Teràpia cognitivo conductual de la fibromiàlgia - CENTRE AVANÇAT DE TERÀPIA COGNITIU-CONDUCTUAL (CATCC)\nTeràpia cognitivo conductual de la fibromiàlgia\nLa fibromiàlgia és una malaltia que es caracteritza per dolor extens de llarga durada i un descens generalitzat del llindar nociceptiu que es pot detectar en zones pre-definides d'inserció tendinosa que es coneixen com a "punts tender".\nTot i que encara desconeixem la causa de la fibromiàlgia, hi ha nombrosos estudis que observen una alteració potencialment reversible en el subsistema nerviós central encarregat de la transmissió del dolor. Aquesta alteració, anomenada sensibilització central, es concreta en l'amplificació de la transmissió del dolor i un funcionament deficitari dels mecanismes encarregats de inhibir-lo. Aquest fenomen neurològic explica de manera raonable per què a les persones amb fibromiàlgia els causa dolor allò que no hauria de fer-ho (per exemple, una carícia) i els fa mal abans, més, i durant més temps, allò que li fa mal a tothom ( per exemple, un esforç físic, una activitat repetitiva o una posició sostinguda).\nUn dels possibles factors de manteniment de la sensibilització del sistema nocioceptivo central és l'estimulació perifèrica sostinguda. Un dels\npotencials factors responsables de l'estimulació perifèrica sostinguda és l'activitat extenuant. La modificació d'aquest patró d'activitat extenuant sembla comportar la reducció de la intensitat de la simptomatologia dolorosa. Així mateix, la modificació de la sobrevaloració del potencial nociu i incapacitant del dolor (catastrofisme) també comporta la milloria dels símptomes.


www.fecavem.cat/ està domiciliada al c / Gran de Gràcia nº 69, amb CIF G58109430. Inscrita en el Registre Mercantil de Barcelona.\nAl web www.fecavem.cat/ hi ha una sèrie de continguts de caràcter informatiu sobre Associació empresarial.\nEl seu principal objectiu és facilitar als clients i al públic en general, la informació relativa a l’empresa, als productes i serveis que s’ofereixen Associació empresarial.\nEn compliment del que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD) i el nou Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d’abril de 2016 s’informa l’usuari que totes les dades que ens proporcioni seran incorporades a un fitxer, creat i mantingut sota la responsabilitat de Fecavem\nPer exercir els seus drets d’oposició, rectificació o cancel·lació s’ha de dirigir a la seu de l’empresa c / Gran de Gràcia nº 69, escriure’ns al següent correu info@fecavem.cat o truca’ns al 93.415.06.95.\nSer usuari del web de www.fecavem.cat/ implica que reconeix haver llegit i acceptat les presents condicions i el que les estengui la normativa legal aplicable en aquesta matèria. Si pel motiu que sigui no està d’acord amb aquestes condicions no continuï usant aquest web.\nQualsevol classe de notificació i / o reclamació solament serà vàlida per notificació escrita i / o correu certificat.\nFecavem no es fa responsable de la informació i continguts emmagatzemats en fòrums, xarxes socials o qualssevol altre mitjà que permeti a tercers publicar continguts de forma independent en la pàgina web del prestador.\nNo obstant això, tenint en compte els art. 11 i 16 de la LSSI-CE, Fecavem es compromet a la retirada o si escau bloqueig d’aquells continguts que puguin afectar o contravenir la legislació nacional o internacional, drets de tercers o la moral i l’ordre públic.\nAixí mateix, Fecavem es reserva el dret a actualitzar, modificar o eliminar la informació continguda en la seva pàgina web, així com la configuració o presentació d’aquesta, en qualsevol moment sense assumir alguna responsabilitat per això.\nLi comuniquem que qualsevol preu que pugui veure a la nostra web serà només orientatiu. Si l’usuari desitja saber amb exactitud el preu o si el producte en el moment actual compta amb alguna oferta de la qual es pot beneficiar s’ha d’acudir a alguna de les botigues físiques amb què compta Fecavem\nFecavem és titular de tots els drets sobre el software de la publicació digital així com dels drets de propietat industrial i intel·lectual referits als continguts que s’hi incloguin, a excepció dels drets sobre productes i serveis de caràcter públic que no són propietat d’aquesta empresa.\nCap material publicat en aquesta web podrà ser reproduït, copiat o publicat sense el consentiment per escrit de Fecavem\nTota la informació que es rebi a la web, com comentaris, suggeriments o idees, es considerarà cedida a Fecavem de manera gratuïta. No s’ha d’enviar informació que NO pugui ser tractada d’aquesta manera.\nTots els productes i serveis d’aquestes pàgines que NO són propietat de Fecavem són marques registrades dels seus respectius propietaris i són reconegudes com a tals per la nostra empresa. Només apareixen al web de Fecavem a efectes de promoció i de recopilació d’informació. Aquests propietaris poden sol·licitar la modificació o eliminació de la informació que els pertany.\nFecavem pel seu propi compte o la d’un tercer contractat per a prestació de serveis de mesura, poden utilitzar cookies quan l’usuari navega pel lloc web. Les cookies són fitxers enviats al navegador per mitjà d’un servei web amb la finalitat de registrar les activitats de l’usuari durant el seu temps de navegació.


Comprar domini .COM.LB a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .com.lb\nDisponibilitat i preu de dominis .com.lb\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .com.lb de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.com.lb en lloc rentadoresbones.com.lb. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.com.lb\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.com.lb, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Dilluns, Octubre 19, 2015 - 15:15\nLa Unió Musical de Cabanes va participar en l'acte final de les ‘XXII Trobades de Bandes de Música' a Benicàssim\nMés de 500 músics de tota la província van participar en un multitudinària cercavila pels carrers del municipi.\nEste cap de setmana, Benicàssim va acollir la 47é Assemblea General de la Federació Autonòmica de Societats Musicals (FSMCV). D'altra banda, el dissabte a la vesprada, també va tindre lloc en la població un acte que va posar punt final a l'última edició de les ‘Trobades de Bandes' que organitza la Diputació de Castelló.\nMés de 500 músics de tota la província van participar en un multitudinària cercavila pels carrers del municipi. L'esdeveniment va aglutinar a dotze associacions de la Plana Alta: Almassora, Benlloch, Borriol, Castelló, Orpesa, la Pobla Tornesa, Sant Joan de Moró, Torreblanca, el Vall D'alba, Vilafamés, Benicàssim i, per descomptat, tampoc va faltar la representació de Cabanes.\nLa Unió Musical Santa Cecília, sota la direcció de Gabriel Sanchís, va desfilar fent gala de la seua qualitat i saber fer. Per la seua banda, Andrés Safont, regidor d'associacions i joventut de l'Ajuntament de Cabanes, no va voler perdre's esta cita. Safont va afirmar que “és encomiable la labor que realitza la banda de Cabanes pels jóvens del nostre municipi, per això estic ací en representació del consistori”. “Tenim l'obligació de prestar-los tot el nostre suport en cada un dels actes que organitzen i amb els que tant ens fan disfrutar”, va afegir.


Teresa Catalán | Tritó Edicions\nPamplona ( 1951 )\nCompositora i docent. Va realitzar els seus estudis al Conservatori de Pamplona amb mestres de gran reconeixement, i a més assistí a cursos de composició a Siena impartits per Franco Donatoni. Destaca com a difusora de la música contemporània amb un seguit de Festivals a Pamplona, San Sebastián i Saragossa. Fou també membre del Consejo Navarro de Cultura i guanyadora de diversos premis de composició.\nLes classes que havia rebut de González Acilu li influí en la composició i en el rigor de la escriptura . És un membre fundador de Iruñeako Taldea (Grupo de Pamplona) que es caracteritzava estèticament: ús de formes que es reconeixen i de recursos paratonals, ús tradicional dels instruments musicals i voluntat de construcció de sistemes harmònics que superessin la oposició tonal/atonal.\nDes de 1990 és catedràtica de Composició i Instrumentació al Conservatori de Saragossa, i membre fundador de l’Associació de Compositors Bascs - Navarresos . A més dirigeix cursos i festivals internacionals.


e Ràdio Nativa. Contra-cultures musicals dels anys 60 a Black Is Beltza |Nativa\nRàdio Nativa. Contra-cultures musicals dels anys 60 a Black Is Beltza\nEscrit el 08/07/2016 per admin a la categoria REPORTATGES.\nDimarts 12 de Juliol, a les 19’00 hores, a Arts Santa Mònica.\nEmissió radiofònica per internet, amb Rodrigo Laviña (músic) i Jordi Oliveras (Indigestió).\nA Black is Beltza, el còmic que serveix de referència al projecte expositiu de Fermín Muguruza que s’està realitzant a Arts Santa Mònica, trobem diferents expressions musicals que van acompanyar els moments polítics i socials dels anys 60: música afro-americana, música cubana, cançó basca…\nEn aquest programa comentarem i escoltarem algunes d’aquestes músiques, amb apunts i anècdotes sobre el seu significat, i també amb algun contrapunt musical i aportació complementaris.\nEl programa es podrà escoltar en directe des de qualsevol navegador al canal de Nativa.\nPrograma realitzat dins del programa Interfícies, i en col·laboració amb ScannerFM\n« Maletes sota els pins Formes de politització actuals en l’activitat musical »


Món Zero » Blog Archive » Trencar el silenci\n« Fix Windows MBR with a *buntu livecd\nCanviem de Host »\nSantiago és un pesat i no sé per què vol que escriga.\nSí, és cert, tinc açò prou abandonat.\nRepàs general: Estic fent la meua tesi de màster (començant-la) i estic content i motivat. Estic perdent kilos diria que a raó de uno per setmana o així. L’estiu: he tingut vacances! (cosa que no passava des de que vaig començar la carrera). I poc més.\nPròximament: Com passar del correu de la uv a gmail.\nAquest somni el va publicar aldraia, amb modificador temporal 20090916@17:04 i el va arxivar sota General. Pots seguir els somnis provocats mitjançant el canal RSS 2.0. Pots deixar una resposta, o trackback del teu regne, món o lloc a la xarxa.\nha provocat 2 Somnis\nsantiago, 20090916@18:18, diu:\tmoooolt bé. Has vist, q poc costa? Així m’agrada. Hala, és un primer pas. Ara, si expliques això del correu en català i sense q+tecnicismes (que jo ho puga entendre) i un poc del viatge i tal, ja estaré del tot content\naldraia, 20090916@21:23, diu:\tHo estic fent per a gent del teu nivell o inferior.


L’Edat del Gel (7) | - Tipografía La Moderna\nJordi Botella - 15/02/2014\nApunts sobre El final de l’espècie\nAquell espai habitat durant milers i milers d’anys per homínids havia estat sempre ocupat per grups que acabaven actuant de la mateixa manera: viure al marge del temps. Com si es negaren a admetre els canvis que produïa l’evolució de l’espècie front al seu estancament. D’una manera successiva, encara que hagueren transcorregut una infinitud de segles, cada grup que decidira instal.lar-se en aquell racó arrecerat del ponent i del nord, i de tot enemic que pujara del mar en direcció a l’altiplà, havia decidit traure d’aquelles condicions òptimes els mínims elments per tirar avant.\nAquells dos joves de la casa de l’escriptor, en el fons, seguien les mateixes petjades que els neanderthals. En el projecte de guió hauria d’adobar amb algunes pinzellades aquesta analogia. Per exemple: fugir de la justícia.\nEs desestima aquesta opció: els dos xicots podien ser qualsevol cosa tret de delinqüents.\nL’un donava la sensació d’entendre la vida com una atracció de fira; i l’altre, que en qualsevol moment esclataria en plors. L’entusiasme febril d’un derivava en l’apatia cetàcia de l’altre.\nUn bon guió, com una bona història, mai no podien ser didàctics.\nL’estada dels dos xicots desficiosos en aquell indret no tenia cap valor afegit. Ni màgia ni simbolisme. Només l’atzar i l’oportunisme els havia llançats a coincidir amb el grup dels arqueòlegs. Després, com que no sabien on pondre, havien decidit viure-hi de la mateixa manera com haurien pogut viatjar a una gran ciutat.\nTanmateix, a València o Barcelona prompte haurien sentit una exigència o responsabilitat a la què allà ningú no els comminava. Tot això mentre el Museu no els en reclamara les claus. Al capdavall, gràcies als dos xicots, l’entitat s’assegurava que cap grup estrafolari augmentara els desperfectes a què gradualment l’abandó institucional havia menat aquella propietat.\nFet i fet, ¿per què el guió d’El final de l’espècie havia d’aprofitar-se d’aquella coincidència entre els dos joves, les seues veïnes, mare i filla, i l’estada mil·lenària dels neanderthals? Manipularia ell mateix la remota semblança entre aquests grups?\nLa resposta a aquests dos interrogants la trobà en seguir les passes del col·lega historiador. Gabriel Llòria posseïa una estranya habilitat per contagiar els alumnes de la seua fascinació pel sentit de la roda del temps. Ara es tractava de seguir fil per randa els seu quadern de treball.\nEl professor d’història considerava que si la humanitat analitzava les seues petjades, trobaria les claus per evitar caure de bell nou en els mateixos errors. Per això estimava el seu ofici i no perdia l’ocasió de traslladar aquest esperit a qualsevol que sol·licitara el seu consell.\nGabriel Llòria precedia un dels nostres protagonistes per la cornisa que ascendia del jardí del neanderthals a la gruta: potser l’atracció que un dels protagonistes havia sentit per aquell racó des de la finestra del Departament, no es devia al fet que també ell pertanyia al mateix grup en fase d’extinció?\nLa dona havia entrat emmanillada a l’Hospital de La Vila. La jaca de llana que li arribava quasi bé als genolls era d’un color tan negre com els seus cabells. L’extrem de les mànigues s’havia esfilagarsat i els fils li penjaven pels costats.\nTot i haver accedit per la porta d’Urgències ben prompte s’hi formà un rogle de gent expectant. El seguici l’integraven quatre membres de la Guàrdia Civil, dos homes i dues dones. Els primers restaren a peu del vehicle i elles l’acompanyaren a la planta de l’edifici on havia de ser examinada pels ginecòlegs.\nPer tot l’Hospital es respirava la imminència del Nadal. S’hi havia establert uns serveis mínims. De tots els quiròfans només n’hi havia un en funcionament, reservat per a les emergències de la matinada.\nDesprés de les radiografies la dona fou ingressada. Va rebre un tractament de calmants que alleujaren el fibló dolorós que, segons ella, li pujava del ventre.\nLes pastilles anaren directes a la tassa del vàter tan bon .punt la infermera ajustà la porta. Algú havia orlat el televisor amb garlandes platejades. Quan la dona va tornar al llit es fixà en el petit naixement de la tauleta de nit amb què la direcció de l’Hospital havia volgut compartir l’esperit nadalenc amb tots els ingressats.\nPer la finestra arribava la claror metàl.lica que venia del mar en hivern. La dona pensà en les muntanyes. Després dels mesos vivint prop del mar, se sentia atabollada. Els metges i les guardianes de la presó ho atribuïen als sedants que periòdicament li subministraven per contrarestar els fingits atacs d’ansietat que la sotjaven de tant en tant.\nAbraçada a un dels barrots de la cel.la una llagosta li havia marcat l’estratègia. La llagosta mai no dormia. D’un dia a l’altre modificava la seua posició i no, per això, cap de les quatre potes abandonava el ferro. Es tractava de mantenir un estat de letàrgia fins que vingueren temps millors. I ja havien arribat.\nEl pessebre de la tauleta de nit consistia en un retaule on les figures de Josep i la Verge apareixien engolides per un bou i una burra procedents d’un altre betlem més gran. Enmig d’aquelles quatre formes de plàstic mostós jeia un Jesusset minúscul embolicat en un tros de paper d’alumini a tall de llitet. La dona es fixà en la brutícia adherida al cos infantil. Pensà en la seua filla i de sobte se li féu present el record de la llagosta de la cel.la. L’insecte movia les seues articulacions. Com si haguera acabat el període d’hivernació.\nLa dona llançà pel forat del vàter les figures de Sant Josep, la Verge, el bou i la burra. Pensà en la seua filla tancada a la Llar d’Infants. Després acostà el Jesuset a la finestra i l’acaronà amb els quatre dits de la mà esquerra. Es va sentir com una llagosta disposada a defensar fins a la mort aquella criatura de plàstic.\n“Mater Amatisima, ora pro nobis; sóc un home per més que m’encabote a viure-ho tot negre com deien els Rolling Stones; però el café licor sempre em fa traure el cap i em guia pel bon camí, “el Señor es mi Pastor, nada me falta”: que mai no em falte el café licor Pastor, si no, ho veig tot tan negre que ni amagant-me en aquesta esglèsia trobe recer; jo us auxiliaré, Maré de Déu a tu i al teu fill, o no sé si és filla; jo sempre auxilie mares i fills per més que el món s’ensorre i jo siga un covard que s’amaga darrere d’una guitarra. “Mater amatisima, misero nobis: sóc l’àngel i he vingut per anunciar-te a tu i a la teua filla que en un món tan negre com aquest sou tu i la teua filla la meua llum, Maria, Verge de la Llum, Verge del Café Pastor, Mater Amatisima, auxili, auxili”.


LLIURAMENT ELS TROFEUS ALS EXPOSITORS VIRTUALS DE LA 60A FIRA\nPublicat el dijous 20 maig 2021\nLa Fira d’Artés lliura els trofeus als expositors virtuals\nEls reconeixements s’han readaptat al format digital de la fira\nL’Ajuntament d’Artés ha lliurat els trofeus de les diferents categories a expositors participants a la 60a edició de la Fira d’Artés, que per primer cop es va celebrar de manera virtual a fira.artes.cat el cap de setmana del 10 i 11 d’abril.\nLlegeix més sobre LLIURAMENT ELS TROFEUS ALS EXPOSITORS VIRTUALS DE LA 60A FIRA\nPublicat el dimarts 18 maig 2021\nUn any més tornar el Casal de Setembre d'Artés, aquest any el 30 i 31 d'agost, i el 1, 2, 3, 8, 9 i 10 de setembre.\nLlegeix més sobre CASAL DE SETEMBRE 2021\nCASAL D'ESTIU ARTÉS 2021\nUn any més tornar el Casal d'Estiu d'Artés, aquest any del 28 de juny al 30 de juliol.\nInscripcions obertes des dels 3 (a partir de P3) a 15 anys, fins al dia 16 de juny (no s'admetran inscripcions posteriors).\nHi hauran 2 reunions informatives el dia 9 de juny, una a les 12:00h i l'altres a les 20:00h.\nCaldrà presentar la butlleta d'inscripció i el comprovant bancari de la transferencia a l'Ajuntament (Carrer Barquera, 41) a la bústia de l'entrada de l'edifici.\nLlegeix més sobre CASAL D'ESTIU ARTÉS 2021


Campaners de Morvedre - Acta de la Junta Ordinària del 5 de juliol de 2007\nActa de la Junta Ordinària del 5 de juliol de 2007\nCampaners de Morvedre assistents a la Junta Ordinària\nPrimera Junta Ordinària de l'Associació de Campaners de Morvedre, un any després de la fundació de la Colla, amb el següent ordre del dia:\n•\t1. Presentació de comptes de 2006\n•\t2. Revisió de la quota per a l’any 2007\n•\t3. Activitats realitzades en 2006\n•\t4. Proposta d’activitats per a 2007 (tocs, publicacions, concerts, restauracions)\n•\t5. Precs i preguntes\nComença la Junta General Ordinària després de les campanades de les 19:30 estant els campaners en el Banc de les Mentides a peu de campanar i pujant a la sala de campanes mentre tocaven el primer avís a missa diària.\nHi assisteixen sis persones: Donís, Joan, Javi, Toni, Jose, Ignasi i telefònicament estigué present José Enrique una estona. Van excusar la seua absència Cèsar i Baltasar per motius de treball i viatge respectivament.\n1. Presentació de comptes de 2006\nDonís, explica mitjançant un extracte, tots els moviments del compte de la Colla. En aquest apartat s’indica que tot i que ara tenim un superàvit de 1.400€ eixos diners estan reservats per a la restauració dels dos tiplets de Santa Maria, faltant-ne encara 200€ que esperen ser trets de les properes actuacions de la colla en Sagunt, Petrés i Estivella. Per unanimitat els presents aproven els comptes de l’exercici passat. Entre altres ingressos de donacions, subvencions i venda de calendaris en el mercat, pels tocs es van ingressar, 100€ de la Confraria dels Sants de la Pedra de Sagunt, 30€ de la Festa de les Xiques de Petrés, 40€ de la Festa del Xiquet de la Boleta de Ptrés, 100€ de la Confraria del Bon Succés de Sagunt, 1000€ del Departament de Cultura de l’Ajuntament de Sagunt pels materials i tocs del Mercat Medieval.\n2. Revisió de la quota per a l’any 2007\nAmb motiu de que han entrat a formar part de la Colla nous campaners, i cal fer samarretes noves, així com fer el segur nou, es decideix augmentar la quota anual de 15€ a 30€ només per enguany, i parlar amb els Campaners de la Catedral de València per a estudiar que incorporen en el seu segur als Campaners de Morvedre.\n3. Activitats realitzades en 2006\nS’anomenaren totes les activitats que Campaners de Morvedre van realitzar durant l’any 2006, des de la concepció de la idea de formar una colla en la visita de Sa Santedat Benet XVI a València i en la que els membres fundadors de la Colla van participar als campanars de Santa Caterina i Mare de Déu del Puig. Després van tocar per a les festes patronals de Sagunt durant els dies 27, 28 i 29 de juliol el Tridu als Patrons, i els vols de vespra i festa dels Sants de la Pedra, els dies 29 i 30 de juliol.\nA Petrés es tocà els dies 5 i 6 d’agost per a les festivitats del Salvador i de la festa patronal de la Puríssima Petrés. Es tornà a tocar en aquesta població els dies 26, 27 i 28 d’agost, per a les festes de la Puríssima de les Xiques i el Xiquet de la Boleta.\nEl 14 d'agost vam anar una entreista de ràdio d'Onda Cero Sagunt.\nEl 3 d'octubre anàrem a una entrevista a TV Mediterráneo, al programa "El calaix" que va ser monogràfic sobre els campaners de Morvedre.\nEn setembre es tocà a Sagunt la vespra i la festa de la Mare de Déu del Bon Succés, patrona de Sagunt i en octubre, en la mateixa població es tocà els dies 7, 8 i 9, durant el mercat medieval tradicional que es realitza amb motiu del 9 d’Octubre. Durant eixe mercat, Campaners de Morvedre convidà a la Colla de Campaners d’Ontinyent per a que vingueren a mostrar tocs típics d’Ontinyent en el moment de la inauguració oficial del mercat. D’Ontinyent van dur el campanomòbil i unes matraques o trebanelles per a que la gent poguera tocar-les. Es montà una paradeta en la qual es donava informació de les dues associacions campaners i de la pàgina web dels Campaners de la Catedral de València, així com es mostrava una campaneta prestada per Elecetrorecamp SL i es van vendre calendaris de mà i de butxaca per poder traure diners per a diferents restauracions de les campanes i matraques de Santa Maria. També el dia 7 d’octubre les dues colles acudiren a la Romeria de Sant Francesc que es realitza tots els anys des de Petrés al Reial Monestir de Sant Esperit en Gilet, allà es tocà el campanomòbil i es prestà per a que els xiquets i majors pogueren tocar-lo.\nEl dia 12 d’Octubre tocàrem al Campanar de la Vila d’Ontinyent a la festivitat de la Mare de Déu del Pilar.\nEl 31 d’octubre es va fer un repic en Petrés a la vespra de Tots Sants, i el dia 1 de novembre, festivitat de Tots Sants es repicà a Petrés al migdia i es van fer els vols de Missa de la vesprada. En acabar la Missa i com a vespra del dia d’Ànimes, es va fer una entrada, clamoreig i mig vols. També a Sagunt, mentre es feia el Rosari per les Ànimes a Santa Maria, es van fer l’entrada, clamoreig i mig vols de campanes.\nEl 4 de novembre, convidats per la Colla de Campaners d’Ontinyent tocàrem els vols en la festivitat de sant Carles Borromeu.\nEl dia 6 de novembre anàrem a Canal 7, televisió comarcal, per a parlar sobre la Colla de Campaners.\nEl 26 de novembre es tocà en Petrés els vols de Santa Cecíia, en la Missa de la Banda Unió Musical Petresana.\nEl dia 6 de desembre tocàrem en Benavites amb motiu de la Vigília de l’Arxiprestal de la Baronia - Les Valls un cor, i diversos vols. El dia 7 de desembre es tocà en Petrés la vespra de la Puríssima i el dia 8 l’alba i els vols de Missa.\nEl dia 13 de desembre es donà una xerrada als alumnes de l’escola d’Estivella sobre “Les Campanes”.\nEl dia 31 de desembre es tocà a la festa de la troballa de la Mare de Déu de la Llet a Torres Torres.\nDurant aquestes dates vam editar un DVD amb tot el que havíem fet durant aquest mig any d’història de la Colla, el qual va tindre una bona acceptació.\n4. Proposta d’activitats per a 2007 (tocs, publicacions, concerts, restauracions)\nLa proposta d’activitats està pensada des de la data de la Junta fins a finals d’any, malgrat que des de començament d’any s’han realitzat les següents activitats:\n•\tEl dia 5 de gener es van fer els vols de vespra de l’Epifania i cavalcada dels Reis Mags a Petrés.\n•\tEl 21 de gener es baixà la matraca de Santa Maria per exposar-la en l’exposició de Bancaixa. Després aniria als tallers d’Electrorecamp SL per ser restaurada.\n•\tDel 25 de gener al 4 de febrer, vam realitzar amb el patrocini de la Falla la Palmera i Bancaixa i la col•laboració de la Colla de Campaners d’Ontinyent, Campaners de la Catedral de València i Electrorecamp SL l’exposició “Campanes, campaners i tocs”. A la inauguració van vindre el Dr. Francesc Llop, president dels Campaners de la Catedral de València i antropòleg i tècnic de la Direcció General de Patrimoni de la Generalitat Valenciana; les falleres majors de la Comarca i de les falles de la ciutat; cronistes i representants polítics de Sagunt i comarca. El dia 27 de gener Donís realitzà una visita guiada al Campanar de la Vila de Sagunt, el de l’arxiprestal de Santa Maria, i el 28 els Campaners de la Catedral van fer un concert de campanes amb varietat de tocs que es realitzen en la torre del Micalet a la Seu. El dia 31 de gener van vindre diferents grups de l’escola de Cronista Chabret a l’exposició i vam ensenyar-la i explicar-la. El dia 4 de febrer, la Colla de Campaners d’Ontinyent va fer una mostra de tocs tradicionals de les comarques centrals de la Comunitat Valenciana.\n•\tEl dia 10 de febrer vam tocar els vols de Missa pel 50 aniversari de la “Faustina” en la parròquia de Sant Carles Borromeu a Ontinyent, convidats per la colla agermanada Colla de Campaners d’Ontinyent.\n•\tEl diumenge 11 de març vam fer un cor i els vols de Missa durant les confirmacions de Petrés.\n•\tEl dia 12 de març anàrem al Colegio San Vicente Ferrer de Sagunt per fer una xerrada sobre “les Campanes”.\n•\tEl dia 19 de març, es puja a retirar el material inflamable de la sala de campanes perquè des del campanar es dispara un castell amb motiu de la cremà de la Falla la Vila. El dia 22 de març ens reunim amb una comitiva de la Falla la Vila per tractar i buscar alternatives al castell de focs artificials que per costum es realitza des del campanar.\n•\tEl dia 28 de març es va beneir la matraca ja restaurada en l’Ermita de la Sang junt a altres regals que la Majoralia 2007 va fer a la Sang i a la setmana Santa Saguntina.\n•\tEl dia 31 de març es tocà en la IV Representació de la Passió Saguntina.\n•\tEl dia 1 d’abril es van fer el repic de benedicció de les palmes, els vols de processó i de Missa.\n•\tDijous Sant 5 d’abril, junt als tècnics d’Electrorecamp, es puja la matraca, es posa a punt el campanar i es tinten les truges de totes les campanes grans, i es co•loquen cadenes segures per deixar alçades les campanes. Per la vesprada es fan els tocs de Missa, Glòria i matraques, deixant les cordes per fora del campanar en senyal de dol.\n•\tDivendres i Dissabte sant, tocs de matraques i després amb el Glòria de la Vigília, vol de campanes.\n•\tDiumenge de Resurrecció 8 d’abril, tocs de processó de l’encontre i Missa.\n•\tDivendres 20 d’abril, els Campaners de Morvedre assistim a l’homenatge del regidor de Cultura de l’Ajuntament de Sagunt junt a moltes altres associacions i polítics de la ciutat.\n•\t1 de maig, tocs i vols amb el campanomòbil en la festa de Jaume en Bocairent, convidats per la Colla de Campaners d’Ontinyent.\n•\tTambé l’1 de maig vam col•laborar amb el muntatge de la Creu de Maig instal•lada en la plaça de Blasco Ibàñez.\n•\t3 de maig, al Salvador de Sagunt, vols de la Santa Creu.\n•\t12 i 13 de maig, vespra i festa de la Mare de Déu dels Desemparats en Sagunt, amb repics, cors i vols de Missa i processó.\n•\tEl 12 de maig en Petrés, presentació d’un DVD sobre les campanes de Petrés i la seua restauració durant els actes d’exposició i benedicció de la campana de l’ermita de Petrés restaurada per Electrorecamp SL.\n•\tEl 9, 10 i 14 de juny van realitzar-se els repics i vols de vespra, els vols de festa de Missa i processó, i els cors i vols de la Vuitava del Corpus.\nEn la junta s’aprovaren les següents activitats:\n•\t24 i 25 de juilol, Sant Jaume, festa patronal en Petrés, repics i vols a la vespra, vols d’alba, i Missa a la festa.\n•\t27, 28, 29 i 30 de juliol a Sagunt, repics, cors i vol de la campana dels Patrons durant el Tridu; repic, vols, desfetes i passà fita a la vespra i villancico a l’alba després dels vols generals de tres parades. Cor, i vols generals a la Missa i Processó de la festa.\n•\t29 de juliol a Sagunt Concert de campanes a càrrec de la Colla de Campaners d’Ontinyent: “Sons de Déu sons de goig. El cicle anual de campanes”.\n•\t3, 4 i 5 d’agost a Petrés, repics i vols a la vespra i festa del Salvador i la Puríssima.\n•\t25 i 26 d’agost a Estivella, vespra i festa de la Santa Creu del Garbí.\n•\t25, 26 i 27 d’agost a Petrés, vespra i festa de la Puríssima de les Xiques i del xiquet de la Boleta.\n•\t25 i 26 a Ontinyent, festes del Crist (moros i cristians).\n•\t8 i 9 de setembre a Sagunt, festa de la Mare de Déu Bon Succés.\n•\t9 d’Octubre Mercat medieval, tocs i paradeta al Banc de les Mentides\n•\tLes festivitats litúrgiques de l’any també seran tocades com l’any passat (Tots Sants, Santa Cecília, Immaculada, Reis...)\n•\tRestauració dels tiplets de Santa Maria amb l’ajuda de l’Ajuntament de Sagunt i Bancaixa.\n•\tAjudar a la restauració de les campanes de Quart de les Valls.\n•\tPromoure i ajudar a la fosa de noves campanes per a la parròquia del Salvador de Sagunt.\n•\tPromoure i ajudar a la fosa d’una nova campana per a la parròquia de Petrés.\n•\tMissa en acció de gràcies per l’aniversari dels Campaners de Morvedre i dinar amb alcaldes, rectors i membres de la colla en l’ermita de Petrés.\n•\tExplicació i xerrada sobre campanes a l’Escola d’Estiu de Petrés.\nJose Caballer pregunta sobre l’estat del rellotge de Santa Maria, i Ignasi li respon que s’ha de parlar amb el regidor de Cultura, Vicent Vayá, per tractar el tema amb ell, la reunió seria en principi la setmana que ve a falta de confirmar-la per part del Departament de Cultura. El que es pretén és tornar-lo a Santa Maria.\nJavi comenta que hi ha vàries empreses interessades en fer-nos uns barrets i unes samarretes per als campaners. També que s’està mirant la possibilitat de que una empresa d’Estivella subvencione la restauració de la matraca de 1919, Ignasi comenta que Vicent Tomàs sap que ha de passar per Estivella per fer un pressupost i a més per Petrés i Gilet per programar uns tocs a l’ordinador.\nJose Caballer demana que se convide a l’alcalde de Sagunt a pujar al campanar i vore quina és la feina que s’ha fet en les campanes i conega més de prop la nostra associació. Tots els campaners aproven eixa secunden la proposta.\nIgnasi explica què se va fer amb els tiplets del campanar de la Vila, que Electrorecamp SL ja ha baixat a la sala de campanes i desmuntat per fer-los truges noves, que també estan acabades i fotografiades, en breu seran col•locades i tornat a instal•lar els tiplets al seu lloc habitual. A més, ensenya les fotos de les truges noves realitzades amb fusta tropical. Els diners aportats per l’Ajuntament de Sagunt han estat 1800€, 1400€ per Campaners de Morvedre i 1200€ per Bancaixa. Així i tot faltaran 600€ que s’espera traure de la subvenció de festes demanada, dels diners que La confraria de la Mare de Déu dels Desemparats, Confraria de Minerva, Confraria dels Sants de la Pedra i Confraria del Bon Succés han donat i donaran pels tocs manuals.\nAl toc de la mitja de les 20 hores, i sense més precs i preguntes es dona per tancada la Junta\nCampaners de Morvedre (10-07-2007)


La fossa de Porreres, una sortida cap a l’esperança\nExhumar altres zones del cementeri pot ajudar a trobar noves víctimes de la repressió feixista de la Guerra Civil\n8 min. Dr. en Història / Palma 16/09/2018 00:46\n651x366 01. El primer regidor socialista de l’Ajuntament de Calvià, Sebastià Estades Cañellas. 02. El mestre d’escola Joan Roca Escandell. 03. Vista aèria del cementeri de Porreres amb la ubicació de la nova fossa comuna. 04 i 05. Imatges -dels anys 30 i actual- de l’interior del cementeri de Porreres. / ARXIU MANUEL SUÁREZ SALVÀMARGALIDA LLABRÉS JUANARXIU BARTOMEU GARÍ 01. El primer regidor socialista de l’Ajuntament de Calvià, Sebastià Estades Cañellas. 02. El mestre d’escola Joan Roca Escandell. 03. Vista aèria del cementeri de Porreres amb la ubicació de la nova fossa comuna. 04 i 05. Imatges -dels anys 30 i actual- de l’interior del cementeri de Porreres. / ARXIU MANUEL SUÁREZ SALVÀMARGALIDA LLABRÉS JUANARXIU BARTOMEU GARÍ\nEl proper mes de novembre farà dos anys que es va iniciar l’exhumació de la fossa del cementeri municipal de Porreres. Els resultats de la intervenció foren prou bons: es van localitzar 9 fosses comunes distribuïdes en dues fileres situades en disposició perpendicular a una paret de nínxols i a dues capelles que estan situades al solar de la fossa i que foren localitzades entre l’antiga tàpia perimetral del cementeri i el passadís central. A més, es varen recuperar 55 cossos, 14 dels quals varen ser identificats. Les víctimes identificades foren assassinades entre el gener i el març de 1937, després d’una treta de presó del castell de Bellver o de Can Mir.\nAra bé, cal tenir presents unes qüestions molt importants: no totes les persones que foren traslladades a Porreres són execucions de principi del 1937 ni tampoc moriren després d’una treta de presó, sinó que també estan relacionades amb la tècnica de matar anomenada segrest, és a dir, les víctimes eren transportades des dels seus respectius pobles cap a la paret de la Creu de Porreres i, el mateix dia, eren assassinades. Cal afegir també que sembla que no tots els que van ser assassinats foren enterrats a l’esmentada zona zero del fossar porrerenc.\nHo assenyalam perquè fa unes setmanes la fossa de Porreres ha tornat a ser notícia destacada dels mitjans de comunicació, atès que la segona fase de l’exhumació projectada per la Direcció General de Memòria Democràtica i de persones desaparegudes del Govern balear, programada per a aquest hivern -que, sens dubte, permetria recuperar desenes de cossos i, al mateix temps, aportar més dades sobre la repressió de la guerra-, ha quedat aturada a conseqüència de la inhumació d’una persona a la zona. Aquest fet ha ocasionat una gran decepció per a les persones i els diferents col·lectius i institucions (Govern balear, Memòria de Mallorca, Ajuntament de Porreres, Comissió Memòria Històrica de Porreres, historiadors i investigadors) que lluitam dia a dia perquè les exhumacions siguin una realitat i, molt especialment, per als familiars de les víctimes, que des de fa massa anys esperen recuperar els cossos dels seus éssers estimats.\nMalgrat la mala notícia que endarrerirà la segona intervenció, es poden posar en marxa noves prospeccions. Tot ens fa pensar que existeixen altres indrets on s’enterraren les víctimes de la repressió i aquests són exhumables. Les paraules -l’any 1984- de l’antic fosser de Porreres foren ben clares: “Els qui afusellaren en temps del Moviment són enterrats en aquelles dues parades de terra sense tombes”. Es referia a les dues zones enjardinades amb capelles i nínxols situades a l’esquerra del solar de l’actual cementeri, una de les quals fou en part exhumada. “Els baixaven del camió engrillonats i els feien situar davant el portalet [es referia a la paret de darrere de l’oratori de la Creu] i allà els mataven; llavors dins la carrereta de traginar herba hi posaven un o dos cadàvers i fins a la fossa preparada”.\nAltres testimonis corroboren aquesta afirmació. Fa un bon grapat d’anys, passejant pel cementeri de Porreres, Margalida Oliver Mas ens va situar les fosses de la repressió: “El meu germà petit, d’amagat, va guaitar al cementeri i va veure el lloc on enterraven els morts de la guerra. Sempre em deia: ‘Aquí és el lloc”. No ens ho acabàvem de creure, Margalida ens assenyalava una zona diferent de l’exhumada. Presumiblement, aquesta zona s’hauria emprada des de final del mes d’agost de 1936, dies abans que acabàs l’expedició de Bayo, fins al mes de desembre del mateix any. En aquestes dates, no sabem exactament quantes persones foren eliminades prop del cementeri de Porreres, però sembla que la xifra pot ser important. “Vaig quedar encallada davant la Creu, amb els dit plens de sang. Les meves espardenyes van tornar vermelles i les vaig perdre pel camí. Em vaig espantar molt. Ma mare les va posar dins el carro, tapades amb un sac. No has de tenir manies, em va dir. Els varen matar i eren homes bons i sans”. Tal com no es cansa d’explicar Maria Ripoll Garau, fillola del darrer batle republicà de Porreres, Climent Garau Juan, les matances a Porreres s’haurien iniciat molt abans de l’hivern de 1937, ja que, com ens aporta l’esgarrifós testimoni, en el moment del fets “encara no havien agafat els meus concos”. Els germans Climent i Joan ‘Marió’ foren assassinats la nit del 23 de setembre de 1936 al camí dels Reis a Palma.\nLa història silenciada de Manel Suárez Salvà relata algunes passes de la vida de Sebastià Estades Cañellas de Calvià, un home culte que sempre llegia en veu alta els periòdics, entre els quals hi havia El Obrero Balear, al cafè de Ca s’Escolà, seu de la Federación Obrera Calvianense. Tià Estades des Cos fou el primer regidor socialista de l’Ajuntament de Calvià. Estava casat i tenia dos fills. Els feixistes el volien mort. Pocs dies després del 19 de juliol fou detingut i portat a l’antiga Casa del Poble de Palma, aleshores convertida en seu de Falange. Al cap d’unes hores, l’amollaren fins a mitjan mes d’agost, quan a l’hora de dinar i de males maneres fou novament detingut per un grup de falangistes. Va ser la darrera vegada que la seva dona el va veure. Aquesta vegada, fou brutalment apallissat al quarter Primo de Rivera i traslladat a Can Mir. De la presó de les Avingudes va desaparèixer entre el 18 i 19 d’agost de 1936. “Podeu estar ben contents perquè en Sebastià ja deu ser a ca vostra”, digueren al seu sogre a l’oficina de la Policia. “En Sebastià no ha tornat”, li contestà. Al cementeri de Palma mai no trobaren res: ni la roba ni el seu nom a les llistes de persones “enterradas en hoyos”, que era com es coneixia el lloc on eren enterrats de qualsevol manera els cadàvers que havien trobat assassinats dins el terme municipal de Palma. Maria Estades, la seva filla, sempre va pensar que el seu pare fou assassinat a la capital, però també tenia alguna referència respecte del cementeri de Porreres: “Vàrem mirar per tot i no el trobàrem, però no hem mirat al cementeri de Porreres”. Sebastià Cañellas potser sigui una de les primeres víctimes que fou assassinada i enterrada a Porreres l’estiu del 36.\nExisteix també documentació que explica que els trasllats de persones cap al cementeri de Porreres començaren el mes de setembre de 1936 i no acabaren fins ben entrat l’any 1938. Així, podem llegir que a Nicolau Fiol Pou de Manacor nat a la finca de Son Danús i conrador de la possessió de Son Granada el trobaren entre Porreres i Felanitx, mort de dos trets al cap i un a l’esquena. Era la nit de l’11 de setembre de 1936. El seu cos fou tirat dins un clot al cementeri de Porreres. Tenim un document datat de dia 20 d’octubre de 1937 que diu: “Proceda inmediatamente al cumplimiento de la sentencia capital de los detenidos Rafael Amengual (àlies Corró ), Juan Lliteras i Pedro Ramonell tras su conducción al cementerio de Porreras”. El cotxe dels assassins de Falange també va arribar el 10 d’abril de 1938. En aquesta ocasió, els caps feixistes ordenaren: “Se proceda inmediatamente a retirar del servicio a los camaradas Camacho, Amengual, Fortuny y Darder que participaron en la conducción de sospechosos, el Jueves Santo, al cementerio de Porreras. Así como la retención de su armamento hasta nueva orden”. Segurament, el Dijous Sant de 1938 també es va vessar sang innocent a la Creu de Porreres. Però això no és tot, també existeixen algunes notes marginals a les inscripcions de defuncions que declaren que la víctima fou assassinada a Porreres amb una frase oficial que diu: “Muerte violenta a causa de las heridas producidas por disparos de ametralladora”. Com fou el cas d’Antoni Trobat Oliver, assassinat també a Porreres. En definitiva, podem dir que hi ha moltes probabilitats que Sebastià Estades, Nicolau Fiol, Rafel Amengual, Joan Lliteras i Pere Ramonell no siguin dins la zona zero del fossar porrerenc.\nExhumar altres zones del cementeri pot ajudar a trobar noves víctimes de la repressió feixista de la Guerra Civil. No ho sabrem si no obrim aquesta porta cap a l’esperança que en cap cas no servirà per apaivagar el dolor i la ràbia que ha suposat l’aturada de la segona fase de l’exhumació que suposava el desmuntatge de la paret de nínxols i les dues capelles que estan situades al solar de la fossa i la posterior exhumació.\nEl Govern programa nou recerques de represaliats pel franquisme\nFossa de Porreres


Montse Sáez - - 11/4/2017\n- Emmarcada en la celebració a Badalona del “Mes de la vida activa”\nLa sala d’actes de l’Hospital Municipal de Badalona acollirà dimecres 26 d’abril, a les 18.30 hores, la xerrada “Activitat física i salut”, a càrrec de l’infermer Jaume Català i el metge de Família Josep Luque, tots dos referents del Pla d’Activitat Física Esport i Salut (PAFES) a Badalona Serveis Assistencials (BSA). Les persones que desitgin assistir a la conferència, que forma part del cicle Aula de salut. Aprenem de la mà de l’especialista, ja s’hi poden inscriure.\nLes xerrades d’Aula de salut estan obertes a totes les persones que hi estiguin interessades, encara que el nombre d’assistents està limitat a l'aforament de la sala. La inscripció es pot fer mitjançant el telèfon 93 464 83 89 -de dilluns a divendres laborables de 9 a 13 hores- i l’adreça de correu electrònic bsa@bsa.cat.\nLa conferència s'emmarca en la sisena edició del "Mes de la vida activa", organitzada per l'Ajuntament de Badalona amb la col·laboració de diverses entitats, entre les quals es troba BSA, i que també inclou xerrades en els centres d'atenció primària a càrrec dels referents del programa PAFES, impulsat pel govern català.\nEl “Mes de la vida activa” s’organitza al voltant de la celebració, el 6 d’abril, del Dia Mundial de l’Activitat Física. El punt i final al mes d’activitats el posarà la caminada popular “Badalona Running - Fem Salut!”, que tindrà lloc el dijous 27 d’abril. La caminada s’iniciarà a les 10 del matí al Pont del Petroli i finalitzarà al Parc de Can Solei i Ca l’Arnús. Els participants podran escollir entre recórrer un itinerari de 2’5 quilòmetres o un de 5 quilòmetres.


ES PRESENTA LA GUIA DE SOLSONA FETA PELS INFANTS DEL VINYET ~ AMPA ESCOLA EL VINYET\nES PRESENTA LA GUIA DE SOLSONA FETA PELS INFANTS DEL VINYET\n4.10.17 Pedagogia, Projectes Sense comentaris\nL'@Adlsolcar (Agència de Desenvolupament Local Solsona-Cardona) i l'Escola El Vinyet presenten una guia de Solsona feta per i per a infants. Té més de 250 autors i acaba de sortir a la llum.\nDetall d'una de les pàgines de la Guia\nEl curs passat a l'Escola El Vinyet es va estar treballant molt en l'elaboració d'aquesta guia, que és molt i molt especial. És especial perquè els nens han descrit llocs per visitar, espais d'esbarjo, festes i tradicions, des del seu punt de vista, i han preparat propostes d'estada per a un matí o un dia sencer a Solsona i rodalies, segons les seves pròpies preferències.\nEsperem que us agradi tant com a nosaltres. Moltes felicitats vinyetaires per la part que us toca, per aquesta feina tan bonica i tan ben feta.\nActe de presentació d'aquest matí a l'Ajuntament\nAquest treball ha estat fruit de la col·laboració de l’Escola El Vinyet i el consistori, a través de l’Agència de Desenvolupament Local, i té el suport de la Diputació de Lleida, que finança el 50 per cent del cost d’impressió. Tal com ha destacat la regidora de Joventut, Yasmina Valderrama, “de material turístic sobre Solsona se n’ha editat molt i divers, però aquest és especial, perquè està fet per i per a nens”. Hi han treballat tots els alumnes de l’escola, que tenen entre 3 i 12 anys (des de P-3 fins a 6è).\nS’han editat 1.500 exemplars de Solsona amb ulls d’infant, i la principal distribució es canalitzarà a través de l’Oficina de Turisme de Solsona (amb un preu simbòlic d’1 euro), tot i que també es farà arribar a escoles, serveis educatius del Solsonès i comarques veïnes i allotjaments de la comarca, entre d’altres. A més, tots els autors en rebran un exemplar gratuït.\nAquest divendres, dia 6, l’Escola El Vinyet presentarà el resultat d’aquest projecte en les seves primeres Jornades Pedagògiques.


Joan Gaspart defensa que no va ocultar al príncep saudita un impagament de 15 milions d'un hotel\nL'hoteler Joan Gaspart defensa que no va estafar 15 milions a un príncep saudita\nL'empresari hoteler Joan Gaspart ha declarat aquest dilluns com investigat al Jutjat d'Instrucció 16 de Barcelona per una presumpta estafa al príncep saudita Turki Bin Nasser, propietari de l'hotel Fairmont Rei Joan Carles I, i ha defensat que no hi va haver engany.\nInvestiguen Joan Gaspart per presumpta estafa de 15 milions a un príncep saudita\nUn príncep saudita presenta querella criminal per estafa contra Joan Gaspart\nFonts jurídiques han explicat que Gaspart ha defensat en la seva declaració que Bin Nasser estava al corrent dels impagaments a la Seguretat Social per més de 15 milions d'euros a l'hotel Fairmont Rei Joan Carles I quan Gaspart ho gestionava.\nAquest dilluns també han declarat com investigats per aquests fets dos fills de Gaspart, Joan i Josep, i ni ells ni el seu pare han fet declaracions als mitjans.\nSegons la querella que van presentar els representants legals del príncep, els Gaspart suposadament van ocultar a Barcelona Project 's SA --del príncep-- els deutes contrets amb la Seguretat Social per part dels seus mercantils Husa i Banquets Reunits SL, i van posar al Palau de Congressos de Catalunya com a garantia d'un préstec de 1,6 milions d'euros "sense consentiment dels seus propietaris".\nJoan Gaspart ha negat aquestes acusacions i ha assegurat que la societat del príncep era coneixedora dels impagaments de l'hotel i de la petició del préstec d'1,6 milions.\nAl març de 2018, l'empresa Barcelona Project 's SA va presentar una querella criminal contra l'empresari català i els seus fills i contra els seus mercantils Hostaleria Unides SA (Husa) i Banquets Reunits SL, per presumpta estafa i ocultació dolosa dels impagaments a la Seguretat Social.\nBarcelona Project 's SA, presidida per Turki Bin Nasser, és propietària del' Complex Reial 'a Barcelona, que inclou l'Hotel Fairmont Rei Joan Carles I i el Palau de Congressos de Catalunya, i Joan Gaspart era l'encarregat de l'arrendament i explotació del complex a través de la seva societat Husa.\nLa querella criminal és "per la dolosa ocultació dels impagaments a la Seguretat Social per import de més de 15 milions d'euros per part de les societats Hostaleria Unida SA, (Husa) i Banquets Reunits SL a la societat Barcelona Project 's SA, emprant per a això un acord de resolució de contracte on es fixava un preu que de cap manera hauria estat el mateix de no haver existit l'engany omissiu".\nAsseguren que els querellats "van ocultar fraudulentament" els deutes contrets amb la Seguretat Social per a, amb evident ànim de lucrar-se, pactar un preu favorable en l'acord contret.\nConsidera que Husa i els Gaspart "van malgastar completament el Complex buscant el seu propi benefici (arribant-se a apropiar importants sumes de diners); incomplir totes les seves obligacions i les que existien davant de tercers; portar al Complex a punt de fer fallida total".\nPer aquest motiu, Barcelona Project 's SA es troba immersa en un procediment de Derivació de Responsabilitat, en què la Seguretat Social exigeix el pagament d'aquest deute a la querellant.\nCom a mesura cautelar per assegurar les responsabilitats civils, els querellants demanen una fiança de 16.637.512,30 euros o, si no, l'embargament preventiu de béns suficients en la mateixa quantia, segons informa el representant legal de Barcelona Project's Javier Yagüe, del despatx d'advocats Amparo Legal.


El president de la Generalitat assegura que no veu els partits espanyols "preparats per fer grans sacrificis" per tirar endavant la legislatura i assegura que Rajoy "ha estat un problema" per formar govern a Espanya\n2 min. Barcelona 13/05/2016 11:01\n651x366 El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, durant l'entrevista a CNBC / ACN El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, durant l'entrevista a CNBC / ACN\n" Mariano Rajoy ha estat un problema" per formar govern a Espanya després del 20-D. Aquest ha estat el titular que ha deixat el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, en una entrevista a la CNBC enregistrada dijous des de Londres i que s'ha emès aquest matí, en què no ha volgut, però, pronunciar-se sobre si el president del govern espanyol en funcions ha de fer un pas al costat: "Ja veurem què decideixen els electors espanyols", s'ha limitat a dir.\nTanmateix, Puigdemont –que ha estat traduït del castellà a l'anglès– ha apuntat que no veu els grans partits espanyols " preparats per fer grans sacrificis per tirar endavant la legislatura" en un escenari postelectoral semblant a l'actual. Pel que fa a Catalunya, ha insistit que les coses continuaran "exactament igual" per a Catalunya després del 26-J. "Hi haurà un govern que no serà capaç de fer propostes per a Catalunya", ha conclòs.\nPuigdemont ha constatat que la situació política espanyola genera "preocupació" a Espanya però també a Europa, i que la incapacitat dels grans partits per posar-se d'acord "no és una bona notícia", ni per a l'economia ni per a la política europea.\nDit això, ha opinat que el 26-J deixarà les coses igual pel que fa a Catalunya. Aquesta és la impressió que va extreure, ha dit, de les entrevistes que va tenir amb els quatre líders dels quatre grans partits espanyols ara fa unes setmanes. "No vaig tenir la sensació que tinguessin la intenció de moure's", ha subratllat.\nPreocupat pel 'Brexit'\nPel que fa a la situació del Regne Unit i el seu referèndum per decidir si es queda o marxa de la UE, ha evitat pronunciar-s'hi, però sí que ha remarcat que Catalunya sí que vol continuar formant part d'Europa i ha constatat la "paradoxa" que suposa que la UE faci "grans esforços per evitar" que els britànics marxin però en canvi " amenaci" Catalunya de deixar-la fora si es declara independent.\nEl president s'ha mostrat preocupat per la possibilitat d'una sortida del Regne Unit però ha remarcat que respecta el dret a decidir dels britànics. En tot cas, si finalment surt, ha apostat per arribar a acords que evitin els efectes negatius per a les dues parts.


obediència – El pou de les meditacions\nPublicat el 9 Agost 2019 3 Agost 2019 per El Guaitador\nHi ha un valor humà que cerca que no tinguem contradiccions entre allò que pensem, allò que sentim i allò que fem i que ens impulsa a actuar en tot moment amb coherència i sinceritat. A aquest valor humà l’anomenem honestedat. Ho mirem des de la perspectiva que ho mirem no és un valor fàcil…\nPublicat el 2 Agost 2019 31 Juliol 2019 per El Guaitador\t· 4 comentaris\nLa llarga ombra del poder\nM’agradaria parlar del poder, d’aquell poder sociològic que coacciona les nostres vides i en el qual estem immersos, i de les seves maneres de materialitzar-se, però en primer lloc m’he de preguntar: què és el poder? La Viquipèdia defineix el poder sociològic de la següent manera: és el domini (potestas) que una persona pot exercir sobre altres…\nPublicat el 28 Juny 2019 28 Juny 2019 per El Guaitador\t· 1 comentari\nLa població general no sap el que està succeint, i ni tan sols sap que no ho sap Noam Chomsky Noam Chomsky és filòsof, politòleg i un dels principals activistes de les causes llibertàries. Entre d’altres obres, ha proposat i analitzat les 10 estratègies de manipulació massiva que fan servir els governants i els poderosos…\nPublicat el 8 Març 2019 2 febrer 2019 per El Guaitador\nA l’1963 Stanley Milgram, psicòleg de la Universitat de Yale, va dur a terme un estudi sobre el comportament de l’obediència, conegut com a Experiment de Milgram. El motiu era saber fins a quin punt els centenars de milers de nazis que van participar activament a l’Holocaust dels jueus a la II Guerra Mundial se’ls…


Rajoy demana "esforços" a tots els partits per no repetir eleccions\nPublicat 09/07/2016 16:28CET\nVARSÒVIA, 9 jul. (EUROPA PRESS) -\nEl president del Govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, ha demanat a tots els partits un "esforç" per poder formar un Govern "estable" i amb "la major rapidesa i celeritat" i ha rebutjat de ple una repetició electoral: "Seria una insensatesa que no oblidaríem mai", ha subratllat.\nEn una roda de premsa a Varsòvia, on se celebra la cimera de l'OTAN, Rajoy ha afirmat que els diferents partits "han d'utilitzar els vots" que van obtenir en les passades eleccions del 26 de juny per "defensar els interessos generals dels espanyols".\nEl líder del PP ha assenyalat que "ningú" vol que hi hagi una nova convocatòria electoral, després que els espanyols hagin acudit a les urnes dues vegades durant set mesos: "Seria una insensatesa que no oblidaríem mai", ha manifestat sobre aquesta qüestió, qualificant de "disbarat" estudiar l'opció de repetir els comicis.\nACTUAR AMB RESPONSABILITAT\nAixí doncs, ha afirmat que si bé els partits coincideixen que una nova convocatòria electoral "és dolenta", tots han d'actuar "amb la major responsabilitat possible".\nEn aquest sentit, ha assegurat que ell, com a candidat més votat, farà "el major esforç del que sigui capaç" perquè es formi Govern "ràpidament": "Contradiu tota lògica que s'estigui tot l'estiu discutint del diví i de l'humà", ha afegit, insistint que "no hi ha raó" per estar durant més mesos "fent res".\nRajoy veu necessari que hi hagi Govern quan abans millor perquè "cal prendre decisions urgents" com l'aprovació del sostre de despesa al mes d'agost i la dels pressupostos. I sosté que no abordar aquestes qüestions repercutirà "molt negativament" en l'economia.\nPerò a més de conformar un Executiu en superar un debat d'investidura, Rajoy ha afirmat que li agradaria aconseguir un Govern "estable" i ha asseverat que treballarà per arribar a acords d'Estat amb les diferents forces polítiques.\nSegons ha recalcat, hi ha temes en els quals és "capital" que existeixi una entesa i ha incidit que cal abordar assumptes de caràcter "urgent" i "necessari" sense els que, segons la seva opinió, "no és possible" que Espanya funcioni, com el dèficit, la política exterior, el terrorisme o assumptes de Defensa i de la Unió Europea.\nRONDA DE CONTACTE\nRespecte a la ronda de contactes que Rajoy va iniciar la setmana passada, ha precisat que encara no té cita amb el líder socialista, Pedro Sánchez. Rajoy es reunirà amb Albert Rivera i Pablo Iglesias, líders de Ciutadans i Units Podem, la setmana que ve.\nI una vegada tancada, ha dit que farà una segona ronda després del 19 de juliol, una vegada les Corts Generals estiguin constituïdes: "Faré els majors esforços com és la meva obligació i desig per formar un Govern estable i amb la major celeritat", ha reiterat.\nSegons ha explicat, en el procés de negociacions, traslladarà als partits el seu programa polític i que l'"objectiu clar" d'Espanya és la creació de llocs de treball, el creixement econòmic, els pilars de l'estat del benestar, la defensa dels drets i llibertats i de la unitat i sobirania nacional.


Entre dos clars: d’octubre 2013\n"Els germans Burgess", segons Sílvia Soler\n«Els germans Burgess», segons Sílvia Soler [El Punt Avui]\nFont: El Punt Avui / Sílvia Soler\nOlive Kitteridge és una d’aquelles novel·les que et fan saber, just en el moment que l’acabes, que qualsevol cosa que escrigui la mateixa persona t’interessarà d’entrada. És clar que aquesta condició –la que voldríem tots els escriptors– pot ser perillosa. Quan una obra d’un autor t’ha agradat molt, les expectatives de cara a la propera són molt altes, i és fàcil que acabis amb una decepció. Com us deia –i ja vaig deixar escrit en aquest diari– Olive Kitteridge, d’Elizabeth Strout, em va semblar una novel·la excepcional.\nExcepcionalment ben escrita, i amb un tractament profund i tendre de l’ànima humana i, sobretot, amb una estructura narrativa que partia d’una idea brillant. La protagonista de la novel·la, l’Olive, que li dóna títol, ens era presentada a través dels retrats de les persones del seu entorn, pròxim i no tan pròxim. Així, la novel·la era feta a partir de breus relats on ella apareixia com a personatge secundari fins a formar un retaule completíssim.\nQuan vaig agafar l’última novel·la d’Elizabeth Strout, Els germans Burgess, reconec que ho feia amb il·lusió però un pèl escèptica que la novel·la aconseguís enlluernar-me tant com l’anterior. La sensació es va mantenir al llarg de les primeres cinquanta pàgines. No hi havia un punt de vista tan original com a Olive Kitteridge. Però, en canvi, hi vaig retrobar aquesta minuciosa i lúcida descripció d’aquests personatges desmanegats, terriblement desorientats i mancats de confiança i d’afecte. Aquests perdedors, gent normal amb problemes de gent normal, que t’agafen pel ganyot i ja no et deixen apartar els ulls del llibre. Persones que volen estimar-se però no en saben. Un dels protagonistes es lamenta, cap al final de la novel·la: “¿I ara què faré, Bob? No tinc família.” El seu germà li ofereix la gran resposta : “Sí que en tens. Tens una dona que t’odia. Fills que estan furiosos amb tu. Un germà i una germana que et fan tornar boig. Un nebot que era un sòmines, però que es veu que ara jo no ho és tant. D’això se’n diu família.” Així que sí, us recomano també amb entusiasme la nova novel·la d’Elizabeth Strout, Els germans Burgess, publicada per Edicions de 1984.\nPublicat per Marta Pera Cucurell a 11:27 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Elizabeth Strout , novel·la nord-americana , Sílvia Soler , traduccions de Marta Pera\nL'ombra familiar del passat . Xavier Serrahima sobre "Els germans Burgess"\n«L’ombra familiar del passat». Xavier Serrahima sobre «Els germans Burgess», d’Elizabeth Strout [El Punt Avui i El racó de la paraula]\nUs desitgem un bon cap de setmana de sofà i manta amb aquesta ressenya d’Els germans Burgess, d’Elizabeth Strout. Aquí va la versió una mica més llarga, apareguda al blog Racó de la Paraula, de Xavier Serrahima. Si desitgeu posar-vos a llegir els Burgess sense més dil·lacions, a El Punt Avui hi ha una versió una mica més curta.\nEl poeta escocès Alexander Anderson culmina el seu poema The Shadow Of The Past, amb un vers magnífic: “And a dead man walking with me.” (“I un home mort passeja amb mi”). La metàfora no pot ésser més explícita: el nostre jo present el constitueix l’acumulació de jos que s’han anat succeint en nosaltres. Jos que, si han mort, han deixat les seves arrels ben fondes en el que som; ens han anat formant i conformant.\nUna evidència, sovint negligida, que Elizabeth Strout explora en profunditat en la seva nova —i ben recomanable— novel·la: Els germans Burgess, (The Burgess Boys), Edicions de 1984, 2013, traducció de Marta Pera Cucurell. D’entrada estableix amb claredat meridiana el dos motors principals de l’obra: per un costat, l’acte racista d’un dels seus nebots, que durà els tres germans, Jim, Bob i Susan, a reunir-se després de molts anys i tractar-se de nou amb assiduïtat: “El nostre nebot ha llençat un cap de porc congelat per la porta d’una mesquita”, (pàg. 29); per un altre, el risc que comporta remoure les aigües aparentment calmes del passat, sobretot quan està assenyalat per “una cosa espantosa” de la qual “no se’n parlava mai”, (pàg. 21).\nA mesura que la situació es complica, que aquella bretolada va prenent major presència i amenaça de fer esclatar el polvorí d’una immigració mal integrada, i pitjor acceptada, al bell mig d’una població endarrerida i impermeable, la fràgil estabilitat de la família n’anirà sofrint les conseqüències. Entre d’altres raons, perquè, per més que a voltes ens ho pensem, “ningú no coneix ningú”, (pàg. 15) —i, encara menys, a ell mateix—, allò que creiem cert o immutable està permanentment sotmès a les erosions del canvi —“No havia sabut veure-hi les ganes, la capacitat d’adaptació, el desig —perpetu— de canvi”, (pàg. 236)—i, per més que ho intentem amb totes les nostres forces, mai no podem fugir del que som.\nPer més enllà que provem d’allunyar-nos —“Per un moment va caure en la inesperada absurditat de pensar que deixant la porta oberta serien lliures”, (pàg. 249)—, mai no ho farem prou com per impedir que el passat no ens encalci. Duem dins nostre, com una segona pell, condicionant-nos i determinant-nos, l’ombra del passat: “no es podia viure una vida tant de temps i esperar que desapareixeria en un obrir i tancar d’ulls”, (pàg. 240). Amb major raó, quan ens ha deixat un senyal de veritat: “estaven condemnats des del dia que havia mort el seu pare”, (pàg. 216).\nStrout empra un llenguatge net i directe, en el qual el diàleg —treballadíssim, polit fins a aconseguir una agraïda, complicadíssima i més que meritòria sensació d’espontaneïtat— té una preponderància fonamental: “una de les seves activitats preferides: asseure’s […] a parlar del passat”, (pàg. 9); “Nova York també li havia ensenyat coses; una de les més importants, com li agradava parlar a la gent”, (pàg. 277). La conversa convertida en font de coneixement, de descobriment i d’autodescobriment; en la més poderosa font de comunicació que disposa la humanitat. Convertida, sota determinades circumstancies, en la més devastadora arma de destrucció massiva (de l’estabilitat i la personalitat).\nAmb una contundència impecable i sense eufemismes —“Això de la família és una màfia, coi!”, (pàg. 168)— combinada amb tocs amarats de lirisme, l’autora empra la seva ploma com si fos un bisturí i no dubta en obrir en canal el cos d’una societat malalta per assajar d’extirpar-li els càncers que l’assetgen. Ja siguin producte d’una immobilista visió conservadora i retrògrada —“No estan bojos. Estan esgotats […] per culpa de la gent com tu que llegeix llibres sobre els aspectes més incendiaris de la seva cultura”, (pàg. 296)— com des d’una ingènua i ambigua posició progressista —“Si vaig anar a Shirley Falls va ser només per impedir que s’arribés a aquest feixisme liberal d’imbècils”, (pàg. 215) —, ambdues tan perilloses com potencialment explosives.\nEn definitiva, una esplèndida operació de cirúrgica literària, una pregoníssima exploració sobre la família —les famílies, en realitat— i la societat del segle XXI. Dues realitats que avancen plegades de la mà, que es relacionen mútuament com vasos comunicants: el que afecta a l’una, afecta a l’altra, i viceversa. Que són, doncs, no tan sols germanes, sinó —com Bob i Susan— (inextricablement) bessones.\nPublicat per Marta Pera Cucurell a 11:15 Cap comentari :\nEtiquetes de comentaris: Elizabeth Strout , novel·la nord-americana , traduccions de Marta Pera , Xavier Serrahima\naforismeus agenda agulles d'estendre Agus Izquierdo Albert Calls Albert Pera Albert Ventura albesdelconfinament Àlex Susanna Alfred Mondrià Amity Gaige Aniol Rafel Anna Rossell Arantxa Bea articles assaig Bernat Puigtobella Between the Acts Bret Easton Ellis Brueghel Bukowski Cecilia Dreymüller Charles Simic Clubs de lectura collita 2015 collita 2016 collita 2017 collita 2018 collita 2019 collita 2020 conte contes Corina Oproae Cristina Salad crítica Cuck Palahniuk D.E. Stevenson Damià Alou Daphne du Maurier Davis Grubb Dia de la Traducció diari d'una traductora Diaris (extracte) diaris d'escriptores Dita Truyol Doris Dörrie Doris Lessing Edgar A Poe Eeva Kilpi El Mirador Elinore Pruitt Stewart Elizabeth Smart Elizabeth Strout Emili Sánchez-Rubio Emily Brontë Empar Moliner Enric Domingo Enric Iborra Entre els actes entrevistes Eric Ambler Ernst Jünger estimada terra Eva Piquer Fe Fernández Villaret Fernando Pessoa Festival Alcools finnish poetry Francesc Candel Francesc Parcerisas Francesc Serés Gabrielle Zevin Gösta Agren Guillem Terribas Hanif Kureishi Harold Pinter Henry James Hölderlin Iona Heath Janet Lewis Jaume Pons Alorda Jenny Erpenbeck Joan Carles González Pujalte Joan Garí Joan Manel García Miranda John Berger John Irving John le Carré Jordi Llavina Jordi Martín Lloret Jordi Nopca Joseph Conrad Judith Vilar Kafka Karen Russell Katherine Mansfield Kent Haruf Kristen Roupenian L'Espolsada La quinta essència de la pols Leo Perutz literatura en alemany llibres de Marta Pera Cucurell llibres traduïts Lluís A. Baulenas M. Àngels Cabré Marçal Borotau Margaret Atwood Marina Porras Mark Strand Martí Sales Martin Amis Mataró Audiovisual Max Bentow Melcior Comes Mercè Pujadas Mercè Pujol Meritxell Cucurella-Jorba Michael Cunningham Míriam Cano mitjons desaparellats i altres teràpies Monica Cantieni Nabokov narrativa en anglès Natasha Dragnic Nicholas Evans novel·la anglesa novel·la en alemany novel·la nord-americana Núvol Orhan Pamuk P.B. Shelley P.W. Joyce Pablo Tusset Paperdevidre pel·lícules per la visibilitat del traductor Pere Antoni Pons Pere Calonge Pere Joan Martorell Peter Duffy Peter Handke Philip Caveney Pnin Poema a la durada poemes poesia anglesa poesia en alemany poesia en català poesia finesa poesia nord-americana poesia portuguesa poesia sueca pols Premi Nobel Premi Recvll premis premis i nominacions Ramon Moreno Raquel Picolo Ray Bradbury recitals ressenyes roba estesa Robert Musil Rutger Bregman Salman Rushdie Salvat-Papasseit Sam Abrams Samantha Shanon Sant Jordi Sara Novic Sara Vilalta Shakespeare Sharon Olds Silvia Federici Silvia Ruiz Sílvia Soler sobre traducció Stephen Chbosky Stewart Foster suomen runous Susanna Portell Svetlana Aleksiévitx Sylvia Plath Teresa Costa-Gramunt Tithi Bhattacharya Tom Perrotta Tom Sharpe Tomas Tranströmer traduccions de Marta Pera translation Vern Bueno Vicenç Pagès Jordà Víctor Obiols Virginia Woolf Vladimir Nabokov Wilkie Collins William Faulkner Xavier Dilla Xavier Serrahima Xuan Bello\n▼ d’octubre ( 2 )\nL'ombra familiar del passat . Xavier Serrahima sob...


Mantenir-nos actius forma part del conjunt d’hàbits saludables que ens han d’acompanyar al llarg de la vida i és important fomentar-ho també des de ben petits. Al igual que amb el menjar, la millor manera d’aconseguir que els nostres fills s’aixequin del sofà i facin esport és que siguem el seu exemple.\nA més, l’activitat física ens relaxa, tant a grans com a petits, ens fa sentir millor i, fins i tot, ens ajuda a recuperar l’energia després d’un dia treballant davant l’ordinador o a l’escola. D’aquesta manera, podem reprendre les activitats que encara hàgim de fer amb més ganes i sense necessitat de passar per la cuina a menjar xocolata o formatge. A més, l’exercici ens ajuda a augmentar la capacitat de concentració per poder seguir treballant o per posar-nos a fer els deures.\nFer esport és el millor remei per evitar picotejar per ansietat o estrès.\nPerò no només això! Fer activitat física és imprescindible per aconseguir un estil de vida saludable que ens ajudi a prevenir malalties cardiovasculars, diabetis tipus 2, hipertensió, obesitat... Ah, i ens ajudarà a dormir millor a la nit.\nQuè més necessites per començar a fer activitat física?\nPer aconseguir tots aquests beneficis, no cal pagar un gimnàs ni ser un gran atleta. El tipus d’activitat i la durada que cal que facis dependrà del què estàs acostumat a moure’t. Camina ràpid, anar en bicicleta o nedar són bones opcions fe realitzar activitat aeròbica moderada (has de notar que el cor et batega més fort, respires més fort i comences a suar, però que pots mantenir una conversa). Una activitat aeròbica més intensa (que no podries parlar, o que hauries de parar per respirar) seria anar a córrer. Això, evidentment, dependrà de l’entrenament de cadascú. Podem optar per una activitat moderada o d’una d’intensa, segons les nostres capacitats o els nostres gustos, tenint en compte que la primera l’hem de realitzar durant més estona (aproximadament el doble) per obtenir els mateixos resultats que amb la segona. En tot cas, si ets una persona molt sedentària, comença a introduir-ho de mica en mica i ja aniràs augmentant la freqüència a poc a poc.\nTampoc no cal disposar cada dia d’una hora sencera per fer exercici. Si ho pensem així, començarem a buscar excuses pensant que no tenim temps. Cada 10 minuts d’exercici ja ens aporten beneficis. Agafa paper i bolígraf i comença a anotar les teves rutines diàries. En quin moment pots introduir 10 minuts de caminar? Potser podeu anar a peu a l’escola o a treballar? O podeu aparcar el cotxe més lluny? I si aprofites per córrer amb el teu gos en comptes de passejar? I una estona de bici amb els nens quan surtin de l’escola? O jugar junts a bàsquet? I si puges les escales sense agafar ascensor? O ballar?\nTambé caldria incorporar un parell de cops a la setmana una mica de treball de cames, braços, abdomen... Es poden fer flexions de cames, abdominals... o treballar a l’hort o al jardí!\nA més, ara pots trobar moltes eines que et poden ser d’utilitat. Per exemple, jo utilitzo una aplicació a la tauleta “sworkit” que et marca diferents rutines per treballar diversos músculs (tot i que també n’hi ha moltes d’altres) i també hi ha varies aplicacions al mòbil que et calculen els kilòmetres recorreguts i on pots marcar-te objectius diaris.\nEs tracta d’incorporar aquests hàbits al teu dia a dia, sense haver-hi ni de pensar. Tenir unes bones rutines d’activitat física t’ajudaran a mantenir-te actiu. De totes maneres, si un dia no et ve de gust no et flagel·lis, tots tenim dies “mandrosos” o que no ens trobem bé. Torna a posar-t’hi l’endemà. No passar res. I comprova que quan fas exercici et sents molt millor. Recorda aquesta sensació positiva...\nComença a poc a poc, establint petits objectius, fins a aconseguir un mínim de 150 minuts d'activitat física moderada o 75 minuts d'activitat intensa cada setmana.\nProcura que sigui un moment agradable. Pots escoltar música o el teu programa de ràdio preferit, o aprofitar per pensar i estar sol. Utilitza roba còmode i calçat adequat, protegeix-te del sol i beu aigua...\nI, el més important, passa-t’ho bé!


Arxius de Salut - Pàgina 30 de 34 - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nReeixida celebració del Dia Mundial de l’Activitat Física a Vilanova del Camí\nAl llarg d’aquesta setmana la població vilanovina ha pogut participar de la celebració del Dia Mundial de l’Activitat Física, que es celebra avui. El Pla d’Activitat Física Esport i Salut del govern català va proposar...\nSuperNova 2.0 – Estiraments abans i després de fer bicicleta\nAmb David Obiols, i la seva secció En Forma, a banda de practicar esport també corregim postures. Tots els dimarts al 107.7 al programa SuperNova 2.0 de Ràdio Nova tenim la secció on parlem de...\nEl CAP i l’Àrea d’Esports de Vilanova del Camí celebraran el Dia Mundial de l’Activitat Física\nVilanova del Camí participarà en la setmana de celebració del Dia Mundial de l’Activitat Física que es celebrarà del 4 al 10 d’abril. D’una banda, les infermeres del CAP Vilanova del Camí proposen fer una...\nNou programa online dels Secrets de la Vida – Dimarts 29 de març de 2011\nEn el programa d’avui explicarem remeis naturals fets a partir de plantes medicinals autòctones. Aprendrem a fer còctels saludables i amb quins colors han de vestir els homes de més de 30 anys si tenen...\nEls caminaires vilanovins participen a la 3a passejada ‘A cent cap als cent’\nGairebé 200 persones van participar a la 3a passejada del cicle ‘A cent cap als cent’ que aplega als municipis de Vilanova del Camí, Castelldefels, Lliçà de Vall i Sabadell. La passejada es va fer...\nJa esta disponible la versió online dels Secrets de la Vida\nJa està disponible el programa Els Secrets de la Vida emès per Ràdio Nova el passat dimarts 22 de març de 2011. El podeu escoltar online, descarregar-lo per escoltar-lo més tard o subscriure’s el podcast...\nEls secrets de la vida, programa del 15 de març de 2011\nEls secrets de la vida, un programa ple de continguts per créixer personal i espiritualment. Parlarem de propietats de fruites i aliments, la psicologia dels colors, treballarem sobre les teràpies alternatives i entrevistarem a un...\nLes infermeres del CAP organitzen una caminada saludable amb motiu del Dia Mundial de l’Activitat Física\nEn la setmana de celebració del dia Mundial de l’Activitat Física que es celebrarà del 4 al 10 d’abril, les infermeres del CAP Vilanova del Camí proposen fer una caminada saludable pel municipi. L’activitat s’emmarca...\nEscolta En Forma de David Obiols del SuperNova 2.0\nTots els dimarts al 107.7 al programa SuperNova 2.0 de Ràdio Nova tenim la secció del David Obiols, En Forma. Amb ell a banda de practicar esport també corregim postures, fem estiraments i coneixem quin...\nEl Consell Municipal de Sanitat de Vilanova del Camí va tractar temes d’interès ciutadà\nEl dia 20 de gener de 2011, es va reunir el Consell Municipal de Sanitat que està composat per la Regidora de Sanitat i Consum, Pepita Còdol, tècnics municipals, entitats i veïns de Vilanova del...\n50 oferiments de donants de sang en la campanya de dissabte al CAP de Vilanova del Camí\nTal i com estava anunciat, dissabte al matí va haver-hi un nou acapte de sang a Vilanova del Camí. Es va fer al Centre d’Atenció Primària i van oferir-se 50 persones per a donar sang....\nCampanya de donació de sang aquest dissabte 22 de gener al CAP de Vilanova del Camí\nEl Banc de Sang i Teixits torna a fer un acapte a Vilanova del Camí. Serà aquest dissabte 22 d’aquest mes de gener. Es farà a les instal•lacions del Centre d’Atenció Primària, de 9 del...


El domini: http://www.busquetssitja.com propietat de l'empresa BUSQUETS SITJA S.L., amb CIF B17077546. El domicili fiscal de l'empresa c/ Madrenys, 29 També pot contactar amb nosaltres en el T. 972 473 108, en el F. 972 474 231 o per e-mail: info@busquetssitja.com\nLa totalitat del contingut d'aquest lloc web està protegit per drets de propietat industrial i intel·lectual que l'usuari d'aquest lloc web ha de respectar. Queda prohibida la reproducció, excepte per ús privat. La comunicació o distribució dels materials inclosos en aquest lloc web sense autorització expressa de BUSQUETS SITJA S.L.\nBUSQUETS SITJA S.L. inclou en el seu lloc web una sèrie de enllaços a planes dels seus clients i proveïdors únicament amb la intenció de fer publicitat dels treballs efectuats per encàrrec d' aquests. BUSQUETS SITJA S.L. no es fa responsable de les informacions comercials contingudes en aquests llocs o de qualsevol servei o pràctiques que es vinculin o relacionin amb les planes web enllaçades.\nDe conformitat amb el que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD), l'informem que les seves dades personals seran incorporades a fitxers titularitat de BUSQUETS SITJA S.L. amb la finalitat de poder atendre adequadament les seves peticions d'informació. Per exercitar els drets d'accés , rectificació, cancel·lació i oposició que contempla la Llei pot dirigir-se mitjançant carta a c/ Madrenys, 29, 17185 (GIRONA), Ref. Protecció de dades.


SORTIDA CAIXAFORUM. Primer Cicle d'ESO B-Segon Cicle d'ESO D - Escola Taiga\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Activitats, Sortides i s'ha etiquetat en Primer Cicle Secundària B-Segon Cicle secundària D 14-15 per taigaAdmin. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nUn pensament a “SORTIDA CAIXAFORUM. Primer Cicle d’ESO B-Segon Cicle d’ESO D”\nAngels el 6 Març 2015 a les 13:34 ha dit:\nUns professionals magnifics


Entra en servei un nou aparcament al carrer Badajoz\nJa està operatiu el nou aparcament públic situat al carrer Badajoz, al costat de la torre Agbar, que consta de tres plantes, de 5.300 m2 cadascuna. Amb un total de 366 places per a cotxes, incloent 11 per a persones amb mobilitat reduïda, i 186 places per a motos, el pàrking tindrà dues funcions completament diferenciades. El soterrani -1 servirà com a aparcament convencional de lloguer i rotació, amb 96 places per a cotxes, incloses 8 per a persones de mobilitat reduïda, i 10 places de moto. D’altra banda, les plantes -2 i -3, amb una capacitat per a encabir 270 cotxes i 76 motos, tindran ús per al servei de Grua Municipal, la qual cosa permetrà el trasllat de les actuals instal·lacions del dipòsit de vehicles Litoral – Tram VI.\nL’accés de vehicles a l’aparcament s’ha de fer a través d’una rampa de doble sentit situada al mateix carrer Badajoz, mentre que els vianants poden accedir a l’aparcament mitjançant dos nuclis d’escales, un situat també al carrer Badajoz, que està adaptat a persones amb mobilitat reduïda ja que, a més, incorpora un ascensor, i un altre ubicat al carrer Ciutat de Granada.\nL’aparcament soterrat representa la primera fase d’un projecte que engloba 105 habitatges de protecció oficial, un casal per a gent gran i un CAP. També han finalitzat les obres d’infraestructura per a la realització de l’edifici del Patronat Municipal de l’Habitatge, que ha de situar-se per sobre de l’aparcament. A més de la construcció dels edificis ja esmentats també es preveu crear una zona verda a l’interior de l’illa situada entre els carrers Badajoz, Ciutat de Granada i Bolívia.\nLa compatibilitat geomètrico-estructural amb els edificis que s’han de construir a sobre ha condicionat el disseny de l’aparcament. Degut a que aquests edificis encara no estan en construcció, s’han hagut de portar a terme una sèrie d’actuacions provisionals (impermeabilitzacions, proteccions, armadures, murets, etc), del tot necessàries en aquest cas.\nEls usuaris podran gaudir de les modalitats d’abonament de que disposa B:SM: completa 24h), horari diürn, horari nocturn i productes de rotació com les targetes de prepagament (de 25h, 50h, i 100h) i els vals horaris pels comerços de l’entorn.


A vista d'ocell: Rodoreda i Coetzee (i Gadafi)\nRodoreda i Coetzee (i Gadafi)\nNo sé si Coetzee ha llegit mai Mercè Rodoreda. Com a catedràtic de literatura, és possible que sí. El que dubto és que la Rodoreda hagués llegit mai a Coetzee, escriptor sudafricà, premi Nobel de literatura el 2003, perquè va morir a principis dels vuitanta, poc abans que Coetzee comencés a ser conegut. En tot cas, he trobat una extraordinària connexió entre dues novel·les seves, que he llegit fa poc, "Quanta, quanta guerra...", de Mercè Rodoreda, i "Vida i època de Michael K.", de John Maxwell Coetzee. Curiosament, l'obra de la Mercè Rodoreda és la darrera publicada en vida, el 1980 , i la de Coetzee la primera que el va donar a conèixer l'any 1983, el de la mort de la Rodoreda. Els estils són diametralment diferents, però totes dues tracten de la guerra, però sense que hi surti ni un sol tret. En ambdues, es mostra un personatge, el protagonista, que deambula com un sonàmbul en un paisatge de guerra, com si n'estigués al marge, però que al final el lector, si és prou perspicaç, se n'adona que precisament es troba en el cor mateix del conflicte. Mercè Rodoreda escriu amb l'estil oníric propi de la seva darrera etapa, evocador, simbòlic, a voltes surrealista però enormement suggeridor. És un exercici de llengua que deixa bocabadat. El protagonista és un tal Adrià, un noi que encara que no el descriu, se'ns apareix fràgil, ingenu i innocent, que es passeja amb el rerefons de la guerra sense que sembli entendre res, deixant-se afectar com un mirall amb sentiments, que en realcen l'absurd i li donen la seva justa mesura, la dels innocents que ni tan sols poden entendre el que suceeix al seu voltant. El protagonista de Coetzee és en Michael K. L'estil és realista, defuig tot onirisme i trena la història fins el punt de fer sentir i palpar la terra i l'atmosfera per on es mou en Michael, un noi també fràgil, desnerit, exiliat en el seu propi país a la recerca d'un refugi que no existeix, només en la imaginació de la seva mare morta. És un personatge atònit que deriva en una indiferència impotent, de qui renuncia a entendre res i se sent un branquilló endut pel riu indiferent de la història. En un capítol per a mi memorable, Michael K. va a parar a un camp de concentració on provoca la interrogació sobre el sentit de tot plegat del metge que l'atén i prova de retornar-lo a la vida. Però Michael K. no la vol aquesta vida perquè no l'entén, i el metge es desviu per entendre aquesta contradicció que l'arrossega a ell mateix. Allí es desvetllen les claus del que en Coetzee prova d'explicar, que no costa d'identificar amb el mateix metge. Les víctimes sòrdides de tot conflicte són les que la posen en qüestió, però és precisament aquestes històries les que ens passen inadvertides, perquè si sobreviuen no acostumen a tenir veu, i si moren, ningú pot explicar-se per elles. Quin valor té un idela o una causa al seu costat?. Un altre punt d'encontre de les dues novel·les és que en cap moment esmenten de quin conflicte es tracta, ni tan sols del país, això no importa, els models, els arquetipus, són vàlids per totes les latituds i totes les èpoques, tot i que es pot suposar que la Rodoreda ho situa en el context de la Guerra Civil, sense que en faci cap referència identificable, i Coetzee en alguna guerra Anglo-Bóer, tot i que també és molt difícil d'identificar-ho i acaba essent una suposició. Potser se m'ha passat per alt, però en fi...\nI Gadafi, què hi pinta en tot això? No ho sé, és una altra guerra que a mi m'ha fet sentir com un d'aquests personatges que potser ingenu, atònit, hi ha assistit sense acabar d'entendre res. Fa pocs mesos Gadafi encaixava calorosament les mans amb Berlusconi, el Regne Unit lloaba la seva deriva per integrar-se en el concert internacional, i tot d'un cop, esclata una revolució, es realça la magnitud criminal del perenne dictador, i veiem imatges d'un exèrcit de desarrelats, amb posat xulesc i saltamerges, lliurant una guerra amb el suport d'uns invisibles avions de l'OTAN que els han aplanat el camí. I al final, la vergonya col·lectiva del linxament en directe del dictador, que els ha anivellat a tots. M'agradaria posar-me a la pell en els Arnau i els Michael K. de torn...\nPublicat per Xavier Vallès a 1:45


juny – 2016 – F. C. Santa coloma\nFinalitza la temporada europea per al Don Denis FC Santa Coloma\nUn cop finalitzat el primer partit a casa contra l’Alarshkert Fc que va acabar amb un empat l’equip andorrà es va desplaçar a terres armenies per afrontar la tornada. Després d’un partit molt dur amb una marcada presencia arbitral que va afavorir clarament a l’equip local el Santa Coloma va acabar perdent 3-0 amb […]\nDon Denis FC Santa Coloma Vs Alashkert FC en directe\nPodeu veure el partit de Champions de demà a les 20h en directe a la web de la Federació Andorrana de Futbol. http://www.faf.ad/pnfg/\nL'Alashkert FC d'Armenia serà el rival del Don Denis FC Santa Coloma a la primera ronda de Champions League\nEl dilluns dia 20 l’Annabel Llevot, representant del Don Denis F.C. Santa Coloma va assistir al sorteig de les primeres rondes de Champions League realitzat a les oficines centrals de la UEFA a Nyon. El resultat enfrontarà a l’equip contra l’Alashkert F.C. d’Armenia\nEls infantils del FC Santa Coloma guanyen la Copa Constitució!\nEls infantils del FC Santa Coloma van guanyar ahir diumenge dia 11 de juny la final de la Copa Constitució disputada als camps de Borda Mateu a les 15h contra l’F.C. Encamp. El partit va començar amb l’equip contrari adelantant-se al marcador però a 3 minuts del final un gran gol de falta marcat per […]\nVíctor Armero, nou fitxatge del Don Denis FC Santa Coloma!\nEl Don Denis FC Santa Coloma ha tancat la segona incorporació que tenia prevista per reforçar l’equip amb vista a la prèvia de la Lliga de Campions. Es tracta de Víctor Armero, un jove jugador andalús de 25 anys que ha militat força temporades a la Segona B espanyola, en equips com l’Espanyol B, el […]


Analitzades sis aspiradores escombra: Més lleugeres que les aspiradores tradicionals, però menys eficaces [Pàg. 1 de 3] | Revista | EROSKI CONSUMER\nAnalitzades sis aspiradores escombra: Més lleugeres que les aspiradores tradicionals, però menys eficaces\nAlguns models es poden plegar o fer servir com a aspiradores de mà, però les bateries duren només 24 minuts i tenen menys potència d'aspiració que les convencionals\nImagini's la tasca diària de netejar la pols amb una aspiradora que funciona amb motor de gasolina, tirada per cavalls i aparcada fora de l'edifici. Costa una mica, però així era la Puffing Billy, un dels primers artefactes que va utilitzar la tècnica de fer un buit parcial per a absorbir la brutícia. Dècades d'innovació han permès que els seus descendents siguin aparells cada vegada més petits que, fins i tot amb baixa potència i un consum elèctric moderat, retiren la brutícia de gairebé qualsevol racó. Una de les últimes novetats és la de les aspiradores en forma d'escombra que s'ajuden d'un raspall rotatori i funcionen amb bateries. A priori, són més lleugeres i manejables que els models convencionals, però, netegen igual?\nPer respondre a aquesta pregunta CONSUMER EROSKI ha analitzat sis models de Rowenta, Electrolux, Hoover, Fagor, Solac i Ufesa i els ha comparat amb un aspiradora convencional. El preu mitjà de les aspiradores escombra va ser de 112 euros, amb grans diferències entre models, des dels 69,90 euros de Hoover fins als 179 euros de Rowenta. Entre les aspiradores convencionals també es registren diferències de preu notables, però un mostratge realitzat per aquesta revista amb 17 aspiradores de bossa d'un sol ús i 17 aspiradores de dipòsit extraïble va comprovar que costen, de mitjana, 120 euros. Per tant, la diferència no es troba tant en el tipus d'aspiradora sinó en el model.\nLes aspiradores escombra són més lleugeres que les convencionals. Un estudi d'aquesta revista va concloure el 2006 que les aspiradores tradicionals pesen, de mitjana, una mica més de 5 quilos. Les aspiradores escombra analitzades no arriben als tres quilos de mitjana, encara que Rowenta aconsegueix els 3,7 quilos.\nA més de pesar menys, disposen d'un mànec llarg que evita males postures. El de Rowenta fa 120 centímetres de llargària, fet que facilita la neteja però en dificulta l'emmagatzemament. Per salvar aquest inconvenient, Ufesa, Hoover i Fagor tenen mànecs plegables. Un altre avantatge d'Ufesa i Fagor, juntament amb el model Electrolux, és que el motor d'aspiració pot separar-se de l'estructura i convertir-se en aspiradora de mà, fet que pot resultar molt útil per a netejar el cotxe, per exemple. No obstant això, aquest tipus d'operació requeriria de bateries de certa autonomia i, de mitjana, aquests models només poden aspirar durant 24 minuts abans d'apagar-se. Hi destaca positivament Rowenta, que aspira a plena potència durant 32 minuts i amb menys força durant 14 minuts més, 46 en total. També consumeix més electricitat, 7,9 watts de mitjana durant la càrrega (gairebé tres vegades més que Electrolux) i 104 watts durant l'aspiració (a diferència d'Ufesa, que consumia només 62 watts). Tot i que més consum no significa necessàriament més eficàcia, la veritat és que Rowenta és l'aparell amb més força d'aspiració. L'aire a la boca de l'aspiradora aconsegueix 15,9 metres per segon, un resultat semblant al d'Electrolux (15,5 m/s) i molt per sobre del d'Ufesa (7,4 m/s).\nRowenta és, a més, l'únic model amb capçal triangular per a aspirar entre parets i terres, mentre que Hoover i Fagor disposen de tubs allargadors. Un altre avantatge tant de Rowenta com del model de Fagor és que tenen posició de pàrquing; és a dir, que es poden mantenir de peu quan interrompem la tasca d'aspiració sense necessitat de buscar-los un suport o de col·locar-les en el seu.\nLes aspiradores escombra, com que no estan connectades a la xarxa elèctrica, no són tan potents com les convencionals. Intenten suplir aquesta manca de potència amb la utilització d'un raspall giratori que ajuda el capçal a aixecar la brutícia, però, malgrat això, les diferències són considerables. Així, quan es va intentar aspirar pa ratllat d'una escletxa creada entre dues fustes de contraxapat, tres de les sis aspiradores escombra (Solac, Hoover i Fagor) no van poder recollir ni una molla. Rowenta va ser la millor referència, però només va aconseguir recuperar el 18% de la brutícia, mentre que el model tradicional en va aspirar el 97%.\nSobre una tela, en canvi, les prestacions van ser semblants. L'aspiradora convencional va absorbir els 10 grams de talc vessats i la escombra aspiradora que va obtenir el pitjor resultat, la de Fagor, va aconseguir aspirar-ne el 87%. Una cosa semblant va ocórrer amb el pa ratllat que es va abocar en unes estovalles i amb la sorra amb què es va embrutar la tapisseria d'un cotxe.\nL'aspiradora tradicional va recollir tota la brutícia, mentre que el model d'escombra amb resultats més discrets, Fagor, en va retirar més del 90% (el 98% a les estovalles i el 91% a la tapisseria). L'aspiradora tradicional també va aconseguir aspirar els 20 fils que es van llançar a una moqueta, mentre que Solac, amb el pitjor resultat de la mostra, en va deixar cinc sense recollir. La diferència més gran entre escombres es va produir en la prova sobre ciment: Hoover va aspirar gairebé el 100%, igual que l'aspiradora convencional, i Fagor únicament el 29%.\nTotes les mostres van superar les proves de seguretat elèctrica i cap no va sofrir problemes de funcionament després que se les deixés caure cap enrere i de costat. Les sis aspiradores tenen dos anys de garantia, encara que Hoover no ho indica en el manual d'instruccions, només a la pàgina web.\nNi Hoover ni Electrolux adverteixen en les seves instruccions que no poden ser usades per persones amb capacitats físiques, sensorials o mentals minvades i els dos marquen l'adaptador amb un símbol de corrent continu en comptes d'alterna.\nRowenta i Electrolux van ser els models que més van agradar als sis usuaris, que els van provar tots. Els dos van obtenir un 7,8, seguits de prop pel 7,5 d'Hoover i el 7,3 de Solac. Una mica més discrets van ser els resultats de Fagor (6,3) i Ufesa (6,6).\nLa millor relació qualitat-preu és Hoover, l'aspiradora escombra més barata i lleugera, que va mostrar una eficàcia semblant a la resta de la mostra i va ser ben valorada en la prova d'ús. Per als qui prefereixin un model més potent i no es fixin en el preu, Rowenta (179 euros, la més cara) és una bona opció: es manté de peu quan no s'utilitza, les seves bateries tenen la major durada i és l'aspiradora més potent.\n[Pàg. 1] Més lleugeres que les aspiradores tradicionals, però menys eficaces


Infancia i adolescencià\nInteracció amb l'Empresa\n- INTERACCIÓ AMB L’EMPRESA:\nBrigades (Fundació Jovent)\nIncorpora (Fundació Bancària “La Caixa”)\nAcció destinada a aquells joves que ja tenen unes competències tècniques i que només necessiten una acompanyament i una orientació en la recerca de feina. Això ho fa la insertora mitjançant l’itinerari d’inserció socialaboral i sessions de “in-work” per tal d’empoderar-los en aquesta àrea.\nFORMACIÓ ESPECIALITZADA: acció formativa que vol afavorir la capacitació competencial del jove pel retorn al sistema formatiu formal o per accedir al món del laboral.\nPrograma de Formació Inicial d’automoció\nPrograma de Reintegrament al Treball d’auxiliar de magatzem\nPunts Formatiu incorpora:\nCambrera de pisos\nSOC programa integrals:\nFormació en pastisseria\nCurs preparatori a la Prova d’Accès a grau mig\nDurant aquest curs s’ha iniciat el procés per a formar part de la Xarxa Espanyola d’Escoles de Segona Oportunitat (E2O).\nDesprés d’haver realitzat la sol·licitud per a formar part d’aquesta xarxa, el dijous 19 de gener, s’ha realitzat la visita de membres de la junta directiva de l’E2O al centre Martí-Codolar per a engegar aquest procés d’acreditació necessari per a formar-ne part.\nLes Escoles de Segona Oportunitat és un model en construcció de centres que cerquen una atenció integral amb joves de 14 a 25 anys que necessiten un acompanyament personal per a desenvolupar el seu procés formatiu i de capacitació laboral.\nServei destinat a donar suport als adolescents i joves en situació de risc amb la finalitat de què puguin assolir progressivament una capacitat per gestionar les seves responsabilitats personals i socials. Aquest servei es pot prestar integrat amb la resta de serveis d’intervenció socioeducativa i coordinar amb serveis especialitzats.\nEl perfil dels destinataris:\nJoves majors de 16 anys en situació de risc.\nAdolescents i joves no vinculats a cap tipus de servei o entitat del territori, amb dificultats per vincular-se de forma quotidiana a una activitat o servei. Això els impossibilita participar en un servei de centre obert.\nAdolescents i joves que porten molts anys a algun servei o recurs i han superat les mancances i necessitats que van fer que entrés a aquell servei o recurs i que podrien encaixar i aprofitar un servei d’una menor intensitat i rigidesa educativa.\nCrear vincles i referents per al noi/a.\nElaborar plans de treball amb objectius a curt termini amb la idea que el noi/a no senti que hi ha una rigidesa educativa que el condiciona. Els plans de treball es farien seguint en model de competències.\nAcompanyar “físicament” als serveis, recursos o entitats que necessiti. Això implica que l’educador del centre ha de tenir hores disponibles al matí per a fer aquests acompanyaments.\nImplicar a la família. Sent conscients de que és un punt d’arribada, no de partida, hem d’evitar que la implicació familiar sigui una de les condicions d’accés al centre, per evitar la desmotivació del noi/a. La família en la mesura que intervinguem amb l’adolescent és important que arriben a aconseguir la seva implicació en el creixement educatiu, sempre i que el noi/a vulgui.\nRT @centrecruilla: Joves dels barris del Nord de Barcelona volen tornar-se a endollar a l'escola per seguir estudiant o bé tenir una formac…\nRT @PESGirona: Ahir vam començar la XXV Setmana de la Infància i Joventut amb un gran èxit de participació! Activitats simultànies per inf…\nRT @PESMartico: Avui el projecte d’AAJ ha anat al @punt7hg a fer un trivial sobre els diversos recursos que trobem al districte. Guanyem to…\nSALESIANS SANTJORDI – PES MATARÓ\nAv. Puig i Cadafalch, 80 · 08303 Mataró\nTlf. 93 758 90 69\nFax 93 407 09 00\nCopyright © 2017 Salesians. Tots els drets són reservats.


La millora de la Carretera General satisfà a la Comissió Balear de Medi Ambient - EsDiari.com\nLa millora de la Carretera General satisfà a la Comissió Balear de Medi Ambient\nDels 17 tècnics que van dictaminar sobre el projecte de millora de la carretera general entre Maó-Alaior a la Comissió Balear de Medi Ambient només un es va posicionar en contra.\nLa portaveu de l’equip de govern del Consell Insular de Menorca, Salomé Cabrera, recorda al Gob que “el projecte de millora de la carretera general entre Maó i Alaior ha satisfet les prescripcions de la Comissió Balear de Medi Ambient”.\nÉs a dir, la conselleria de Mobilitat i Projectes compleix la llei i acata el que diu l’òrgan competent de vetllar pels interessos paisagístics que en aquest cas és la Comissió Balear de Medi Ambient. “No és possible que una part mani sobre el tot”, afegeix la portaveu Cabrera. I és que dels 17 tècnics que en van dictaminar sobre aquest projecte, només un es va pronunciar en contra”.\nEn qualsevol cas, l’informe final i concloent de la Comissió Balear de Medi Ambient és clar: dóna llum verda al projecte de millora de la carretera amb la condició bàsicament de suprimir l’enllaç del Camí de Loreto i de reduir les dimensions de les rotondes. Ambdues s’han complert: pel que fa als enllaços s’ha reduït el seu impacte un 10% aproximadament i un 35% l’ocupació de les rotondes que es troben a sota dels enllaços. De fet, l’ocupació de la rotonda de Rafel Rubí disminueix un 39,21%.\nSalomé Cabrera recorda al Gob que el nou projecte de millora de la carretera general té per objectius bàsics evitar els girs a l’esquerra per la seva perillositat i a la vegada disposar d’una via de comunicació renovada a 20 ó 25 anys vista. És més, segons els nostres tècnics, les rotondes a nivell inferior no frenen el tràfic, són més segures i tenen menor impacte visual”.\nL’oposició no té vergonya\nLa portaveu de l’equip de govern recorda als partits de l’oposició, PSOE i PSM, que quan ells governaven “no van tenir cap mirament en foradar una muntanya, construir dues macrorotondes i habilitar un vial alternatiu en el cas de la Variant. I ara rallen d’impacte ambiental! Es veu que quan governen ells no hi ha impacte i quan ho ha el PP, sí. No tenen vergonya!”.\nEn qualsevol cas, Cabrera convida al PSOE i PSM a que col·laborin amb l’equip de govern per dotar a Menorca d’una carretera general més segura.