junio | 2011 | Benicarló\n25 junio, 2011 alex Comentarios desactivados en II ASSEMBLEA INTERPROVINCIAL + TERRES DE L’EBRE\nACTA ASSEMBLEA DISSABTE 18 DE JUNY DE 2011\n22 junio, 2011 benikracia Comentarios desactivados en ACTA ASSEMBLEA DISSABTE 18 DE JUNY DE 2011\nAssemblea dia 18 de juny de 2011\nEs comence la assemblea explicant en que cada dia ni haurà un moderador i una persona que apunte les actes per escrit. També es explica el llenguatge corporal per expressar-se, torns de paraules etc, seguint les recomanacions de la comissió de dinamització d’assemblees del campament de Sol.\nEs comenta que es te que fe la màxima difusió del moviment repartint pamflets…\nTambé es comenta la entrevista de radio que es realitzara el mati del dia 19 de juny previ a la manifestació. Es remarcara que som un moviment pacifista, que rebutgem el pacte de l’Euro i la reforma laboral. Invitarem a tota la gent a vindre a les assembles incluit a l’alcalde.\nEl indignat que va anà comenta un poc que es va di i trau a debat situacions com la del cas de Onda on el alcalde es ha dirigit al moviment, algo paregut al que ha passat al nostre poble, o el cas de la Vall d’Uixó on es repleguen instàncies per a que els polítics locals reflexionen sobre el seu sou.\nEs pot troba el acta a la següent direcció: http://castellon.tomalaplaza.net/2011/06/14/acta-del-primera-asamblea-interprovincial-castellon-1362011/\nTambé es comenta que es farà una marcha fins a Madrid dels indignats i qui estiga interessat en acudir pot consulta tota la informació en: http://marchapopularindignada.wordpress.com/\nEs crea una comissió per preparar aquesta trobada. Acorda en reunir-se el proper dimecres dia 22 a les 21:00 al casal municipal.\n4.-Proposta de cinefòrum\nEs comenta de emitir Sturmaz la primera, ja que es ha fet al poble i existix la possibilitat de tindre els drets d’autor, i la resta de pel·lícules es emitirien segons la qualitat del so i la imatge. Es comenta de començar el més pronte millor, aixi com del lloc, la periodicitat o el dia de la setmana per emitila. Però es dona via lliure a la comissió creada per tal fi.\n5.-Fulla d’instància amb la proposta dels sous locals.\nEs posa com a data límit el dissabte que ve dia 26 de juny i es queda el dimecres dia 22 a les 11 davant l’asil per posar una taula de replegada de instàncies al “Dimecres” de la roba.\nEs parla de que cada comissió podria fe un informe per tal de optimitzar el temps. Que tots fe-sem un debat i opine-sem de les propostes de les comissions. Acordem que la setmana pròxima cada comissió farà una proposta.\nEs comenta de demanar al govern local un pla de ciutadania per saber que faran i amb quins diners durant la legislatura.\nEs comenta de secundar la manifestació contra el barracons que farà el col·legi Àngel Esteban el proper dia 24. Es penjara el seu missatge al blog per a adherir-mos.\nEs parla de la problemàtica de la subvenció al IES concertat La Salle, de que la generalitat no va escoltar la decisió del consell escolar local.\nEl blog va emetre un comunicat de premsa la setmana passada de que els xiquets tenien que saltar les tanques del col·legis per tal de poder jugar a les pistes, cosa que es va comentar en una de les primeres assemblees, i de fer una performans al respecte. Però es decideix que açò no afectara a les nostres possibles accions.


El pròxim dijous 9 de juny, TORNA EL NOSTRE MARKET!! Aquest any és especial per a nosaltres, ja que llancem el nostre mocador i volem celebrar-ho amb preus outlet molt molt especials. Com sempre, llancem càpsula de complements en...\nmaig 31, 2022 at 10:15 am Lloc de la Dona Llegir més\nUs presentem els relats guanyadors del “II Concurs de Microrelats” 📖 d’El Lloc de la Dona. Ens ha sigut difícil escollir-los d’entre les 23 propostes presentades. A l’entrega de premis, les autores ens han emocionat llegint les seves propostes....\nmaig 30, 2022 at 11:22 am Lloc de la Dona Llegir més


Escola Les Vinyes: de febrer 2017\nEls alumnes de la classe de la selva amazònica estem treballant l’ajuntament i avui hem pogut visitar el del nostre poble.\nFa uns dies vam portar una carta a l’ajuntament per demanar una cita amb l’alcaldessa.\nL’alcaldessa, la Montse Albet, ens ha ensenyat les instal·lacions i hem pogut conèixer el personal. Hem visitat la secretaria, el despatx de l’alcaldessa i el secretari, la sala de plens, l’arxiu, etc.\nEn l’arxiu hem pogut veure que la documentació més antiga que tenen és de l’any 1893.\nUn cop feta la visita, hem fet una entrevista a l’alcaldessa a la sala de plens. També li hem fet arribar algunes propostes de millora pel poble.\nEns ha agradat molt la visita a l’ajuntament!\nAquesta és l'entrevista, tal i com els alumnes van prendre nota de les respostes:\nPREGUNTES PER L’ALCALDESSA\nDe petita volies ser alcaldessa?\nNo, no m’ho vaig plantejar.\nQuè has estudiat per ser alcaldessa?\nPer ser alcaldessa no cal estudiar però jo he fet Treball Social.\nQuina feina fas a l’Ajuntament?\nM’encarrego del personal.\nQuines decisions ha de prendre l’alcaldessa?\nHaig de prendre moltes decisions. Sobretot haig de tirar endavant el programa.\nQuants anys portes sent alcaldessa?\nPorto sis anys d’alcaldessa i dos de regidora.\nQuin any es va construir aquest Ajuntament?\nEs va construir l’any 1913 i es va reformar l’any 1979.\nL’Ajuntament sempre ha estat al mateix lloc del poble?\nSí, sempre ha estat al mateix lloc del poble.\nL’escut de l’Ajuntament sempre ha estat el mateix?\nUnes 25 persones.\nQuants regidors treballen a l’Ajuntament?\nTreballen set regidors: quatre són del Partit Socialista, i els altres tres són d’Esquerra\nCom s’organitzen la feina les persones que treballen a l’Ajuntament?\nTreballen per regidories. S’organitzen segons l’organigrama.\nQui s’encarrega de mantenir els edificis públics del poble?\nEntre tots hem de mantenir els edificis públics.\nQuan hi ha eleccions com decidiu on serà el col·legi electoral al poble?\nNosaltres proposem l’ajuntament i ho decideix la Junta Electoral.\nEn quin any es va construir el centre cívic?\nFa dotze o quinze anys. Es va construir al mateix temps que la llar d’infants.\nQuants metres quadrats té l’Ajuntament?\nEtiquetes: 4t, cicle mitjà, curs 16-17, escola les vinyes\nEl Carnestoltes ha arribat a Les Vinyes!!!\nAvui de bon matí ha arribat el Rei Carnestoltes a l'escola i ens ha donat les consignes per aquests propers dies:\nDesprés de donar-li la benvinguda, hem anat a esmorzar a la Torre del Gall! Com que avui és Dijous Gras la majoria de la mainada portava entrepans de truita o botifarra d'ou.\nAprofitem des d'aquí per agrair a l'Anna Solé i a tot l'equip de la Torre del Gall, que ens hagin cedit les instal·lacions per a poder gaudir d'un matí i un entorn ben diferent!\nEtiquetes: Carnaval, Carnestoltes, curs 16-17, escola les vinyes, festes, sant cugat sesgarrigues, sortides\nAVUI ESTEM D’ESTRENA!\nEl dia 20 de febrer de 2017 passarà a la història de l'escola com el dia que es va estrenar el nou mòdul de menjador. Després de forces cursos de feina incansable, de trucades, de visites, de reunions, el nou espai entra en funcionament avui mateix.\nAquest matí, tots els alumnes, mestres i personal de l'escola hem fet una trobada al menjador i hi hem cabut la mar de bé. Hem pogut descobrir l'espai on a partir d'ara dinaran els alumnes, l'espai de l'office i els lavabos. Tots junts hem celebrat tenir un lloc ampli a l'escola, que ben segur aprofitarem en forces ocasions!\nA partir d'avui, els nens i nenes que es queden a dinar, podran fer-ho ben amples, en un menjador que, mica en mica, s'anirà vestint, per arribar a ser una peça càlida i acollidora com ho era, malgrat la manca de metres quadrats, l'antic menjador. Aquí hi tenen un paper destacat l'equip de monitores, amb la col·laboració dels infants, que segur ja tenen al cap un grapat d'idees, perquè el caliu del nou menjador sigui una realitat.\nDes d'aquí, agrair l'AMPA, i en particular les juntes que han anat treballant pel nou menjador, l'Ajuntament i el Departament d'ensenyament, per haver fet possible la creació del nou espai de menjador escolar. Entre tots hem millorat el dia a dia dels nostres nens i nenes! Enhorabona!\nPer molts anys i bon profit!\nEtiquetes: 1r, 1r EI P3, 2n, 2n EI P4, 3r, 3r EI P5, 4t, 5è, 6è, curs 16-17, escola les vinyes, menjador, sant cugat sesgarrigues\nCicle inicial - English Games - Unit 3 "Food"\nHi there, parents from C.I.! As you know, we are learning different types of food, the healthy and the unhealthy ones. I think now we are ready to make a step forward, so... it is time to play!!!\nMake a Cookie!\nMake an Ice Cream!\nEtiquetes: 1r, 2n, anglès, cicle inicial, curs 16-17, escola les vinyes, sant cugat sesgarrigues\nPASSA EL FIL I TORNA A PASSAR EL FIL…\nVet aquí que en una vila petita, petita, com un cigró, hi havia una colla de nens i nenes que es feien un tip de jugar, imaginar i ser feliços. Tant i tant jugaven, que els seus vestits es van anar fent vells, tenien algun set i fins i tot van anar perdent botons que rodolaven ves a saber fins a on.\nEls vestits de les nines que acotxaven, que passejaven, que curaven, que alimentaven i vestien van anar perdent lluentor, tenien descosits i no hi havia manera que quedessin ben cordats.\nUn bon dia, un grup de fades cosidores van endur-se les robes de Vilapetita cap a casa, van tractar els vestits amb cura i delicadesa i amb les seves varetes de fil i didal van transformar allò que quasi semblaven parracs, en vestits nous de trinca. Fins i tot, una fada patronera els va fer alguna peça, perquè les nines poguessin estrenar!\nQuan els nens i nenes van tornar a Vilapetita, van descobrir que l’armari de les disfresses feia molt de goig, que l’armariet de la caseta era ple de vestits ben sargits i que les nines estaven ben cofoies amb els seus vells i nous modelets.\nI vet aquí uns recosits,\nVilapetita ja té vestits!\nL’equip d’educació infantil vol agrair l’ajuda d’aquestes fades cosidores mares, àvies, ties que han fet possible que aquest conte tingui un final ben bonic! Aprofitem per comentar que si hi ha alumnes o famílies de l’escola que tinguin vestits de nines o disfresses que ja no els fan servei, que els poden portar a l’escola, que a Vilapetita sempre cal anar renovant vestuari… Perquè… Les varetes de les fades fan màgia, però hi ha cops que ja no hi ha remei, ni màgia possibles! Hihihi…\nEtiquetes: 1r EI P3, 2n EI P4, 3r EI P5, curs 16-17, educació infantil, escola les vinyes, famílies, sant cugat sesgarrigues, Vilapetita\nLA VINYA A L’HIVERN, AMB UN BON SOL!\nAvui dimarts, els alumnes d’educació infantil han anat a fer un passeig, per anar a visitar la vinya que des de fa uns cursos els ajuda a conèixer el pas i l’efecte de les estacions de l’any als ceps.\nHan trobat la vinya ben pelada, descansant i podada. A més, han vist les vergues ben seques i apilades a la vora de la vinya. També han vist les passades pleeenes de ravenisses blanques, feien molt de goig! Amb el bo que feia i les flors, tan ufanoses com estaven, en comptes de la vinya a l’hivern, semblava la vinya atrapant el temps de primavera… Mireu, mireu… Ni rastre de gorros, guants, bufandes, nassos vermells, ni jaquetes! Una visita d’hivern ben agradable!\nI, com mana el febrer, els ametllers de la vora de la vinya ja es comencen a despertar. Les primeres flors ja es deixen veure i són reboniques! Un passet més, cap al renéixer de la natura… El cicle no para!\nEtiquetes: 1r EI P3, 2n EI P4, 3r EI P5, curs 16-17, educació infantil, escola les vinyes, hivern, medi, sant cugat sesgarrigues\nDIVENDRES DE LABORATORI\nEls divendres de 9h a 10h fem laboratori a 3r. Ens hem d’afanyar a fer la feina perquè després anem a piscina. Avui l’experiment ha girat entorn els diferents sòls de l’escola.\nEl primer que hem fet és anar a buscar una mostra de les diferents terres que tenim al pati de l’escola; al sorral, a l’hort, a la vinyeta i al pati del Penell.\nHem mesurat 40 ml de cada mostra de terra amb el vas de precipitats i l’hem abocat en un pot de vidre, l’hem omplert d’aigua i hem agitat. Mentrestant hem observat les semblances i diferències entre les diverses mostres de terra: el color, la textura... fins i tot l’olor.\nDe seguida hem pogut observar que hi ha hagut mostres en les que el sòlid s’ha submergit ràpidament, mentre que en d’altres hi havia substàncies que flotaven.\nL’aigua ens ha permès separar els minerals de la matèria orgànica que forma el sòl.\nCom ha conclusió hem observat que la terra de l’hort era la que tenia més matèria orgànica, el seu color era el més fosc i feia més bona olor.\nDe seguida hem lligat caps amb el compost que hi tirem de tant en tant per a nodrir les plantes.\nEtiquetes: 3r, cicle mitjà, curs 16-17, sant cugat sesgarrigues


L'Executiu «agraeix» la gestió de Voltor, però indica que hi ha més vies\n«No necessitam intermediaris ni 'managers'»\nJoan J.Serra | 21 juliol 2000\nEl director general de Comunicació, Jordi Bayona, declarà ahir a Diari de Balears que «el Govern no necessita intermediaris o 'managers' per parlar amb interlocutors tecnològics de telecomunicació», en referència a l'acord de lloguer entre Voltor i l'empresa catalana Difusió Digital per a l'ús de les instal·lacions de la serra d'Alfàbia.\nBayona indicà que «agraïm que Voltor hagi inclòs en el seu contracte amb Difusió Digital condicions o premisses que podrien afavorir el Govern, però l'Executiu té mecanismes suficients per contactar amb qualsevol interlocutor que li interessi, no només tecnològic».\nEl director general destacà que «un acord entre Voltor i Difusió Digital no és l'única manera de garantir la recepció de senyals de televisió. Hi ha moltes altres maneres». Així mateix, recordà que «existeix un compromís del Govern amb la Generalitat de Catalunya per garantir, precisament, la recepció dels seus canals de televisió».\nVoltor ha introduït una sèrie de premisses en el lloguer de les instal·lacions d'Alfàbia «amb la justificació de salvaguardar l'interès públic». Sobre aquesta qüestió, Bayona indicà que «el Govern és el primer garant de l'interès públic».\nCal recordar que una de les condicions imposades per Voltor a Difusió Digital és la reserva d'un 30 per cent dels terrenys que té a la serra d'Alfàbia per posar-los «a disposició de les institucions de les Balears». L'Executiu autonòmic ja disposa de terrenys a Alfàbia, annexos als de Voltor.\nEl Govern ja ha manifestat la seva intenció de cercar un soci tecnològic per a la implantació d'una xarxa balear de telecomunicacions, que inclouria el transport de senyals televisius. La recerca d'un soci tecnològic suposa la creació d'una empresa mixta amb l'entitat que ofereixi un major nombre d'avantatges i, sobretot, les darreres innovacions tecnològiques. L'Executiu ja disposa de repetidors.


TVF col·labora amb el calendari de la coordinadora d'ONG's solidàries « Toni Vilches Fotografia- El teu fotògraf a Girona.\nLa coordinadora d’ONG’s solidàries publica cada any el calendari del consum responsable i enguany ha volgut comptar amb la col·laboració d’alguns fotoperiodistes gironins com Marc Martí, Lluis Serrat, Pere Duran, Martí Artalejo o un servidor. Les fotografies de TVF cobreixen els mesos de febrer i juliol. Tanmateix el fotògraf que l’any passat va colaborar amb el calendari, Eduardo Soteras, fa una xerrada avui a la seu del col·legi de periodistes de Girona que us recomano que no hi falteu. Per contactar amb ONG’s solidàries visiteu la seva web www.solidaries.org.


Macron adverteix Boris Johnson que no hi haurà renegociació del Brexit\nEl ‘premier’ britànic insisteix en un altre acord\nEl president francès, Emmanuel Macron, va advertir ahir el primer ministre britànic, Boris Johnson, que encara que el proper mes s’intenti una solució alternativa a la salvaguarda sobre Irlanda no es canviaran “els equilibris profunds” de l’acord per al Brexit negociat durant dos anys.\nLa cancellera alemanya, Angela Merkel, que el va rebre a Berlín dimecres, havia proposat buscar en el termini d’un mes una solució diferent a aquest mecanisme que pretén evitar el restabliment d’una frontera entre les dos Irlandes, però Macron va mostrar la seua intenció de no allunyar-se del full de ruta marcat, segons va dir en una compareixença conjunta abans de reunir-se amb Johnson al Palau de l’Elisi.\nEspanya aportarà 7.000 agents a la seguretat de la cimera del G7 que arranca aquest dissabte\nJohnson, per la seua part, va reiterar el seu rebuig de la salvaguarda perquè al seu parer impedeix al seu país sortir realment de la UE i desenvolupar la seua pròpia política comercial a l’haver de mantenir les regles del mercat únic per temps indefinit. Però per tranquil·litzar els Vint-i-set, va assegurar que “sota cap circumstància” el Govern britànic tornarà a restablir una frontera entre les dos Irlandes.\nD’altra banda, el president del Consell Europeu, Donald Tusk, acudirà a la reunió bilateral amb Johnson, en els marges de la cimera del G7 a Biarritz, que arranca demà, en “mode escolta” i esperarà “detalls” sobre els plans del mandatari britànic per al Brexit, encara que assumeix que serà necessari esperar un mes perquè Londres aporti alguna cosa “substancial”.\nGairebé 7.000 agents de la Guàrdia Civil, Policia Nacional i l’Ertzaintza garantiran la seguretat a Espanya durant la cimera davant de les possibles protestes.


Carrizosa (Cs) no vol "privilegis" per als presos de l'1-O i només confiarà en la justícia\nActualitzat 14/01/2021 10:47 CET\nEl candidat de Cs a les eleccions, Carlos Carrizosa, ha assegurat aquest dimecres que no vol "privilegis" per als presos de l'1-O i que només confiarà en el que dictin els tribunals en relació amb una possible concessió del tercer grau.\n"No volem que la Conselleria de Justícia, que comanda Ester Capella, doni graus més enllà del que disposa la legislació per a tothom. No volem privilegis per als polítics. Si aquest tercer grau es manté als tribunals, res a dir", ha subratllat en la trobada digital d'Europa Press.\nSegons Carrizosa, els presos independentistes tenen dret a demanar que els progressin de grau, però també ha d'arribar "a tots els presos de les presons catalanes".\nTot i que respecta les decisions tècniques que es poden arribar a prendre, ha recalcat que atendran el que dictin els tribunals perquè no confia en la Conselleria de Justícia perquè "s'ha distingit per donar privilegis penitenciaris als presos" que van impulsar l'1-O.\n"I un privilegi penitenciari podria ser el tercer grau. No sé si els correspon o no, però em fiaré del que diguin els jutges si la judicatura impugna i rebutja aquest permís. Si és així, serà que no era un permís adequat sinó un privilegi més que concedirà Capella", ha resolt.


Blockchain Notícies 17.10.2018 - Blockchain Notícies\noctubre 17, 2018 administració\nCME: volum mitjà diari dels futurs créixer Bitcoin 41% a la Q3\nvolum mitjà diari d'operacions de futurs Bitcoin un salt significatiu en la Q3 en comparació amb l'últim període, d'acord amb CME Group. mitjana diària de volum de cop 5,053 contractes en Q3, fins 41% de 3,577 contractes en Q2. La figura també marca 1 170% augmentar des del primer trimestre de 1,854 contractes.\nCME també va proporcionar dades sobre interès obert, que representa el nombre total de contractes pendents en poder dels que comercien al mercat. Aquesta xifra va créixer de 1,523 contractes en el Q1 a 2,873 contractes en Q3, que representa el creixement de de Q2 2,405. també, Tim McCourt, el director gerent del CME i director global de productes de capital i inversions alternatives van dir “Fora de la 40% Bitcoin de comerç de futurs en el CME que està fora dels EUA, 21% vénen d'Àsia.”\na la Q3, Bitcoin futurs del volum diari mitjà va augmentar 41% i l'interès obert va augmentar 19% més de Q2 . Aprèn com els participants del mercat estan utilitzant BTC per gestionar el risc en els mercats canviants. https://t.co/Yt41SzsHku pic.twitter.com/Kw4OX0QaKT\n— CMEGroup (@CMEGroup) octubre 17, 2018\nBitMEX llança client de programari per competir amb Bitcoin Core\nEl braç d'investigació de la plataforma de negociació moneda digital BitMEX ha anunciat que va a llançar el seu propi programari de client Bitcoin per competir amb la implementació de referència estàndard de la indústria i Bitcoin Core. Va donar a conèixer aquesta setmana en un extens post discutir els mèrits de clients de programari que competeixen, BitMEX Research dir que va decidir llançar el seu propi client BTC per ajudar a corregir el malentès que de codi obert repositori de programari Bitcoin nucli està a càrrec del desenvolupament de la moneda digital i "té la capacitat única de canviar o prevenir canvis en les normes de consens de Bitcoin."\nBitMEX Recerca argumenta, són els usuaris que haurien de ser els veritables responsables de regles de protocol del moneda digital. nou client del grup, Investigació anomenat Bitcoin BitMEX, té com a objectiu reduir la dependència de la xarxa en un únic repositori de programari més importants, sense introduir nous riscos per a l'ecosistema. "Atès que és una forquilla de programari de Bitcoin Core, que porta cap dels riscos de no ser compatibles per l'error error, com Satoshi estava preocupat,"Van escriure els autors. "El client BitMEX La investigació també no canvia les regles de consens de Bitcoin, de manera que les preocupacions sobre chainsplits contenciosos no s'apliquen. per tant, si el repositori Bitcoin Core s'intercepta o eliminat, el codi base encara pot millorar mitjançant el repositori de Bitcoin BitMEX Investigació ".\noficial CFTC adverteix dissenyadors contracte intel·ligents més de codi predictiu\ncodificadors de contracte intel·ligents podrien ser considerats responsables si, sabent-ho, utilitzen la tecnologia blockchain per crear funcions que són considerades com predictius “contractes d'esdeveniments,” d'acord amb un regulador dels EUA. Brian Quintenz, un comissionat de la Comissió de Negociació de Futurs de productes bàsics i dels EUA, van explicar que els protocols permeten blockchain “els individus crear els seus propis contractes intel·ligents que prediuen esdeveniments futurs en termes més generals… essencialment, aquests contractes permetrien als individus per apostar sobre el resultat d'esdeveniments futurs, com esdeveniments esportius o les eleccions, l'ús de la moneda digital. Si la seva predicció és correcta, el contracte que li paga de forma automàtica els guanys,” Ell va dir.\nQuintenz va passar a afegir que en els esdeveniments hipotètics de violacions, ell creu que els codificadors de contracte intel·ligents que construeixen aquesta funcionalitat a la part superior d'una xarxa blockchain potencialment podrien ser responsables i ser processats. “Crec que la pregunta apropiada és si aquests desenvolupadors de codi podria preveure raonablement, en el moment en que van crear el codi, que probablement seria utilitzat per persones d'Estats Units en una forma que violi els reglaments de la CFTC,” Ell va dir. hipotèticament, Ell va dir, el codi hauria de ser “específicament dissenyat per permetre el tipus exacte d'activitat regulada per la CFTC, i no es va fer cap esforç per impedir la seva disponibilitat per a persones d'Estats Units.”\npionera d'Apple, Steve Wozniak ha co-fundador d'una firma d'inversió blockchain\nSteve Wozniak, l'empresari tecnologia més conegut com el cofundador d'Apple, s'ha unit EQUI Global, un fons de capital risc construïda usant tecnologia blockchain, com cofundador. Wozniak va dir que va a explorar per les empreses de tecnologia per trobar les "estrelles" tecnologia del futur. També va dir que ell rep regularment llançaments innovadors; malgrat això, aquesta és la primera vegada, després que Apple, que ha acceptat unir-se a una empresa.\nEl fons EQUI "oberta" se centrarà en els inversors no institucionals i empreses de tecnologia, amb l'única 20% reservat per a les empreses no tecnològiques com ara béns arrels i objectes de col·lecció d'inversió. Wozniak va dir que ell creu que firmes com EQUI pertorbaran la indústria de capital risc i permetre a altres empreses a seguir el nou model basat en la tecnologia blockchain.\nInforme diari del mercat per Kraken 16.10.2018\n$112M negociats en tots els mercats actuals\nmissatge anterior:Blockchain Notícies 16.10.2018\nsegüent post:Crypto Notícies 18.10.2018


L’Aplec Internacional de Torí al ‘Fes Ta Festa’\nActualització: 24.07.2015 - 12:59\nAquest any l’Aplec Internacional de l’Asociació per la Difusió del Folklore Adifolk es farà a la ciutat piamontesa de Torí. La gran manifestació internacional de la nostra cultura popular i tradicional serà la protagonista de l’entrevista de ‘La festa que ve’, l’espai que prepara l’Amadeu Carbó. Parlem amb el president d’Adifolk, en Joan Gómez, qui ens donarà tots els detalls de l’aplec i també dels actes previs que organitzen al Castell de Montjuïc.\n‘Els de Gràcia planten el 4 de 8 al Québec’ és el titular de la Crònica castellera d’en Carles Esteve, on a banda de parlar-nos d’aquest exitós viatge dels graciencs en terres canadenques, aprofitarà per fer un repàs històric de la presència castellera a les amèriques. També farà un repàs de les darreres actuacions a Catalunya.\nA les ‘Notícies escollides’ comentarem el recentment presentat cartell de les festes de la Mercè 2015 i parlarem de la 10a edició del singular concert de música popular i tradicional ‘D’aquí estant veig una estrella’ que es farà a Ridaura l’1 d’agost vinent. També farem atenció a les celebracions de l’any Morera arreu del país, entre les quals destaca la reestrena a la Garriga, també el proper 1 d’agost, de la peça lírica ‘La Viola d’or’, que l’insigne compositor barceloní va escriure juntament amb Apel·les Mestres l’any 1914. En aquest link us podeu baixar el programa d’actes en motiu d’aquest Any Morera.\nI també tindrem les habituals seccions de les edicions d’estiu: Les Dites i refranys d’en Víctor Pàmies, que avui ens afirma una nova evidència: ‘Qui no pot segar, espigola’. També tindrem un altre dels Cants de taverna d’en Francesc Sànchez Carcassés, que aquesta vegada ens proposa escoltar el grup l’Espingari, de Montcada i Reixac, amb la interpretació del popular valset mariner ‘Oreneta‘.\nA els temes d’en Xino amb en Josep Maria Francino recuperarem una altra edició de l’espai protagonitzada per la sardana ‘La santa espina’ d’Enric Morera. En aquesta ocasió, la versió del grup madrileny ‘Los relámpagos’, allà als anys 60. I també recuperem un capítol dels Secrets de l’Etnològic d’en Gustau Molas, que en aquest cas ens parlarà del ‘Requetetxec’. Pel nom ja us dic ara que no en traureu l’aigua clara. Serà qüestió d’escoltar-lo.


Parla'm amb les mans i escolta'm amb els ulls: introducció a la llengua de signes catalana | UCATx\nUPF: E25 Parla'm amb les mans i escolta'm amb els ulls: introducció a la llengua de signes catalana\nParla'm amb les mans i escolta'm amb els ulls: introducció a la llengua de signes catalana\nDATES DEL CURS PENDENTS DE PUBLICAR\nLa Universitat Pompeu Fabra és una universitat de referència en la docència i en la recerca en llengua de signes catalana (LSC), que és la llengua de modalitat visuogestual usada per la comunitat de persones sordes signants a Catalunya. La UPF és la primera universitat de l’Estat espanyol que ofereix graus universitaris amb la llengua de signes catalana (LSC) com a idioma de treball. Compta amb un grup de recerca consolidat que té diversos projectes de recerca competitius en ple funcionament i amb abast internacional. La docència i la recerca en LSC impliquen a la UPF un equip docent i investigador format per professionals sords i oients, i lingüistes, amb capacitat formativa contrastada als nivells de grau, màster i doctorat vinculats principalment al Departament de Traducció i Ciències del Llenguatge.\nLes llengües de signes són a més un objecte d’estudi lingüístic d’interès creixent arreu i el cas de la llengua de signes catalana és un espai de recerca especialment valorat per lingüistes d’altres llengües de signes del món.\nNo existeix en l’entorn europeu una experiència de formació oberta i massiva en llengües de signes i no existeix una formació reglada de la LSC més enllà de l’àmbit geogràfic de Catalunya. En aquest context, el MOOC “Parla'm amb les mans i escolta'm amb els ulls: introducció a la llengua de signes catalana” ofereix la solvència de l’expertesa dels seus promotors, la implicació de la Universitat Pompeu Fabra en termes de suport institucional i de responsabilitat social.\nJosep Quer és professor investigador ICREA vinculat al Departament de Traducció i Ciències del Llenguatge de la Universitat Pompeu Fabra, des del 2009. Va ser catedràtic de lingüística romànica de la Universitat d’Amsterdam durant els anys 2007-2008. És doctor en Lingüística per la Universitat d’Utrecht, màster en teoria gramatical a la UAB i llicenciat en Filologia Clàssica per la Universitat de Barcelona. Ha publicat nombrosos llibres, articles en revistes internacionals i ha participat en diverses obres col·lectives, i és l’iniciador d’una línia de recerca en lingüística teórica sobre llengües de signes. És director del programa europeu COST per al desenvolupament de gramàtiques de referència de llengües de signes, i director del Laboratori de la LSC/ LSC Lab ( http://parles.upf.edu/ca/content/laboratori-de-llengua-de-signes-catalana), que és un grup de recerca dedicat a la descripció i a l’anàlisi formal de les gramàtiques de les llengües de signes, especialment de la gramàtica de la LSC.\nLa llengua de signes catalana és la seva llengua materna i sempre ha treballat en la docència i recerca d’aquesta llengua. És professora associada al Departament de Traducció i Ciències del Llenguatge de la UPF. Imparteix classes de llengua de signes catalana als graus en Traducció i Interpretació, i Llengües Aplicades, i té llarga experiència en tècniques pedagògiques per a l’ensenyament de la llengua de signes. És investigadora del grup LSC Lab, que es dedica a la recerca teòrica i aplicada de la llengua de signes. Ha publicat diversos articles sobre característiques de la llengua de signes catalana i sobre barreres de comunicació entre els estudiants sords.\nImparteix classes de llengua de signes des de fa 20 anys a centres de diferents nivells (grau en Traducció i Interpretació i grau en Llengües Aplicades de la UPF, al Cicle Formatiu de Grau Superior d’Interpretació de llengua de signes, postgraus i màsters de la UPF i UdG). És investigador de la llengua de signes catalana des de fa 15 anys, primer a la UB i actualment a la UPF, i també és membre del Laboratori de LSC de la UPF. És professor associat del Departament de Traducció i Ciències del Llenguatge de la UPF. Ha publicat diversos articles científics sobre la LSC. Prové d’una família de 4 generacions de sords, fet que implica que la llengua de signes sigui la seva llengua materna, la llengua amb què conviu, amb què es relaciona i amb què pensa.\nExdegana de la Facultat de Traducció i Interpretació (2010-2013), on va promoure un pla de comunicació per a la llengua de signes catalana a la Facultat que està actualment en fase de desplegament. És doctora en Filologia Catalana, llicenciada en Dret i llicenciada en Filologia Catalana. És professora de traducció jurídica i lexicografia del Departament de Traducció i Ciències del Llenguatge.


TRACTOR VE AMB MI. HEINRICH, FINN-OLE; ZIPFEL, DITA. 9788417383527 La Petita\nTRACTOR VE AMB MI\nEl Tractor és un més de la família, si més no, per al nostre protagonista. Quan li diuen que la família se'n va a viure a la ciutat, no li fa gaire gràcia, però d'entrada ho accepta amb resignació, fins que se n'adona que aquest fet comporta la separació dels seu company de jocs i aventures, el seu amic fidel, el Tractor. Es veu que a la ciutat no hi ha prou espai per a ell i que allà no servirà per a res, li diuen. Però ja se sap que el Tractor sempre és útil sigui on sigui i que hi ha una pila de coses que el Tractor pot fer a la ciutat. No deixarà el Tractor abandonat. No se n'anirà sense el seu Tractor. El que ens pot semblar una dèria d'un nen o nena -les il·lustracions no revelen el gènere dels protagonistes-, encapritxada amb el seu tractor, es converteix en un al·legat de la vida a pagès, en la qual l'espai i el temps es mesuren de manera diferent, i en una crítica d'alguns costums absurds que imposa la vida a ciutat. Els autors, amb un gran sentit de l'humor, converteixen el tractor en el Tractor, com si fos una persona més de la família o una mascota; d'aquesta manera estableixen també un vincle personal amb el lector, que les imatges càlides a tres tintes acaben de reforçar. Una bona oportunitat per reflexionar amb la mainada sobre la nostra forma de vida. I alhora, també, una crida a fer-los partícips de les decisions que els afecten. Selecció dels Llibres més bells d'Alemanya 2018 Nominat al Premi de Literatura infantil i juvenil d'Alemanya 2019


Columna de paper: Descansen en pau\nQuan les coses anaven bé, Kurt Wallader, un personatge d’un grapat de novel•les de Henning Manquell, ple d’humanitat i de sensibilitat davant la vida i que feia de comissari a Suècia, ja ens advertia de la mort de l’estat del benestar i volia jubilar-se perquè no acabava d’entendre aquesta societat posmoderna que va apagant tots els llums que tant va costar encendre. Si el vell comissari ja veia això en l’envejat paradís suec, quan encara no havíem entrat en la crisi, què veuria ara, en la nostra terreta que sempre ha estat molt lluny d’assolir el benestar del seu país? Les causes i les conseqüències de la mort de l’estat del benestar les explica un altre home gran, Josep Fontana, en un llibre molt ben documentat, Por el bien del imperio. A través de les pàgines de Fontana intuïm, d’una manera o altra, que no només ha mort l’estat del benestar, sinó que, amb ell, ha mort també, tal i com la coneguem avui, la seua inseparable socialdemocràcia amiga, com si es tractara del drama Romeu i Julieta. On va la socialdemocràcia sense el seu estimat? No troba el nord i es veu arrastrada per una societat civil que cada dia està més lluny dels seus tímids plantejaments. I el que és més greu encara: no la veiem enyorar els temps en què dirigia tots els processos, era present en totes les processons i proposava alternatives per buscar un món millor. Quines alternatives creïbles té contra l’atac més formidable a l’estat del benestar des de la seua existència? Retallar com va fer Zapatero? I davant la crisi dels partits polítics? On és el debat ideològic? Quina proposta fa davant la percepció que els ciutadans tenen d’Europa? Ens quedem? En quines condicions? Ens n’anem? No, es limita a fer por al catalans, com fa Almunia. Què fem davant la crisi de l’estat? Què fem amb la crisi social? Com recuperem la credibilitat de les institucions? Com recuperem la democràcia? Com pot ser que, ara, per a resoldre un greu problema entre nacions reconegudes amb timidesa, propose un federalisme apocat i no el que formava part de la seua identitat i que té arraconat en l’habitació de les rates? No entén que ha fet tard? Ha fet tard amb una proposta que no pot il•lusionar un poble que se sent humiliat per les sentències d’un Tribunal Constitucional que no té cap credibilitat. Què li queda quan renuncia a la democràcia? Quan li nega a tot un poble el dret a decidir? Li queda aproximar-se més encara a la dreta troglodita amb paraules com les d’Ibarra que col•loca el moviment pel dret a decidir al mateix sac que els dictadors Hitler i Mussolini. Els vells socialdemòcrates s’han convertit en “ni-ni”: ni estudien, ni treballen. Levante, 23 de setembre de 2013\nPublicat per Voro Vendrell a 4:54\nQue no s'agenollen més\nLa MIM a Sueca: un miracle\nEls primers trons


Craft & Artists: 20 hàbits de la Gent Que Té Èxit\nPost 6 de 365. Avui ha sigut un dia productiu, aquest matí he anat amb la Rosa Llaveria, (fotògrafa genial!!!) a Florejacs, al Castell de Florejacs, a fer fotografies d'un projecte que estem preparant, ja te n'informaré més endavant, he arribat a casa cansadeta, i pensant en alguna cosa que podia escriure en el post d'avui m'ha vingut al cap un article que vaig llegir fa uns dies i que vaig trobar molt interessant, què fan les persones que tenen èxit i arriben lluny a la vida? com ho aconsegueixen? aquí te'n descric algunes, a veure si hi estàs d'acord, jo penso que té bastanta raó!\n1) No associen l'èxit amb els diners, sinó amb la pau interior i la felicitat (i no és un tòpic)\n2) No inicien el dia sense un objectiu i dediquen els primers moments de la jornada a ells mateixos: treballar mentalment, físicament i espiritualment.\n3) La perfecció no és el seu primer objectiu, prefereixen gaudir i aprendre del trajecte fins aconseguir els objectius marcats.\n4) Al seu entorn no hi ha gent negativa, només es rodegen de persones positives, proactives i que els inspirin i els motivin per aconseguir fer grans coses i viuen plenament tot el que fan.\n5) No perden el temps amb pensaments negatius i de derrota. Busquen solucions i es fixen en allò que els beneficiarà de cada situació. També es recorden que han superat obstacles i que continuaran fent-ho.\n6) El fracàs no és una derrota, sinó una part del seu creixement professional, el fracàs és una oportunitat per aprendre i ser millor.\n7) No pensen en els problemes sinó en les accions que han de fer perquè la seva situació millori, d'aquesta manera aconsegueixen pensar amb claredat i tenir idees positives que t'obren a noves solucions.\n8) No els preocupa els judicis de la resta, no basen els seus valors en l'opinió externa sinó en els seus propis.\n9) Són persones proactives, els agrada fer coses i aconseguir-les. No posen excuses.\n10) Pensen que hi ha suficient percat perquè tothom puguis guanyar diners. No tenen enveja dels altres.\n11) La feina és important però també ho és estar i gaudir de la vida amb les persones que més estimen, la família, els amics...\n12) Els agrada divertir-se.\n13) Cuiden la seva salut per estar sanes mentalment, físicament i emocionalment.\n14) Es marquen metes clares, específiques, marquen un pla d'acció i executen les seves idees.\n15) Prenen decisions fermes, si fa falta se la juguen al tot o res.\n16) Anar de víctima no és el seu rol, són conscients que el poder de la seva vida el tenen només ells.\n17) No viuen del passat.\n18) No posen resistència al canvi, si cal es rectifica.\n19) Mai deixen d'aprendre i estan sempre oberts a millorar tant la seva vida professional com personal.\n20) Abans d'anar a dormir reflexionen sobre les coses positives que ha tingut el dia per augmentar el seu estat d'ànim i motivar-se a seguir endavant. Això també ajuda a relaxar-se.\nQuè t'ha semblat? penso que molts d'aquests hàbits són ben certs! i si no els tens i vols triomfar... ara ja saps què has de fer! ;)\nEtiquetes de comentaris: com ser feliç, Craft and Artists, exit, habits de les perones exitoses, objectius vitals


13 set 2017 - Un senyor de l’Hospitalet | Frederic Porta | | Barça | L'Esportiu de Catalunya | Notícia\nUn senyor de l’Hospitalet\nJacint Borràs, en una de les entrevistes que li va fer aquest diari ANDREU PUIG.\nHi ha referències de la nostra cultura, llegades pels coetanis, que mai no hauríem d’abandonar, ni deixar oblidades al calaix de la desmemòria. Una d’aquestes referències, saber, entendre i valorar què era un senyor de Barcelona, la seva importància en el nostre imaginari col·lectiu de país. I lamentem escriure-ho ara en passat. Jacint Borràs era tot un senyor de l’Hospitalet i un gran home. Aquells que ens enorgullim de la seva amistat, d’haver après tantes i tantes coses amb ell, no l’oblidarem mai. I aquesta és la millor victòria d’una bellíssima persona, perdurar a l’ànima dels que van tenir la sort de conèixer-lo, d’estimar-lo, de sentir-lo com a referència. Si haguéssim de reduir en Jacint a un únic concepte per tal de presentar-lo als que no van gaudir la sort de trobar-se’l, ho faríem ben fàcil: apassionat. De la vida. Des del seny i mai des de la rauxa. I de passions perennes, entregades, generoses, en un munt de fronts: la família, l’Hospitalet, el país, el partit, el Barça, els amics, el País Basc i tantes altres mostres d’amor incondicional, de vehemència existencial perfecta, rodona.\nVam intimar fa anys a partir d’una xerrada sobre la història del Barça al Poblenou. No se’n perdia ni una, sempre hi era. Quina vitalitat, quina il·lusió per l’existència, la seva. Entre l’audiència destacava el seu barret i aquella elegància pròpia de qui sap estar al nivell que d’un s’espera. Li vam picar l’ullet amb el passatge que parlava de les primeres senyeres a l’estadi, només tres setmanes després de la mort del dictador. Com sempre, se la va jugar per les seves creences, allà onejaven gràcies a la seva valentia i convicció. Havia rebut l’encàrrec de la directiva d’en Montal i, ves a saber com, va confeccionar, home del tèxtil, un munt de senyeres brodant el vermell amb el groc a força d’il·lusió i creença. Van aparèixer de sobte a la graderia de l’estadi per recordar que, malgrat totes les traves, el país encara bategava i anhelava recuperar el terreny arrabassat, tossut en la resiliència. Ell se n’havia fet un tip, de resistir, allà on altres ja havien claudicat. En Jacint era de pedra picada en totes i cadascuna de les seves vocacions. Dos cops president del Barça Atlètic –mai ens referíem al filial com a B–, fundador de Convergència, viatger empedreït per guanyar-se les garrofes a fi de procurar des de ben jove per la família... Va viure enamorat, el senyor Borràs, quina sort. Enamorat de tot allò que estimava. Articulant-ho tot amb aquella veu i tarannà tan característics, d’un motlle especial, únic. Seguiríem escrivint en superlatiu fins a emplenar fulls i fulls d’algú que s’ho mereix i s’ho ha guanyat, res a veure amb l’exageració humanista pròpia dels obituaris. Fins i tot sabia portar amb elegància clatellades i disgustos rebuts de personatges que no mereixen responsabilitats públiques en no mostrar el grau de bonhomia imprescindible quan s’està al servei de les bones causes.\nEns podríem estendre en la recreació de la seva semblança, aportar un munt de detalls que ratifiquen allò exposat. Res humà li era aliè, tant que estava a l’última de tot, també d’aquest diari i de la seva gent. Et comentava l’últim article de l’Àlex, del Xavi, del Ferran... En positiu, sempre en positiu. I si sentia curiositat per conèixer algú que intuïa de la mateixa corda de valors, allà te’l trobaves aviat, compartint estovalles i xerrada basada en un net humanisme. Una de les sorts d’existir rau en la possibilitat de trobar Jacints amb qui enriquir l’ànima i fer camí amb ells, orelles ben obertes, lliçons magistrals, constatació de vida espremuda a fons. Era feliç i ho compartia amb nosaltres. Per això la providència va dictar l’adéu en una Diada, ben a prop de l’objectiu pel qual tant havia lluitat quan érem castell en runes. Gràcies, moltes gràcies, Jacint, mestre i senyor de l’Hospitalet. Aprendrem del teu exemple, et recordarem i vetllarem també pel Barça tal com el vas entendre, de manera perfecta, despresa, quasi idealitzada. I amb aquell sentit de l’humor teu, des de la complicitat afectuosa, posarem el vós al davant cada cop que ens atrapi la melangia i desitgem fer-la petar amb tu. No t’imagines com trobaré a faltar els teus comentaris als meus articles, estimat.\nAvui, últim adeu a Jacint Borràs\nL'Esportiu. Nacional 13-09-2017 Pàgina 10\nL'Esportiu. Girona 13-09-2017 Pàgina 16


LA ROSA DE TORTOSA: de juny 2010\nPublicat per La Rosa de Tortosa a 11:30 Cap comentari:\nHi ha vegades que les coses deixen de ser puntuals per passar a ser habituals. I aquest és el cas que avui m’ocupa. No és gens agradable que cada cop més, proveïdors de l'Ajuntament de Tortosa es dirigeixen a mi, o als meus companys de grup molt preocupats perquè el nostre ajuntament no els paga.\nSegons les dades de què disposa el nostre grup, podem parlar que el nostre ajuntament està pagant a dia d’avui factures entre 16 i 18 mesos de retard. Quan va acabar el nostre mandat, l’any 2007, el govern de Sabaté pagava a 3 mesos.\nQuè ha passat en aquestos 3 anys per què la situació econòmica del nostre ajuntament sigui tant greu?\nEl cert és que s’escapa al nostre coneixement, però demostra un nivell de gestió nefast del govern de Tortosa. Tota la inversió que s'ha fet a ciutat ha arribat a través de la Generalitat que ha aportat en els darrers anys 83.000.000 euros (gairebé quinze mil milions de pessetes), i del govern central 10.000.000 euros a fons perdut (mes de mil cinc-cents milions de pessetes), i, tot i això, el forat de l’ajuntament no ha parat de créixer i l’endeutament del govern de Bel va camí de batre rècords.\nAvui, per tal d’eixugar el deute, els tortosins hauríem de pagar 1.500 euros per cap (250.000 pessetes cada tortosí) per tal de tapar aquest forat. En un moment en què calia contenció i austeritat, el que han fet és gastar més del que aconsellava la situació econòmica que estem vivint. Aquesta és una mostra més de la política del fer-ho bé que no afavoreix per a res els interessos de Tortosa.\nRicard Lleixà Vero, regidor del PSC a l'Ajuntament de Tortosa\nSabaté mostra la seva declaració de renda i el certificat de retribucions i li demana a Bel que faci el mateix\nEls socialistes lamenten que l'alcalde no s'hagi rebaixat el seu sou d'acord amb el 15% que recomanen les entitats municipalistes\nEl portaveu del Grup Municipal del PSC, Joan Sabaté, ha instat avui l'alcalde de Tortosa, Ferran Bel, a que, com ell, actuï amb transparència i faci pública la seva declaració de la renda que permetrà conèixer a l'opinió pública no només les retribucions que percep com alcalde, per una dedicació del 75%, sinó també quina és la seva activitat professional o empresarial durant el 25% de la jornada laboral que no dedica a l'Ajuntament. “Compareixo aquí per donar explicacions, amb documentació i certificats per mostrar les meves retribucions, que són, d'altra banda, públiques, però ara també emplaço el senyor Bel a fer el mateix, li demano que no només informi a la ciutadania de les retribucions que percep com alcalde, per una dedicació del 75%, sinó que expliqui a què dedica l'altre 25% del seu temps laboral, quines són les seves activitats empresarials, quins tipus de negocis té”. El portaveu socialista, a més, ha recordat que Bel, sent regidor, va assistir a reunions a l'Ajuntament com a assessor de determinats promotors urbanístics i, per tant, ara és necessari que la ciutadania conegui si continua amb aquesta activitat com alcalde de Tortosa, un fet que considera que pot no ser il·legal però planteja dubtes ètics. “Actuant amb transparència quedarà clar que no hi ha cap tipus d'irregularitat”.\nEl PSC de Tortosa ha respost avui amb aquesta contundència després de la sortida de to de l'alcalde Bel de dilluns passat exigint explicacions a Sabaté pel sou que cobra com a senador. Aquesta va ser la seva resposta a la voluntat de consens dels socialistes que van decidir retirar la seva proposta de reducció dels sous de la corporarció en un 15% per aprovar per unanimitat la proposta convergent de retallada en només un 10%. El PSC va creure convenient que en la situació actual els polítics són els primers que han de donar exemple reduint-se el sou, però també en no caure en picabaralles estèrils que no beneficien la ciutadania, “que demana que treballem per gestionar bé els seus interessos i garantir la seva qualitat de vida”. Per això van retirar la proposta, amb volunat d'estendre la mà al govern i treballar plegats. Però Bel està clar que no vol consens sinó enfrontament i “en lloc del debat polític, al que va és a fer mal”. Així, davant les falsedats i difamacions que va tornar a vessar, avui Sabaté ha volgut mostrar per enèssima vegada el certificat de retencions i ingressos que mostren que percep una retribució anual de 60.000 euros, dels quals se li retenen 15.811,18 euros, igual que tots els senadors i diputats d'Espanya, inclosos els de CiU, i també ha mostrat la seva declaració de renda. Ha recordat, a més, que aquest sou és pel 100% de la seva dedicació i que és el que d'acord al que estableix la llei fixen les meses de les Corts Generals. Molt diferent al cas de Bel, que cobra 63.000 euros per una dedicació parcial i és un sou que es va posar ell mateix en arribar a l'alcaldia. “Mai un alcalde en període democràtic havia cobrat tant. Quan es va posar el sou no va escoltar les recomanacions de les entitats municipalistes, i ara, quan ha estat l'hora de retallar-se'l, tampoc no ho ha fet”. Aquesta quantitat que percep és el 75% d'un sou de 84.000 euros, similar al d'un ministre del govern d'Espanya, una quantitat que les entitats municipalistes recomanen que es redueixi en un 15%.\nPublicat per La Rosa de Tortosa a 10:06 Cap comentari:\nPublicat per La Rosa de Tortosa a 13:11 Cap comentari:


El Gran Recapte, gairebé a punt\nCompte enrere per a la celebració de la vuitena edició del Gran Recapte d’Aliments, que tindrà lloc els dies 25 i 26 de novembre per donar resposta a la precarietat alimentària. Hi ha dues maneres de col·laborar en la campanya: fer-se’n voluntari o fer-hi una donació. L’aportació es pot fer directament lliurant els aliments recomanats als establiments, o bé en línia, mitjançant el web. L’any passat es van recollir 4.642 tones d’aliments gràcies a la col·laboració de més de 25.000 voluntaris.\nL’objectiu de la campanya és, com cada any, recollir aliments nutritius de llarga durada (oli, llet i conserves de peix i verdura), però també sensibilitzar i mobilitzar la població per ajudar a pal·liar la situació de pobresa del nostre entorn.\nPer fer-ho possible calen 27.500 voluntaris i coordinadors a tot Catalunya. Les persones interessades es poden apuntar al web del Gran Recapte mitjançant un formulari en què es pot triar el lloc i l’horari. Es necessiten voluntaris als punts de recollida dels aliments i també per a la classificació i distribució posteriors.\nEs pot fer una donació als mercats o supermercats de les principals poblacions de Catalunya —l’any passat hi va haver 2.500 establiments col·laboradors— els dies 25 i 26 de novembre. Les persones que no puguin desplaçar-s’hi poden fer l’aportació en línia, mitjançant el web esmentat.\nEl Banc dels Aliments és una entitat independent sense ànim de lucre que basa la seva tasca en el voluntariat, amb l’objectiu de recuperar els excedents alimentaris de les empreses per redistribuir-los entre les persones necessitades, lluitar contra la pobresa alimentària i contribuir al desenvolupament sostenible.


Acte de cloenda del 25è aniversari del Serve... - Govern.cat\nquery_builder 22 maig 2003 12:32\nActe de cloenda del 25è aniversari del Servei d'Ensenyament del Català\nLa consellera d’Ensenyament, Carme-Laura Gil, ha presidit aquest matí la cloenda del 25è aniversari de la creació del Servei d’Ensenyament del Català (SEDEC). L’acte, que s’ha fet a la seu central del Departament d’Ensenyament, també ha comptat amb la presència del director general d’Ordenació i Innovació Educativa, Pere Solà, i de Joaquim Arenas, cap del servei del SEDEC.\nEl Servei d’Ensenyament del Català es va crear l’any 1978, mitjançant un decret de l’encara Generalitat provisional presidida per Josep Tarradellas. Aquest decret regulava la incorporació de la llengua catalana al sistema educatiu de Catalunya. És, doncs, el servei degà de tota l’administració educativa.\nEl SEDEC és actualment una unitat administrativa de la Direcció General d’Ordenació i Innovació Educativa del Departament d’Ensenyament. Ha estat el servei encarregat d’impulsar l’ensenyament del català a tot l’ensenyament no universitari, des del curs 1978-79 en què van començar tantes coses: la incorporació del català al currículum escolar, la incidència dels especialistes de català en els centres, el reciclatge de català per al professorat, l’assessorament didàctic de la llengua per als centres que decidien ensenyar en català, etc.\nVint-i-cinc anys després, en què s’han produït tants canvis de molts ordres, després de dues lleis -la del 83, de normalització lingüística i la del 98, de política lingüística- i amb la generalització de l’ensenyament del català a tot el sistema educatiu, el SEDEC continua i ha de continuar oferint recursos i assessoraments didàctics al professorat i als centres per ajudar al sistema educatiu a superar els reptes dels nous temps: assegurar la qualitat de l’ensenyament en català, garantir un bon acolliment lingüístic de l’alumnat d’incorporació tardana als centres i potenciar l’ús de la llengua en tot l’àmbit educatiu.


Servei WIFI SMART\nPermet disposar de les funcionalitats més avançades en l’àmbit de les xarxes WIFI\nMonitorització i analítiques de màrqueting\nLa Plataforma Cloud disposa d'un panell de control central (Dashboard), des d'on es gestiona, es monitoritza i s'analitza qualsevol dispositiu WIFI, connectat o no a la xarxa. Això aporta dades de trànsit, dispositius, analítiques de les persones que passen a prop o dins del local, amb un gran valor per portar a terme anàlisis de mercat. Des del Panell de Control es disposa d'una quantitat de dades que serveix als diferents departaments que tracten la gestió i l'anàlisi de la xarxa WIFI: Màrqueting, TI, Desenvolupament de Negoci...\nComprovi en un resum analític la mobilitat dels visitants. Una eina amb la qual podrà prendre decisions encertades\nGràcies a la connexió a través de les xarxes socials, podrà comprovar fàcilment les característiques generals dels visitants. Això permetrà millorar l’ anàlisi dels clients, conèixer-los més bé, els seus gustos, etc. Amb aquesta informació podrà prendre decisions més encertades a l'hora de desenvolupar una estratègia, oferir un millor servei als clients i adaptar el negoci a les demandes dels usuaris.\nAnalitzi la tipologia dels visitants a través de les xarxes socials. Li preparem el mode d'accés amb els termes i les condiciones que necessiti.\nCom establir la forma de comunicació amb els usuaris resulta molt important per a la seva imatge. Un mitjà de relació amb els clients, que permeti interactuar-hi, és vital.\nCreï els seus missatges. Triï com conèixer als seus clients i relacioni's amb ells.\nSERVEI DE TELEPRESÈNCIA TPaaS\nVideoconferència basada en el núvol\nLes solucions de col·laboració ofereixen múltiples beneficis per a organitzacions de qualsevol grandària. No cal aprofundir en aspectes com l'estalvi en desplaçaments, millora en els processos de presa de decisions, així com destacar altres beneficis d'estalvi de costos en inversions, que aquest tipus de solucions reporten a les empreses. La Telepresència Cisco prioritza la imatge pròpia de l'usuari, la qualitat de l'àudio i enriqueix les sessions de vídeo amb funcionalitats afegides. Hem d'afegir que, fins ara, la solució de Telepresència estava en funció de adquirir no solament els endpoints (equips de vídeo per a sales de juntes, despatxos) sinó també la infraestructura de vídeo, la qual cosa se sumeixi al handicap d'haver de comptar amb personal especialitzat i afrontar manteniments i situacions de end-of-surt i end-of-support\nNO realitzi més inversions per disposar d'una solució de videoconferència. Ara disposarà d'un servei basat en el núvol , que li permetrà realitzar una reunió a través de videoconferència des de qualsevol lloc i amb diferents dispositius\nPer oferir una veritable solució global de col·laboració de vídeo empresarial, capaç de interoperar amb diversos sistemes (H323, SIP, RDSI, plataformes com Lync o Skype) així com ser compatible amb tot tipus d'equips i sistemes operatius, neix TPaaS, un servei certificat per Cisco com Cisco Cloud Powered Services, emmarcat dins de l'estratègia internacional “intercloud”, per apropar la telepresència d'alt nivell a tot tipus d'empresa, trencant els limits dels preu. El servei TPaaS virtualitza aquestes costoses infraestructures, establint un còmode sistema de pagament per ús, de llicenciament, totalment escalable i granular quant a preus i capacitats\nUna solució compatible amb els estàndards del vídeo H323 i SIP. Admet RDSI i que funciona amb webex, ja sigui en cloud o instal·lat\nEscalable i Flexible: Adaptable a les solucions ja implantades


Costa molt pensar que torna a ser dilluns i que cal tornar a la feina, a la rutina, al ritme ordenat i previsible de cada setmana. Tot just sortim d'un cap de setmana que es mou entre els resultats de futbol, alguna que altra trobada familiar i les ja tradicionals manifestacions de tot signe i condició, i ja hi tornem a ser, a dins d'aquesta mena de roda de hàmster que és la realitat quotidiana i de la qual poc en sabem, ara mateix, més enllà del que podem imaginar o suposar mentre anem voltant i voltant sense fi per no arribar enlloc.\nUna nova setmana al davant, i després Setmana Santa, temps de reflexió, de vacances, o de no res, segons cadascú. Una setmana d'anar tancant coses, a poc a poc, perquè quan arriben dies festius o períodes vacacionals, sembla que el món s'hagi d'acabar i calgui tenir-ho tot endreçat. Quina mandra, això d'anar fent sense saber ben bé on podrem arribar. O pitjor encara, amb la certesa que no arribarem enlloc, fem el que fem.\nParlo de política, que ningú s'espanti. La vida, per sort, encara és molt més d'aquest univers pla que ens volen fer veure i entendre els nostres dirigents. La vida, per sort, encara depèn, poc o molt, del nostre estat d'ànim, de les nostres ganes i de la nostra capacitat de fer, d'inventar realitats agradables allà on ens diuen que no hi ha res.\nComentaris (0)19-03-2018 06:13:54


Els gossos d’assistència podran pujar a les ambulàncies per acompanyar els pacients a l’hospital - Social.cat\nEls gossos d’assistència podran pujar a les ambulàncies per acompanyar els pacients a l’hospital\nEl SEM incorpora un mecanisme de retenció per a l’animal en una iniciativa inèdita a l’Estat espanyol\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, amb els professionals del SEM | Departament de Salut\nEl Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) ha fet un pas més en la sensibilització respecte als pacients que tenen alguna discapacitat, tenint en compte en tot moment les seves necessitats. Conjuntament amb l’ONCE Catalunya s’ha dissenyat un procediment que permet, a partir d’avui, atendre qualsevol pacient portador d’un gos d’assistència i, d’aquesta manera, el can podrà acompanyar el pacient a l’ambulància durant el seu trasllat a l’hospital.\nAmbdues entitats han elaborat un protocol d’actuació, després de fer el treball de camp amb gossos guia dins l’ambulància i fixar la col·locació i mesures de seguretat pels animals. Posteriorment, se n’ha comprovat el funcionament, fins a la supervisió final del protocol per tal d’assegurar-ne el seu correcte ús.\nEn el supòsit que es decideixi fer el trasllat de l’animal en un Vehicle d’Intervenció Ràpida (VIR) del SEM, que no disposa d’espai per a la llitera, el gos s’ubicarà a la cabina de conducció gràcies a un mecanisme de retenció connectat a l’ancoratge del cinturó de seguretat.\nEl gos anirà assegut a terra, sobre un llençol de paper com a mesura d’higiene, i no podrà pujar al seient per tal d’assegurar-ne la seguretat durant el trasllat. El sistema de retenció reduirà la mobilitat del gos, garantirà la seva seguretat en cas de col·lisió del vehicle, d’una frenada brusca o d’altres maniobres imprevistes, i també evitarà interferències en les tasques de conducció del vehicle.\nHi ha cinc tipus de gossos d’assistència, ensinistrats i reconeguts per donar servei a persones amb alguna discapacitat visual, auditiva o física, o que pateixen trastorns de l'espectre autista, diabetis i epilèpsia, entre d’altres. El primer de tots és el gos guia o gos pigall, ensinistrat per guiar a una persona cega o amb discapacitat visual greu. També hi ha el gos de servei, ensinistrat per proporcionat ajut a persones amb alguna discapacitat física en la seva vida diària.\nEl gos de senyalització de sons, ensinistrat per avisar a les persones amb discapacitat auditiva de diferents sorolls i indicar-los la seva font de procedència. El gos d’avís, ensinistrat per donar avís davant senyals d’alerta per epilèpsia, diabetis o qualsevol de les malalties per les quals ha estat entrenat i, finalment, el gos per a persones amb trastorns de l’espectre autista, ensinistrat per tenir cura de la seva integritat física, guiar-la i controlar les situacions d’emergència que puguin esdevenir.


La Roca Corbatera des de La Morera del Montsant\nLa Roca Corbatera, amb els seus 1.163 metres d’altura, presideix el Massís del Montsant, alhora que és sostre comarcal de El Priorat. Des d’aquest cim es te una magnífica panoràmica sobre tota aquesta comarca i sobre mitja Catalunya: Desde el Port fins al Pirineu..\nExplicat en poques paraules, el Massís del Montsant es com un tambor: Un altiplà despoblat, d’orografia suau, de terreny calcari amb poca vegetació, que s’alça sobre unes cingleres que l’envolten en, pràcticament, tot el seu perímetre.\nHi ha, però, incomptables punts, en aquesta muralla, que permeten l’accés a la parta alta des de la plana. Uns més difícils i aeris, i altres de més fàcils. I alguns tant senzills que són aptes per a tots els públics. Aquests accessos el veureu indicats en els mapes amb el nom de “grau”. Son el tret característic de les excursions al Montsant.\nPer aquesta sortida, per accedir al cim de la Roca Corbatera des de el poble de La Morera del Montsant (743m), hem triat pujar pel Grau del Carabassal i baixar, a la tornada, pel de L'Espinós.\nEl primer té com a dificultat que s’han de guanyar dos trams d’escala de ma. El primer de 3,2 m d'alçada (10 graons) i el segon de 3,5 metres + 2 metres (11 i 7 graons). Hi ha una terraseta entre els dos trams amb passamà per agafar-se. Just al capdemunt d'aquest darrer tram cal remuntar una canal de uns 25 metres d'ina inclinació de uns 45º, equipada amb graons picat a la roca i grapes. També hi ha una mica de cable. No és aèria. Ni hi cap tram "no apte per vertiginosos".\nEl segon grau es baixa caminant “amb les mans a la butxaca”: Un corriol, no massa pendent, que s’esmuny entre les roques i ens porta a la plana. Cal estar "en forma" això sí.\nLa Morera de Montsant - Grau del Carabassal - Cingle del Rodés - Roca Corbatera - Cingle del Rodés - Les Baselles - Grau de L'Espinós - La Morera de Montsant: Total, 13 Km\n17 de Març de 2019.\n7.00 de la Seu de la UEC de Barcelona, carrer Rocafort, 7\n4,5 hores de marxa efectiva, sense comptar parades\n575 metres de desnivell total acumulat, entre anad i tornada\nMitja, el tram per salvar el grau del Carabassal. Molt fàcil tota la resta, el recorregut és per clars senders de bon caminar.\nNo hi ha cap font en tot el recorregut. Cal portar, com a mínim, un litre i mig d'aigua. També cal portar protecció pel sol: Física (barret o gorra) i química (crema solar) La previsió és de començar a caminar sobre dos quarts de deu del matí i ser de tornada al poble de la Morera sobre dos quarts de cinc de la tarda. El trajecte en cotxe de Barcelona a La Morera dura unes dues hores, aproximadament Cartografia: SERRA DE MONTSANT, editorial piolet, 1:20.000


MÉS per Palma ha celebrat aquest dimarts capvespre, a la biblioteca Babel de Palma, un amb la número 4 i el número 5 dels ecosobiranistes a les llistes de les pròximes eleccions municipals a l’Ajuntament de Palma, Catalina Trobat i Miquel Àngel Contreras, i les propostes en matèria de benestar social, feminisme i polítiques LGTBI+, polítiques d’acollida de persones refugiades, participació, transparència i governança..\n«Palma ha de garantir a tots els seus habitants el grau més ampli de drets polítics, econòmics, socials, culturals i mediambientals», ha explicat la número 4 de MÉS per Palma a les pròximes eleccions municipals. «Per això, treballarem per reduir les desigualtats, perquè hi hagi més opcions i oportunitats, de manera que totes les persones puguin triar lliurement el que volen fer i esser», ha continuat Trobat.\nAixí i en matèria de polítiques feministes, la número 3 ha explicat que MÉS per Palma, «municipalitzarem el programa d’atenció a víctimes de violència de gènere i ampliarem l’atenció a totes les formes de violències masclistes», també ha afegit que «reforçarem les mesures per combatre la tracta i l’explotació sexual de dones i elaborarem un pla de ciutat contra les agressions sexistes, especialment en els contextos d’oci nocturn i oci turístic».\nTrobat ha anunciat també «la creació d’un centre d’urgències i emergències socials. Un servei d’atenció psicosocial permanent, durant les 24 hores dels dia, els 365 dies de l’any». Un centre dirigit a l’atenció a persones en situació de crisi social greu com: persones grans o infants que pateixen desatenció i/o abandonament, dones víctimes de violència de gènere, persones que han perdut sobtadament l’allotjament i no disposen de recursos propis per cercar-ne un de nou, persones sense recursos econòmics que necessiten ajuda per a adquirir medicació, alimentació, etc.; i qualsevol altre situació en que les persones requereixin d’atenció psicosocial immediata.\nPer la seva banda, el número 5 dels ecosobiranistes, ha assegurat que MÉS per Palma continuarà apostant per la participació ciutadana, fent que l’àrea depengui directament de Batlia, revisant el reglament de participació i revisant el model de pressupostos participatius. Així mateix, ha explicat que MÉS per Palma apostarà per avançar cap a la descentralització de l’administració i l’autonomia dels districtes, com a mesures, entre d’altres, per a una millor governança.\nAquesta és la darrera trobada d’una sèrie iniciada el passat 5 de març per Llorenç Carrió, número 3 de la llista de MÉS per Palma a les properes eleccions municipals, que va explicar les propostes de cultura, patrimoni i memòria democràtica a les entitats culturals i memorialístiques de Palma. Per la seva banda, el passat 13 de març la número 2 de la llista dels ecosobiranistes a l’Ajuntament de Palma, Neus Truyol, va explicar les propostes en matèria d’ecologia, lluita contra el canvi climàtic i benestar animal a les entitats ecologistes i animalistes de la ciutat.


▷ ⭐Definició de textura⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de textura\nara pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula textura, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa textura.\nDisposició i ordre dels fils i passades en un teixit.\nAspecte perceptiu visual i tàctil d’un teixit o d’un material tèxtil.\nManera com estan disposades les partícules d’un cos o d’una substància.\nEn un sediment, en un sòl, proporció de les diverses fraccions granulomètriques.\nRelació entre els minerals constituents d’una roca pel que fa a les dimensions dels grans, els seus contactes i l’estructura interna de la roca.\nConjunt de propietats físiques d’un aliment.\n¿Cóm es diu textura en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice textura en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en castellà textura has de entendre que la seva traducció és textura pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar textura\nAquest procediment realça la textura de la tela i li permet […] jugar també amb el color del suport tèxtil a les zones ocres.\nEl seu delicat procés de fabricació és […] el secret de la seva ferma textura.\nTot en fer una presa en ultra macro de fins a 1 cm, es captura la […] sensació nítida de la textura.\nLa perspectiva cultural està present en totes […] parts, en la textura mateixa de l’anàlisi.\nEl sòl […] superficial té una textura de llim fluvial, […] de profunditat variable.\nCompletament blanca i de textura vellutada, Cirépil […] Pure es treballa còmodament adaptant-se a tot tipus de pells i pèl.\nEstudi de textura de diferents teles […] per a l’interior.\nLes connotacions existencials i religioses de l’obra es veuen […] reforçades per la seva lluminosa textura pictòrica i per la seva escala.\nEl textura i els colors triats […] són elements fonamentals per destacar els materials, i també per buscar aspectes nous i atractius.\nCom van a apreciar les generacions futures la diferència […] pel que fa a la textura visual o els matisos […] de la qualitat del so?\nTé una textura dura, una forta olor a mar […] i un sabor salat.\nTextura de ràpida absorció, ultrarefrescante, […] que brinda hidratació per 24 hores.\nUna de les noves direccions de disseny […] més importants per als tèxtils de tendals és la […] addició de textures que creen una imatge i textura completament nova.\nEl seient té una textura nova amb una combinació […] de 2 materials per bones propietats antilliscants.\nAquesta emulsió […] «quick-break» posseeix una textura original i no grassa […] que elimina el maquillatge i les impureses del rostre i els ulls.\nBeguda suau, […] amb un sabor i textura molt específics.\nA més, és compatible amb efectes […] addicionals de tonalización i textura que obren les portes […] a una nova generació de jocs amb […] gràfics i sons encara més realistes que abans.\nla textura suau de la seda; has de remenar fins que la salsa tingui una textura fina.\nAixò ajuda a definir la textura, els teixits i les […] superfícies.\nLes tècniques puguin ampliar el rang de substrats […] adequats i el grau de textura per a l’aplicació […] reeixida.\nAquestes juntes poden variar àmpliament en l’ample, la […] profunditat, el perfil i la textura.\nUn dels principals objectius de l’agricultura ecològica és produir […] aliments saborosos, textura i qualitats autèntiques […] i atractives.\nCom s’ha dit […] anteriorment, necessites consumir aproximadament 2 litres d’aigua per ajudar a la fibra a adquirir una textura esponjosa amb la qual poder diluir i dissoldre les toxines i expulsar-les del cos.\nAquest tractament també estimula la formació de nou col·lagen, restaurant així la textura, creant una pell més suau amb menys línies i arrugues.\nCompost d’oli d’ametlla i algues vermelles, […] aquesta llet fundent de textura vellutada hidrata […] la pell de forma duradora.\nAugmenta la qualitat de l’escuma […] produïda per un determinat sistema, incrementant una o més de les […] següents propietats: volum, textura i / o estabilitat.


El Parèntesi: Efectes colaterals\nLes notícies relacionades amb Israel, Palestina i la Franja de Gaza estan omplint el món d’un temor enorme i cruel.\nCada nou titular sobre aquesta barbàrie que els anys no semblen saber estovar està construït sobre la fortalesa inexpugnable de les misèries humanes, aquell espai que restarà ignot per a la gent “normal”, i al claustre de la qual alguns han sabut construir el seu particular Jardí del Mal.\nI per acabar-ho d’adobar, només ens faltava l’avió de Malaysia Airlines abatut per un míssil de no-se-sap-qui (encara que semblen haver-hi moltes pistes) sobre el cel d’Ucraïna, novament amb un esfereïdor rastre de víctimes mortals.\nEn ambdós casos hi ha la macabra coincidència d’un munt de gent que estan perdent la vida a conseqüència de fets que els hi eren totalment aliens. Sobretot enfrontaments polítics que uns il·luminats dirigeixen des de l’escriptori d’un amagat despatx o movent les fitxes des d’un tauler ben resguardat estant.\nTanmateix, els que en reben les conseqüències són víctimes innocents; aquell poble que teòricament hauria d’ésser protegit però que, al capdavall, és deixat purament a la seva sort com una part més del trencaclosques d’un enfrontament bèl·lic o qualsevol altre fútil motiu.\nEfectes colaterals, en diuen...\nLa justificació que històricament s’ha donat davant actes tan injustificables com aquests s’ha basat en l’estratègia.\nGràcies a això i a vincular-ho a la defensa d’una nació, estat o zona, s’avantposen processos el bé del qual solament hauria d’ocupar com a màxim recursos sobre paper a l’existència humana.\nPerò si és veritat que som només això, efectes colaterals, com es pot justificar?\nImaginin-se per un moment que la ruta per on decidim transitar nosaltres i els nostres objectius, voluntats, principis, experiències, identitat i tot allò més que ens conforma no hagués de tenir en compte els congèneres que comparteixen espai, temps i motiu amb nosaltres.\nÉs ben cert que el camí a projectar tindria en aquest cas segurament moltes menys dificultats, ja que podríem prescindir d’aquelles “boies” que constitueixen el principal obstacle (així com allò que traça la ruta daurada), però valdria la pena encetar el pas per viaranys que per la majoria de gent no durien enlloc?\nD’altra banda, a qui estem defensant, quin és l’objecte final que justifica la sang vessada com a efecte colateral?\nJa estem farts d’escoltar que això es fa per un país o qualsevol altre concepte o entelèquia que solament existeix com a definició o com a rètol en un plànol acolorit. Que algú els expliqui que aquests noms són solament etiquetes per retolar zones on viuen gent. I que si el motiu fos aquest no tindria cap lògica que un efecte colateral estigués constituït del mateix que s’intenta protegir.\nQue se n’inventin un altre. I de pas, que els caps pensants que organitzen barbàries així siguin tractats com els delinqüents que són.\na les 21:01


Apartment Villa Nera Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nViktora Jeromela 58, Pula Centre, Pula, Croàcia, 52100 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Villa Nera\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Villa Nera està situat idealment a Pula; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pula. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Bany, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Villa Nera.


Oscar Guayabero ·Concursos perduts\nÉs més important fer les preguntes adequades que tenir respostes brillants. Aquesta sentència amb connotacions filosòfiques és prou adient per parlar dels concursos en el disseny i l’arquitectura.\nTot sovint veiem als diaris la notícia que un o altre arquitecte, normalment noms coneguts, han guanyat un concurs per fer un pont, un gratacels o la renovació d’un barri. Al darrere, en el cas de promocions públiques, hi ha un tema legal per evitar tractes de favor. Alhora, ha servit, de tant en tant, perquè estudis menys coneguts donessin la campanada i aconseguissin un encàrrec important. Per tant, sembla que els concursos públics són la menys dolenta de les solucions. I cal dir-ho així perquè molt sovint tampoc s’obtenen resultats brillants. A força de fer concursos farcits d’arquitectes estrella, les entitats que els convoquen han oblidat que el més important per tenir un bon projecte és fer un bon encàrrec. Llavors, per què els arquitectes participen en convocatòries mal plantejades i fan projectes gratuïtament? A banda del prestigi i de la possibilitat d’experimentar, les quantitats dels premis (un tant per cent del valor de l’obra en qüestió) poden fer rendible un estudi d’arquitectura mitjà per un parell d’anys.\nEn el camp del disseny, ja sigui gràfic o de producte, no hi ha un star system com en l’arquitectura. Tanmateix, els concursos són també part de la seva problemàtica professional. Des de les minses quanties dels premis (en realitat adjudicacions de projectes a baix cost) a jurats poc professionals, passant pels termes de les convocatòries. Els concursos oberts no van més enllà d’una pluja d’idees més o menys enginyoses. Per oferir solucions adequades cal conèixer les necessitats específiques, percebre com respira l’empresa o l’entitat, és necessària una remuneració que garanteixi la dedicació i, per tant, la qualitat dels projectes, i això només és possible amb concursos per invitació o per selecció d’equips. Una pràctica habitual és recórrer als estudiants quan es volen invertir pocs recursos. Els concursos per a estudiants s’han de fer amb l’ànim d’educar i no pas de trobar solucions econòmiques. Les escoles són laboratoris, no factories de concursos, sense criteris acadèmics.\nSón sospitosos els concursos que estan convocats per departaments de màrqueting o de relacions públiques i no de producció o de l’àrea de R+D. Acostumen a néixer com a promoció de l’empresa i no amb un interès real per trobar solucions a problemes reals.\nTot plegat no anul·la els concursos com a opció vàlida però cal fomentar una cultura de l’encàrrec. Les convocatòries ja són part del projecte, cal buscar assessorament en les associacions professionals. Les bases (de participació) potser es diuen així perquè és sobre aquestes que es podrà edificar un bon concurs i trobar la solució més idònia.\nI el perdedor es…\nDarrerament hi ha hagut polèmica amb el concurs per al disseny de les terrasses dels bars de la Rambla, a Barcelona. És el darrer exemple, però no l’únic, de concursos convocats amb objectius difusos. Es vol remodelar el passeig més conegut de la ciutat. Per fer-ho caldria un plantejament general i, per què no, un concurs però restringit, amb equips professionals i multidisciplinaris que puguin emprendre el redisseny de l’espai des de la globalitat, comptant amb la vialitat, els fluxos, les necessitats dels comerciants, dels vianants, la història del carrer, etc. Per contra, convoquen concursos oberts, un per a les terrasses i un per al paviment amb premis dignes de rifa de festa major. Treballar per parts sense una visió global i gratis no sembla que afavoreixi solucions òptimes. Ara diuen que només era per veure idees noves i que potser no s’apliquen. Llavors, per què el convoquen?\nEn el camp de la gràfica, la darrera alarma ens ha arribat des de Madrid, on el ministeri de la presidència del govern ha convocat un concurs per a un logotip del propi govern d’Espanya amb l’ànim, pel que sembla, de crear una mena de marca. En fi, la convocatòria no hi ha per on agafar-la. Es tracta d’un concurs obert, de fet no cal ni ser dissenyador per enviar propostes, on el jurat no se sap qui serà, on el premi és de riure donada la transcendència de l’encàrrec i a més pot quedar desert, i on la informació que se’ns dóna és inexistent. Es tracta d’un despropòsit gegantí, adobat per una manca de respecte total pels drets d’autor, aquells drets que el mateix govern defensa al màxim, amb temes com els cànons en els cedés.\nNo sabem qui serà el guanyador d’aquests concursos de disseny, però, per més bona voluntat que hi posin els participants, el perdedor està clar que serà el mateix encàrrec i de retruc el nostre disseny.


Desconvocada la vaga dels vigilants de seguretat a l'aeroport durant el Mobile\nHan arribat a un acord amb l'empresa Trablisa, amb la mediació del Departament de Treball\n12/02/2019 - 20.38 Actualitzat 13/02/2019 - 00.50\nDesconvocada una de les vagues previstes a Barcelona coincidint amb el Mobile World Congress.\nSegons ha sabut TV3, els vigilants dels filtres de seguretat de l'aeroport del Prat han arribat a un acord amb l'empresa Trablisa, amb la mediació del Departament de Treball, i han desconvocat la protesta que volien fer del 24 de febrer al 3 de març.\nL'acord recull la majoria de les seves reclamacions, excepte el plus de 200 euros que fixava el laude amb el qual es va tancar l'anterior vaga, l'estiu del 2017, un plus que ara quedarà en mans del que decideixi la justícia.\nCom que no hi ha hagut entesa en aquest punt, els representants del treballadors interposaran un conflicte col·lectiu i serà, doncs, un jutge qui decideixi si l'han de continuar cobrant o no, com feien quan treballaven per l'anterior adjudicatari del servei, Eulen.\nEn canvi, sí que hi ha hagut acord sobre la resta de demandes, entre les quals, que els vigilants puguin fer 15 dies de vacances durant els mesos d'estiu i que cobrin els plusos i les hores extres en la mateixa nòmina del mes en què les hagin fet.\nL'agost del 2017, la vaga dels vigilants d'Eulen va col·lapsar l'aeroport i, en no haver-hi acord entre treballadors i empresa, el govern espanyol va intervenir-hi, primer enviant agents de la Guàrdia Civil als controls de seguretat i, després, amb un laude d'obligat compliment. L'any passat Aena va fer un nou concurs i des del mes de juny és Trablisa l'adjudicatària del servei.\nPendents, encara, dels auxiliars dels filtres de seguretat\nAmb la desconvocatòria de la vaga dels vigilants, un col·lectiu de prop de 500 treballadors, ara queda pendent la que també han convocat els auxiliars dels filtres de seguretat, unes 200 persones, per les mateixes dates, del 24 de febrer al 3 de març.\nEn els pròxims dies els representants dels treballadors i els de l'empresa, una filial de Trablisa, han d'asseure's a negociar, també amb la mediació del Departament de Treball.\nAeroports Mobile World Congress


El comú també introdueix un nou paquet de mesures per ajudar als clubs a pal·liar els efectes de la Covid-19\nAlguns dels membres del Karate Club Shotokan. / COMÚ ANDORRA LA VELLA\nAndorra la VellaEl comú d'Andorra la Vella posa en marxa una nova convocatòria de subvencions per a la temporada 2020-2021 per donar suport a les entitats que realitzin activitats esportives a Andorra la Vella amb una durada anyal o puntual que incideixin en la creació i l'enfortiment de l'esport de bases, el suport a l'esport de competició i en les xarxes associatives en el món de l'esport. A més, aquesta subvenció també va destinada a aquelles entitats que fomentin les relacions ciutadanes a través de la difusió de les diverses formes d'activitat física i esportiva, i a les que es dediquin a la integració social per mitjà de l'esport. La convocatòria s'obre aquest dijous i finalitza el proper 30 de setembre i es destinen 405.000 euros, la mateixa quantitat que l'any passat, segons informa el comú a través d'un comunicat.\nPoden sol·licitar les subvencions els clubs esportius, les seccions d'acció esportiva i les agrupacions esportives sense ànim de lucre que estiguin inscrites al Registre Comunal d'Associacions d'Andorra la Vella i que duguin a terme a la parròquia l'activitat per a la qual es demana la subvenció.\nA més, el comú introdueix un paquet de mesures per ajudar els clubs esportius amb seu a la parròquia a pal·liar els efectes derivats de la Covid-19, que en molts casos han suposat una davallada d'ingressos de les entitats que promouen l'esport a causa de l'aturada de l'activitat els darrers mesos. D'una banda, els clubs que facin activitats per a infants i joves quedaran exempts de pagar el lloguer de les instal·lacions esportives comunals entre el setembre i el desembre. D'altra banda, també s'han modificat els percentatges econòmics per atorgar les subvencions de tal manera que els clubs poden accedir al mateix volum d'ajudes que els anys anteriors tot i tenir, en molts casos, menys ingressos.\nPer quart any consecutiu la convocatòria d'ajudes per a la temporada 2020-2021 s'adreça a activitats que es fan en horari extraescolar i ofereix cinc programes diferents: per a la promoció de l'esport en edat escolar i esport joves, per a la promoció de l'activitat física i l'esport en sectors socials amb característiques especials, per a l'organització d'activitats esportives puntuals o temporals, i per a la formació de tècnics i directius esportius per a les activitats esportives en períodes de vacances escolars.\nPer tal de facilitar la concurrència, aquest dijous a les 19.30 hores es farà una presentació de les bases de la convocatòria al Centre de congressos a la qual es preveu que assisteixin representants de la trentena d'entitats esportives inscrites al registre comunal d'entitats, així com membres d'altres clubs i col·lectius. En el marc de les mesures per evitar la transmissió de la Covid-19, el comú ha limitat l'assistència a una persona per entitat.\nSubvencions esportives comú andorra la vella


ETNOBLOC | «Euforia» de Lily King\n← Dia del llibre 2016 #BookcrossingMuseos\nMariola : serra de llibertat →\n¿Una novel·la a una biblioteca especialitzada? Però… ¿ de segur és només una novel·la? ¿Una companya antropòloga del museu fent una desiderata per què la comprem? ¿A més a més una de les obres literàries de més èxit els darrers mesos? ¿Que poden traure els lectors especialitzats d’esta lectura? No, no ens hem tornat bojos, ens hem enamorat tots i totes d’este llibre. Per parlar-vos d’ell tenim a la nostra antropòloga particular, la nostra companya Raquel Ferrero. Vos deixem amb la seua ressenya:\nRonald Fraser, captivat per la lectura de Los hijos de Sánchez, tant prompte com va poder li va preguntar a Oscar Lewis si això que ell escrivia ho considerava antropologia o literatura. Uns segons de pensament i una resposta fulminant: literatura. Podríem emular la pregunta de Fraser i preguntar-nos si el llibre de Lily King (sobre uns antropòlegs fent treball de camp als anys 30 a Nova Guinea) és literatura o antropologia, i amb moltíssima modèstia contestar: antropologia. I callar, conforme va callar Lewis.\nEufòria és el títol. El terme ja resulta tant evocador com irresistible. Alegria no objectiva?… Bé, i quan ens ha interessat l’objectivitat extrema des de l’antropologia?… King també podria haver titulat el llibre l’etnografia dels etnògrafs. Així l’he gaudida jo. Perquè òbviament el llibre no està escrit per contar-nos cap cosa ressenyable, antropològicament parlant, de les tribus del Sepik, tot i que resulta d’allò més didàctic i atractiu per fer-se una aproximació a l’univers dels estudis antropològics. Sí que trobem no obstant, treball de camp del “salvatge”, del canònic podem dir: amb mosquits, tedi, malalties, llengües impossibles, cerimònies inintel·ligibles, solitud i dubtes, molts dubtes. I en eixe marc es troben ficcionats tres antropòlegs reals: Margaret Mead (Nell), Gregory Bateson (Brankson) i Reo Fortune (Fen) als inicis de l’època on la contribució antropològica que demanaven les autoritats als antropòlegs es convertiria en veritable prostitució científica: “yo acabaría permitiendo que el gobierno de Estados Unidos me interrogara a fondo para sacarme hasta el último dato que pudiera darles sobre la zona”.\nBateson, Mead i Fortune.1933. Fotografia: Library of Congress\nEufòria toca algun moll de l’ós més que interessant del treball antropològic, per exemple, la subjectivitat inherent a qualsevol tipus de recerca. Serà el propi Bateson, -zoòleg, antropòleg, estudiós de la comunicació i la interacció humanes, cibernètic, creador de la hipòtesi del doble vincle- qui afirmarà en un moment de la novel·la: “Noto que estoy cada vez más interesado en esta cuestión de la subjetividad, de lo limitado de la visión del antropólogo, más que en las tradiciones y los hábitos de los Kiona. Quizá toda la ciencia no sea más que una investigación de uno mismo”. O preguntant-se, -ell que pensava que les preguntes només servien per formular altres preguntes-:” ¿Al buen científico se le permite la licencia poética? ” Pregunten-s’ho.\nMargaret Mead. ca. 1930 a Nova Guinea. Fot. Bettman/Corbis Font: Vogue\nI ben prompte comença a envoltar-nos l’atmosfera antropoloafectiva. I entrem a trobar-nos amb Margaret Mead. Reconeguda i criticada a parts iguals al llarg de la seua vida, però pionera i avançada a tants aspectes intel·lectuals i socials de l’època, que em quede ben agraïda amb la impressió que em deixa la novel·la de la seua persona. Navegant en la lectura, quasi com anant en la barca de Bateson (Brankson) pel riu Sepik, ens trobem amb vells i nous qüestionaments importants de la disciplina: la crítica a l’etnocentrisme de l’època, la urgència del relativisme cultural, la perspectiva EMIC, l’enfrontament entre les aportacions de Boas i les de Malinowski o Radcliffe-Brown, el tracte amb els informants, l’espoli, la torpesa metodològica d’uns, la mancança teòrica d’altres. I entre tot això la reflexió i el treball, l’eufòria de pensar que dominen el camp, el desencant de no trobar cap sentit, egos i desitjos. I entre tot això, més: un triangle amorós, uns orígens familiars, una complicitat intel·lectual o una malaltissa rivalitat. Si a hores d’ara algú encara pensa que pot ser objectiu d’alguna manera quan fa investigacions, que llija Eufòria.\nRaquel Ferrero i Gandia\nRaquel Ferrero és conservadora del Museu Valencià d’Etnologia, antropòloga de formació i de vocació, especialista en memòria oral i responsable del projecte del Museu de la Paraula – Arxiu de la Memòria Oral Valenciana. Actualment podeu vore als patis del Museu l’última exposició que ha comissariat amb Pep Aguilar: Arribes o te’n vas : emigració valenciana a Europa, 1950-1970\nElla demana a la Biblioteca lectures d’allò més interessants i nosaltres entres rialles i bromes sempre li demanem a canvi una ressenya per a l’Etnobloc. I mare com ens ha costat! Per primera vegada després de moltíssimes desiderates ens ha fet cas i és que este llibre l’ha deixat encisada.\nI tu, antropòleg, ¿encara estàs pensant que no pot ser interessant esta lectura?, ¿que és només una novel·la?, ¿a què espereu? veniu i agafeu-la en préstec! Vos esperem!\nTags: Antropologia, Lily King, Margaret Mead, Raquel Ferrero i Gandia, ressenyes de llibres\nEl Dia dels innocents: les bromes i el món al rev...\nTots els llibres de Gervasio Sánchez a la Bibliot...


Ocells del Camp i la Conca de Barberà.: de febrer 2013\nFotografies: Albert Cama.\nAmb l'Albert Cama i la Matxalen Pauly, vam aconseguir fer més fotos de l'aligot rar que hi ha a la Roureda, avui mateix encara hi era, s'ha posat a terra a un dels carrers del polígon.\nEncara no està del tot diagnosticat, falten opinions.\nEtiquetes de comentaris: Accipitridae, Dubtes, Rareses\nPublicat per Màrius a 14:38 Cap comentari:\nNiu per a l'Òliba de l'Aleixar.\nAmb l'ajut de l'Albert Manent i de l'Andreu Vernet, hem instal·lat un nou niu artificial per a òlibes, aquest a l'Aleixar, en una caseta de tros que quasi només servirà per a això.\nAra ja només falta que hi hagi òlibes disponibles per a fer hacking, i repetir el procès que hem fet a Alforja.\nAl mateix temps, ja hem preparat els nius artificials per a insectívors al Mas de Segimón, com cada any.\nUn altre niu de Xoriguer.\nUn cop més amb l'entusiasta ajut dels bombers -gràcies al Ricard Expósito- i amb l'autorització i suport -és clar- del propietari del terreny, Josep M. Torrell, que conec gràcies al Ricard Mallafrè, hem instal·lat un nou niu per als Xoriguers al Mas d'en Blai, al terme de Riudoms.\nAquest no té tantes garanties d'èxit, ja que en aquest cas no ens consta que s'hagi perdut un lloc de cria, però es tracta d'un arbre molt dominant i situat en un lloc on en veiem cada dia, de xorigues caçant.\nPublicat per Màrius a 21:46 Cap comentari:


El FICVI serà enguany festival preseleccionador dels curtmetratges que opten als Premis Goya\nL'alcalde de Vila-seca, Pere Segura, al centre de la imatge, ha presentat el FICVI, acompanyat del director del FICVI, Josep Varo, i de l'AEH Vila-seca-La Pineda, Juan Hervás AJUNTAMENT DE VILA-SECA\nDijous, 14 Octubre 2021 01:13\nLa sisena edició del Festival Internacional de Curtmetratges de Vila-seca (FICVI) s’ha presentat avui, 13 d’octubre, en roda de premsa a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca, espai on es projectaran del 16 al 24 d’octubre els curtmetratges seleccionats. La presentació ha anat a càrrec de l’alcalde de Vila-seca i president del Patronat Municipal de Turisme, Pere Segura; el director del FICVI, Josep Varo, i el president de l’Associació d’Empresaris d’Hostaleria de Vila-seca, la Pineda, Juan Hervás.\nEl FICVI, maridat amb 'Cuina de Cine'\nEnguany el FICVI tindrà un maridatge perfecte. Organitzades per l’Associació d’Empresaris d’Hostaleria de Vila-seca, la Pineda, les jornades gastronòmiques 'Cuina de Cine' oferiran als visitants 24 plats inspirats en alguns dels curts que es podran veure al festival. Així, 14 restaurants de Vila-seca, la Pineda acolliran del 14 al 24 d’octubre aquesta mostra “pensada per unificar històries, amb plats perfectament maridats amb el vi de la bodega oficial, probablement una altra forma de valorar els curts presentats i que de ben segur poden ajudar a entendre millor allò que el cineasta ens vol explicar”, ha explicat l’alcalde.\nEl festival arrenca amb el concurs 'In Situ'\nPel que fa a les projeccions, el FICVI arrencarà el dissabte, 16 d’octubre, amb 'In Situ', un concurs en què s’haurà d’enregistrar un curtmetratge de no més de 3 minuts de durada fent servir els carrers de Vila-seca com a plató i uns elements sorpresa que es coneixeran en començar el concurs.


REACTIVEM EL PLA DE L’ESTACIÓ - TOTLLEIDA\nEscrit per DOLORS LÓPEZ AGUILAR, Presidenta del Grup Municipal del Partit Popular\nPer Dolors López Última actualització Mar 15,2018\nL’àmbit de l’Estació, es configura com una àrea que segueix la via del tren des del carrer Alfred Perenya-Alcalde Recasens fins a l’avinguda del Segre, amb una superfícies total de 13,66 Ha segons el Pla de Millora que el delimita urbanísticament.\nMalgrat les actuacions realitzades en els darrers anys, la crisi econòmica i la manca d’actuacions concretes han paralitzat el projecte de renovació urbana que havia de generar aquesta nova part de la ciutat com a eix vertebrador de la ciutat. En aquesta transformació es troben implicades diverses administracions així com també propietats privades que fan complexa unes actuacions de profund ajust.\nEn aquella reunió a la que vaig tenir l’honor d’assistir, el ministre de Foment, Íñigo de la Serna es va comprometre amb l’Alcalde de Lleida a estudiar les possibles solucions sobre les fórmules de gestió del Pla entre ambdues administracions i Adif.\nEl projecte del Pla de l’Estació que portava paralitzat des de l’any 2010 s’ha de tornar a reprendre per continuar treballant amb el compromís que es va assolir al mes de maig de l’any 2017 quan la Paeria i Adif van acordar tornar a treballar per a la seva reactivació amb dos objectius prioritaris, reprendre el projecte de la nova terminal d’autobusos i promoure un canvi en el projecte del Pla de l’Estació, canviant els usos del sòl per guanyar pes el sostre comercial en detriment del residencial.\nEn aquest sentit potenciar les grans àrees comercials dins de la trama urbana consolidada és una garantia per enfortir les sinèrgies i els vincles entre el comerç de gran format i el comerç tradicional.\nDOLORS LÓPEZ AGUILAR, Presidenta del Grup Municipal del Partit Popular


Luxometer és una empresa distribuïdora de productes d’il·luminació creada el 2008, a Barcelona, amb l’objectiu de portar arreu del territori espanyol, andorrà, portuguès i nord-africà productes d’il·luminació de qualitat que es puguin integrar a diferents tipus d’espais.\nAmb un equip multidisciplinari, format per professionals de la il·luminació, del disseny i de la logística, oferim als nostres distribuïdors un assessorament lumínic de qualitat, un suport tècnic eficient i una gestió dels transports eficaç.\nCreiem en els productes que distribuïm. Seleccionem les marques amb les que treballem amb cura, cercant un denominador comú d’excel·lència en qualitat i disseny – tècnic o estètic –, però assegurant-nos que cadascuna d’elles té el seu propi caràcter i unes característiques diferenciadores que s’adapten a les teves necessitats – disseny, eficiència, tecnologia, aplicació, i també el preu, etc.–.\nPunts de venda de confiança. La nostra xarxa de distribució està formada per punts de venda –showrooms d´il·luminació o botigues de mobiliari – a les principals ciutats dels territoris on distribuïm els nostres productes: Espanya, Andorra, Portugal i Nord d’Àfrica.


L'expressionisme humanista de Pablo Serrano arriba al Casal Solleric\n15 maig 2021 13:36\nAntoni Riera | 19 setembre 1998\nRetrats expressionistes de personatges i amics de l'autor com Camilo José Cela, obres fetes a partir de materials no artístics, homes-volta, homes-porta, toros, la recerca del buit o els ritmes a l'espai. Tots aquests elements es poden trobar a l'exposició d'obres de l'escultor aragonès Pablo Serrano, que va ser inaugurada ahir en el marc de la Nit de l'Art palmesana i que podrà ser visitada fins al 15 de desembre.\nEn paraules de Lola Duran, estudiosa de l'obra de Serrano, «l'escultor aragonès és un dels representants més importants de l'escultura espanyola contemporània, de fet va exposar en vida a museus americans, canadencs, a Venècia, a l'Ermitage de Moscou...». Duran explicà que a l'exposició del Casal Solleric, que compta amb 60 peces de Serrano, es pot veure «una representació de l'obra del cèlebre escultor aragonès, des dels anys 50 (quan fa el pas, sota la influència de les avantguardes americanes, de la figuració a l'expressionisme) fins al 1985, any en què morí».\nA la mostra, es poden veure obres de l'època en què Serrano va pertànyer al grup El Paso, del qual signà el manifest. Aquestes obres estan fetes a partir de ferro, deixalles, reixes, tatxes... A la sèrie de Ritmes a l'espai, l'escultor mostra la seva preocupació pel buit, tot dibuixant cal·ligrafies a l'aire. Aquesta preocupació es veu reflectida en la sèrie del Drama de l'objecte, en què les peces són fetes també a partir de deixalles i varetes de ferro.\nSerrano, però, no es va limitar només a l'espai i es preocupà per l'home i la seva relació amb ell mateix, amb el medi que l'envolta i amb els altres homes. És un Serrano més humanista, que reflecteix la dualitat cos-ànima amb el joc d'interior i exterior als homes-porta, per exemple. En aquesta sèrie, Serrano esculpeix una superfície rugosa i desagradable que, en obrir-se, mostra la seva cara lluent, que simbolitza l'esperança.\nL'acte de presentació de l'exposició fou presidit per la regidora de Cultura de l'Ajuntament de Palma, Carme Feliu, que es mostrà satisfeta de poder dur a Palma l'obra d'un autor tan important. Per la seva banda, la directora del museu Serrano de Saragossa, Àngeles Fernández, també present a l'acte, mostrà el seu agraïment a l'Ajuntament de Palma, al Govern balear i a la família de l'escultor, que ha cedit algunes peces per a la mostra.