembre de 2018 05:30\nAquesta setmana la ministra de Treball, Migracions i Seguretat Social, Magdalena Valerio, s'ha compromès a estudiar "en profunditat" l'expedient de regulació d'ocupació extintiva que suposaria el tancament de les plantes de la multinacional Alcoa a la Corunya i Avilés.\nPerò, el primer centrem el tema. Per a nosaltres Seat és gran, veritat? Seat va facturar el passat any 9.400 milions d'euros. Alcoa? Alcoa va facturar gairebé 25.000 milions d'euros. Hi ha companyies grans i el que jo denomino Hacedores de PIB (Volkswagen, de qui penja Seat, ho és). Aquestes corporacions fan el que decideixen considerant una estratègia global.\nMés info: Seat obté un benefici històric amb 237 milions d'euros fins al setembre\nÉs veritat que el fet que el preu de l'energia sigui el que és a Espanya haurà influït en la seva decisió, però ni molt menys ha estat la variable principal del plantejament del tancament d'Alcoa. Les corporacions d'aquest nivell tenen estratègies globals.\nEspeculant, penso que la decisió de tancament d'aquestes dues plantes d'Astúries i Galícia es va prendre fa un temps, per això el nivell d'inversió en elles va caure. És possible que la companyia hagi decidit reduir l'oferta de les qualitats que obtenia en aquestes plantes o que hagi decidit reduir el seu preu pel que precisava productivitats molt majors de les quals obtenia en aquestes plantes.\n"Especulant, penso que la decisió de tancament d'aquestes dues plantes d'Astúries i Galícia es va prendre fa un temps"\nEn qualsevol cas, el que diguin els polítics i les manifestacions que els treballadors puguin fer no tenen cap influència per a elles, fonamentalment perquè tenen suficient caixa per pagar per sobre de les indemnitzacions que se'ls marqui: 60 dies per any treballat ha pagat Vestas quan va decidir tancar la seva planta d'aerogeneradors de León.\nSeat perd el 21% de les vendes per la nova normativa


Marxa, però torna (Pau Riera Dejuan)\nA propòsit de Messi\n4 min. 26/08/2020 19:25\nDiuen que el temps ho cura tot, però hi ha ferides que malgrat que sanin, deixen una cicatriu eterna. Una d'aquestes que mai podrem arribar a pair del tot és veure a Leo Messi enfundat en una samarreta que no sigui la del Barça. No puc ni imaginar que ens passaria si mai ens hi haguéssim d'enfrontar en un partit.\nPer molt temps que passi, no ens acostumaríem a veure a Déu nostre senyor defensant uns colors que no siguin els blaugrana. Malgrat aquesta certesa, també érem conscients que podia arribar el dia en què Messi volgués marxar. El FC Barcelona, com a club, només tenia dues tasques a realitzar amb en Leo. La primera, com va dir Pep Guardiola després de guanyar la lliga de Campions a Wembley, era fer-lo feliç rodejant-lo de bons jugadors. Només així arribarien els títols. N'han arribat, però molts menys dels que se suposa que tocaven tenint al millor jugador del món a la plantilla.\nLa segona tasca era encara més fàcil. Es tractava de fer un exercici realista i ser conscient que si l'astre argentí vol marxar, té tot el dret de fer-ho. No havien d'intentar impedir-ho, perquè això entra dins de la primera tasca. Si aquella es fa bé, Messi no vol marxar. Ras i curt. Però si la gestió des dels despatxos és tan pèssima que Messi vol sortir, l'únic que els queda és pensar com serà l'homenatge més vistós que hagi vist mai el món del futbol. No tenien altra missió que comprar focs artificials, garlandes o elefants fent equilibris sobre pilotes de gimnàs si calgués, però Leo Messi només pot abandonar el Barça amb tots els honors.\nQue l'argentí hagi volgut marxar, ja hauria de fer reflexionar el Barça com a club. Ara bé, que ho comuniqui de la manera com ho ha fet s'ha d'entendre com l'enèsim —i últim— avís a una directiva que, malgrat tenir un pressupost estratosfèric, ha dinamitat els millors anys de la carrera esportiva del millor jugador de la història. Això és el que no té perdó. Ni el podrà tenir mai.\nÉs cert que amb la distància que només el temps és capaç de donar, podríem esborrar la nefasta gestió que s'ha fet d'un grup de jugadors històrics i recordar únicament els meravellosos anys que Messi, Xavi, Iniesta i la resta ens han regalat. Però literalment no tenim dies per digerir-ho perquè el pròxim diumenge la plantilla està citada per fer-se les proves PCR i el mateix dilluns ja comença la pretemporada.\nSense temps per idear cap estratègia que no impliqui que Josep Maria Bartomeu i la seva directiva salti d'una vegada del vaixell, tot fa pensar que l'últim partit de Messi amb el Barça va ser la desastrosa humiliació contra el Bayern de Múnich. Ni al pitjor guionista se li hauria acudit aquesta cloenda per al 10 blaugrana. Només queda una opció per evitar aquest final.\nNo podem permetre'ns que Messi es retrobi amb Guardiola —malgrat que té un punt de morbositat veure junts als artífex d'aquells anys— i no vulgui tornar mai més al Barça, encara que Bartomeu i companyia ja no ho siguin. Per tant l'únic camí possible és fer el que va fer Michael Jordan. Marxar per tornar. Hem de cedir a Messi un any al FC Andorra. Que ajudi a aconseguir l'ascens a segona A, que situï Andorra en l'epicentre del món futbolístic i que descansi i agafi aire entre muntanyes.\nL'any vinent, amb els pitjors gestors de la història del Barça per davant de Joan Gaspart finalment fora del club, Messi podrà tornar al club de la Ciutat Comtal i retirar-se guanyant la lliga de Campions que tant es mereix. Si algun pas d'aquest pla infal·lible no arriba a succeir, només podem retirar per sempre el '10' i pensar on col·locarem l'estàtua de Déu nostre senyor.


El 1984, l'esdeveniment va tornar al Felt Fòrum de la ciutat de Nova York, on va tenir la més gran audiència per a les finals (5.000), i per a la preclassificació (4200), i la més alta suma de diners per a qualsevol Mr Olympia fins a aquest llavors. El 1985, la competició es va realitzar a Bèlgica per primera vegada. Haney va dominar novament, vencent a d'Albert Beckles i Rich Gaspari. Ja anaven dos per Haney. Lee Haney va guanyar en el següent any 1986, a Columbus, va ser el més grandiós Mr Olympia de tots els temps, i va començar a posar la mira en el rècord d'Arnold. El 1987, la competició de Mr Olympia es va realitzar a Suècia, i el resultat per al primer lloc va ser el mateix. Haney va ser molt superior a tots aquella vegada. Ja havia guanyat quatre en sèrie, i el rècord d'Arnold, estava al seu abast.\nEl 1998, la competició es va realitzar al Madison Square Garden de Nova York. I en aquella ocasió se sabia que un nou Mr Olympia seria coronat. El favorit era Flex Wheeler, mentre l'auditori explotava en alegria cridant "RON-NIE! ROM-NIE!". El moment havia arribat, els 5.600 espectadors estaven esperant que el presentador oficial de la IFBB Wayne DeMilia anunciés el segon lloc, la persona que no es nomenés en aquest moment passaria a la història com el successor de Dorian Yates, Lee Haney, Arnold Schwarzenegger i els altres Mr Olympia. El moment havia arribat: "En segon lloc ..." i després d'esperar 10 segons que semblaven eterns va concloure "... Flex Wheeler". El públic va explotar d'alegria quan el guanyador va estavellar la seva cara contra el terra en un moment de glòria, aquesta persona era Ronnie Coleman, el policia més gran de Texas, qui en aquest moment es convertia en el desè home únicament a guanyar el títol de Mr. Olympia en els seus 33 anys d'existència.\nGuanyadors del Mister OlympiaModifica\nLarry Scott Nova York, Estats Units\nSergio Oliva Nova York, Estats Units\nArnold Schwarzenegger Nova York, Estats Units\nArnold Schwarzenegger París, França\nArnold Schwarzenegger Essen, Rin del Nord-Westfàlia, Alemanya\nArnold Schwarzenegger Pretòria, Gauteng, Sud-àfrica\nFranco Columbu Columbus, Ohio, Estats Units\nFrank Zane Columbus, Ohio, Estats Units\nArnold Schwarzenegger Sydney, Nova Gal·les del Sud, Austràlia\nFranco Columbu Columbus, Ohio,Estats Units\nChris Dickerson Londres, Anglaterra, Regne unit\nSamir Bannout Munic, Baviera, Alemanya\nLee Haney Nova York, Estats Units\nLee Haney Brussel·les, Bèlgica\nLee Haney Columbus, Ohio, Estats Units\nLee Haney Göteborg, Suècia\nLee Haney Los Angeles, Califòrnia, Estats Units\nLee Haney Rímini, Emília-Romanya, Itàlia\nLee Haney Chicago, Illinois, Estats Units\nLee Haney Orlando, Florida, Estats Units\nDorian Yates Hèlsinki, Finlàndia\nDorian Yates Atlanta, Geòrgia, Estats Units\nDorian Yates Chicago, Illinois,Estats Units\nDorian Yates Long Beach, Califòrnia, Estats Units\nRonnie Coleman Nova York, Estats Units\nRonnie Coleman Las Vegas, Nevada,Estats Units\nRonnie Coleman Las Vegas, Nevada, Estats Units\nJay Cutler Las Vegas, Nevada, Estats Units\nDexter Jackson Las Vegas, Nevada, Estats Units\nHistòria del Mr.Olympia(En castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mr._Olympia&oldid=20893858»\nDarrera modificació: 13 març 2019 a les 19:36