La solució intel·ligent que automatitza els processos de venda\nDynamics 365 for Sales té un clar objectiu, ajudar-te a automatitzar i optimitzar els processos de venda, mitjançant l’anàlisi contínua d’informació i els sistemes predictius de recomanació, que et permetran accelerar el tancament de noves oportunitats comercials i que el teu equip de vendes se centri en accions que aportin més valor.\nDynamics 365 for Sales és la solució CRM de Microsoft que potencia l’optimització dels processos intel·ligents de venda mitjançant l’automatització i l’ús de l’anàlisi contínua. Simplifica, optimitza i accelera els processos de venda gràcies a l’automatització de tasques i l’ús d’eines d’intel·ligència artificial.\nDynamics 365 for Sales s’integra de forma nativa amb la resta de solucions de l’univers Microsoft, com la suite Office 365, la qual cosa et permet crear i compartir arxius des d’Excel o Outlook d’una forma molt senzilla.\nIntegració nativa amb tot l’univers Microsoft, com la solució ERP Microsoft Business Central o Office365\nAccelera el tancament d’oportunitats amb un sistema totalment integrat\nAccelera el tancament d’oportunitats comercials gràcies a l’ús d’un sistema integrat que permet el traspàs d’informació i arxius d’una forma ràpida i eficient mitjançant la connexió de Dynamics 365 for Sales amb el servei de correu Outlook, la solució ERP Business Central o les herramietnasde Office 365, entre les quals podràs trobar Excel, Word, OneDrive entre altres.\nEnforteix i potencia el creximent del teu equip de vendes\nAutomatitza els processos i potència el creixement escalable de l’equip de vendes gràcies a l’explotació de l’experiència ja adquirida amb eines de Machine Learning, que et permetran incorporar nous recursos al departament sense necessitat de llargs processos de formació.\nSi t’interessa conèixer més sobre aquesta solució, pots sol·licitar una consultoria sense compromís amb els nostres experts i entendre com Dynamics365 for Sales pot aportar millores al teu negoci.\nConeix als teus clients. Crea relacions de valor.\nAposta per la centralització d’informació de la teva cartera de clients, oportunitats, promocions i molt més.\nDynamics 365 for Sales t’ofereix un entorn contextual al voltant dels teus clients. El sistema et mostrarà l’historial dels teus clients, les seves compres anteriors, punts de contacte, accions de suport ja realitzades, etc. el que et permet oferir una experiència de venda més eficient i personalitzada.\nA més, el sistema també et mostra recomanacions de vendes augmentades i creuades, i sempre tenint en compte el perfil de client amb el qual estiguis interactuant, guiant pas a pas als responsables de venda per a accelerar el tancament de les noves oportunitats.\nLinkedIn Sales Navigator i Dynamics 365 for Sales uneixen les seves forces\nLes solucions intel·ligents de negoci Microsoft de vendes i atenció al client tenen un objectiu comú, ajudar-te a crear relacions de valor amb els teus clients, anant més enllà del fet de tancar una oportunitat comercial.\nDynamics 365 for Sales s’integra de forma nativa amb LinkedIn Sales Navigator, la qual cosa et permetrà arribar a un target molt més específic i categoritzat, connectar d’una forma més personal i directa.\nEl sistema és capaç de realitzar escolta social, podent mostrar als responsables de vendes converses rellevants a les quals unir-se per a aportar valor.\nDescarrega el full de producte de Dynamics 365 for Sales\nDynamics 365 for Sales allà on siguis\nDynamics 365 for Sales és una solució que permet la implementació en cloud, on-premise o híbrida i a més ho fa amb la mateixa experiència d’usuari en totes elles. També presenta una versió mòbil amb una experiència totalment coherent en dispositius Windows, Android i iOS.


Àgora Vilamajor: La comparsa indignada guanyadora del primer premi al Carnestoltes de LLinars\nLa comparsa indignada guanyadora del primer premi al Carnestoltes de LLinars\nAmb el títol “això se’n va a la merda”, la comparsa indignada ha guanyat el primer premi (categoria grup) a la rua de Carnestoltes de Llinars! Feliçitats a totxs!\nUn banquer (el lladregot, l'usurpador), un polícia antidisturbis (l'opressor, el violent, l'arma del polític), treballadorxs (la dignitat del poble, la vida, les persones), un “perro-flauta” (l’alegria de la comparsa, la dignitat canina) i persones a punt de ser desallotjades de les seves cases (víctimes del canibalisme del sistema capitalista i patriarcal) han estat les integrants de la comparsa indignada que ha participat a la rua de Llinars del Vallès.\nEl banquer, que volia quedar-se amb els carrers, escales i ponts del poble, així com privatitzar el pavelló municipal i endur-se els estalvis dels i les jubilades, retirar les pensions, tallar l’aigua i comprar els hospitals, robar els diners de les comptes de la gent dels carrers, etc. Va marxar escuat! Empastifat fins a les celles dels pastíssos d’escuma d’afeitar que nenes i nens, grans i joves, varen llençar-li en motiu de profund rebuig. Fins i tot la policia, que es feia dir “força de pau”, va quedar saturada de feina! Ni porres, ni bales de goma, ni cops frenaren la voluntat del poble per a viure amb dignitat!\nEl banquer volia endur-se'n els diners dels veïns i veïnes del poble, però aquests es defensaven amb pastissos de nata.\nL'oset està indignat perquè veu com el banc es vol quedar amb casa seva.\nEls veïns estan espantats perquè el banquer vol quedarse amb la seva casa.\nLes forçes de l'ordre defensaven al banquer dels atacs amb pastissos de les veïnes del poble.\nPodeu veure un resum de les imatges del Carnestoltes de LLinars al web de Llinars TV.\nEtiquetes: 15M, això se'n va a la merda, antidisturbis, art reivindicatiu, bancs, carnestoltes, comparsa indignada, desnonament, indignats, Llinars del Vallès


Com disposar de verdures de temporada tot l'any | Consumer\nCom disposar de verdures de temporada tot l’any\nLes verdures ultracongeladas mantenen tota la seva qualitat, nutrients i sabor. Un aliment perfecte per consumir de gener a desembre, més enllà de la seva temporada de recol·lecció\nLa creença popular afirma que les verdures congelades perden els seus nutrients i propietats durant el procés d’ultracongelación, i que els productes frescos són els més sans. Però la realitat és una altra. Les verdures congelades són aliments sense additius ni conservants, que mantenen les seves vitamines i minerals, resulten fàcils de preparar i estan llests per consumir durant tot l’any. N’hi ha prou amb obrir l’embolcall i cuinar-les per gaudir d’un menjar ric, fresca i saludable a qualsevol moment.\nLes fruites i verdures són aliments indispensables en la nostra dieta. Ens aporten vitamines, minerals, fibra i aigua, tots ells nutrients necessaris per al bon funcionament del nostre cos. Quanta més varietat incloguem al llarg del dia, encara millor per a la salut. En amanides, com a primer plat o bé d’acompanyament, les verdures sempre funcionen bé en la taula.\nEstem acostumats a consumir verdures de temporada, però de vegades la temporalitat pot jugar-nos una mala passada. Ocorre quan, per exemple, busquem una hortalissa concreta per a una recepta i desconeixem el temps que ha passat des que es va recol·lectar fins que ha arribat al supermercat. Aquest interval és crucial per als nutrients, ja que aquests es redueixen conforme passen els dies i acaben per degradar-se; tant, que fins i tot poden arribar a produir patògens.\nLa creença popular, en canvi, sosté per error que les verdures congelades perden els seus nutrients i propietats. La realitat indica tot el contrari: com menys temps i processos de manufactura transcorrin entre la recollida del producte i el seu consum, més beneficiós serà. De fet, els valors nutricionals més alts s’obtenen de les verdures de “quilòmetre 0”, és a dir, d’aquelles que ens arriben directament de l’hort. Però la majoria de les persones no té horta a la seva casa, així que poques vegades es consumeixen d’aquesta manera.\nBeneficis de l’ultracongelado\nLa solució passa pel procés d’ultracongelación, que permet que les verdures conservin pràcticament les mateixes condicions amb les quals s’han recollit en el camp, per la qual cosa mantenen la seva qualitat, color i nutrients. Les verdures que s’ultracongelan es recol·lecten al moment òptim de maduració, i el temps que transcorre entre la recollida i el procés d’ultracongelación (menys de dues hores) és molt curt, la qual cosa possibilita que conservin intactes totes les vitamines i minerals. Una situació que canvia en el cas dels productes frescos: quan es recol·lecten i es transporten al mercat, el seu procés de deterioració i oxidació és molt més ràpid.\nAltres avantatges de les verdures ultracongeladas és que no contenen additius ni conservants, són fàcils de preparar, estan ja pelades i lliures de desaprofitament, es poden consumir durant tot l’any (més enllà de la temporada) i conserven les seves propietats intactes en el temps, sense que els afecti cap patogen ni la maduració. D’aquesta manera, pots disposar d’elles sense tenir en compte els mesos de recollida. Qualsevol dia és bo per menjar verdures ultracongeladas. A més, t’estalvies temps de tallar, pelar, rentar… perquè ja venen llistes per cuinar. Ni tan sols fa mancada descongelar-les prèviament.\nAvui dia podem trobar nombroses fruites o verdures a qualsevol moment de l’any, des de fruites tropicals fins a diferents varietats d’enciam o de tomàquets. Si algunes es comercialitzen durant tot l’any, com podem saber en realitat a quina temporada correspon cadascuna? En teoria, adquirir productes de temporada pot implicar que hagin recorregut 15.000 quilòmetres emmagatzemats en cambres frigorífiques. Durant el transport canvia el nivell dels seus nutrients, les seves característiques sensorials, la textura, el sabor, les seves aromes o fins i tot el color.\nPer això, l’Associació Espanyola de Fabricants de Vegetals Congelats (ASEVEC) recomana el consum de verdures ultracongeladas. Els motius són molts. A més de mantenir totes les seves propietats i nutrients, podem trobar-les tot l’any. El seu impacte en el medi ambient és mínim, suposen una bona ocasió d’alimentar-nos de manera saludable i portar així una vida sana, i podem incloure-les en els receptaris tradicionals de la dieta mediterrània.


de setembre 30, 2015\nEl proper dia 4 d'octubre, Diumenge de Portes Obertes a les restes romanes de l'Auditori Vine i t'explicarem l'excavació arqueològica que es va dur a terme abans de la construcció de l'Auditori i podràs veure les restes d'una gran casa romana del segle II dC T'hi esperem de 10:30 a 13:30 !!! Entrada gratuïta\nde setembre 22, 2015\nDiumenge de Portes Obertes a les muralles d'Anselm Clavé, 47 Aquest diumenge 27 de setembre nova opor tunitat de visitar les muralles que es conserven al número 47 d'Anselm Clavé. Entre les 10.30 i les 13:30 una arqueòloga de l'Ajuntament t'explicarà les muralles que envoltaven Lleida en època medieval i tot allò que vulguis saber sobre l'evolució de la ciutat en les diferents fases històriques.\nEl proper diumenge dia 20 de setembre nou diumenge de portes obertes al magatzem de l'arqueologia de l'Ajuntament de Lleida, vine i descobreix els tresors de l'Arxiu Arqueològic de Lleida. "Retalls de la nostra història" és una mostra on petits i grans poden contemplar, i fins i tot tocar els estris dels nostres avantpassats recuperats en les excavacions arqueològiques realitzades a la ciutat de Lleida i descobrir la història de la ciutat des de la Ilerda romana fins l'actualitat. VISITES GUIADES A LES 11:00 I A LES 12.30 CAL INSCRIPCIÓ PRÈVIA AL: 973 222 641 o a vinearxiuarqueologic@paeria.cat\nde setembre 01, 2015\nEl proper dia 6 de setembre Diumenge de Portes Obertes a les Adoberies de Lleida (Rambla Ferran, 9) Des de l'escorxador arribaven les pells a les adoberies, on després d'un laboriós procés la pell es transformava en cuir. Si vols saber com se feia, i veure els obradors on els adobers del segle XIII treballaven, vine aquest diumenge i una arqueòloga de l'Ajuntament de Lleida t'ho explicarà. T'hi esperem a la Rambla Ferran, 9 de 10:30 a 13:30\nEl proper dia 4 d'octubre, Diumenge de P...\nDiumenge de Portes Obertes a les muralles d'A...\nEl proper diumenge dia 20 de setembre nou diumen...\nEl proper dia 6 de setembre Diumenge de Port...


El model sanitari català és, sens dubte, un model d’excel·lència amb professionals sanitaris de reconeixement internacional | Gestió de Serveis Sanitaris. Hospital Santa Maria\nEl model sanitari català és, sens dubte, un model d’excel·lència amb professionals sanitaris de reconeixement internacional\nEl model sanitari català és, sens dubte, un model d’excel·lència amb professionals sanitaris de reconeixement internacional, que converteixen el sistema en un dels millors a nivell mundial en quant a resultats en termes de Salut fins la població. És inevitable, en el període de l’ any en el que estem, parlar de la grip com factor desestabilitzador del model en general i dels serveis d’Urgències en particular.\nEls Serveis d’Urgències Hospitalàries (SUH), atenen a qualsevol ciutadà que sol·licita assistència sanitària urgent en el menys temps possible i amb la major eficiència. Lleida ciutat compta amb un únic SUH que visita més de 90000 pacients a l’any. Ser l’únic SUH ofereix com avantatja la centralització del procés urgent per tot el territori, permet una especialització en patologies temps depenent per l’ expertesa de l’ equip assistencial i la centralització de recursos, no sols humans, sinó tecnològics.\nPerò el SUH de l’ Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida, no és un servei aïllat, és un servei multi especialitzat, en el qual hi participa la resta de la organització tant hospitalària com extrahospitalària. En períodes de molta carrega assistencial com és l’ hivern, en el SUH es registren pics d’ activitat que poden superar els 300 pacients/da, allunyant-se de la mitja diària de 260 pacients.\nEl treball integrat del nostre SUH amb la resta de l’ organització, amb l’ ‘Hospital Universitari de Santa Maria i l’ Atenció Primària, permeten absorbir el volum de pacients que precisen ingrés hospitalari. Sol l’ HUAV, realitza 25.000 altes d’ hospitalització convencional, i 20000 de cirurgia major ambulatòria (CMA). A l’ hivern, es deu flexibilitzar la gestió de pacients en el centre, per això es potencia mes les alternatives a l’ hospitalització com gabinets, hospital de dia, hospitalització a domicili amb més de 1000 ingressos l’any passat, intervencions quirúrgiques d’estància mitja curta o processos quirúrgics per CMA, que permet disposar de mes llits hospitalaris, per absorbir les necessitats que genera la grip. Gràcies a la constant adaptació de l’ activitat, els dos centres hospitalaris disposen d’ un 10% més de llits d’ hospitalització per processos mèdics amb la dotació assistencial adequada. Per tant, la gestió centralitzada de pacients, permet modular aquestes necessitats; a més, ha de servir per continuar potenciant la continuïtat assistencial entre nivells, amb l ‘objectiu de treballar de manera cada vegada mes integrada entre l’ Atenció Primària, els hospitals i els serveis socials.\nLleida compta amb una Atenció Primària forta amb un control de la cronicitat molt impregnada per la seva cultura assistencial, la qual cosa permet que la nostra població estigui ben controlada i precisi de menys demanda assistencial urgent.\nSens dubte, el repte del sistema sanitari actual, es el control de la cronicitat, estem davant una població mes envellida, amb un major número de patologies cròniques i per tant precisen d’ un model de cuidats diferents. Per això, més que mai s’ha de pensar en un model basat en la persona, amb que els cuidats estiguin en a la comunitat, pensar en models hospitalcentripetos, sense continuïtat assistencial, fan fracassar el sistema. L’ Atenció Primària és la pedra angular, i la que s’ha de reforçar amb coneixement, innovació i accessibilitat. La resolució del model d’ atenció primària és indiscutible. A Lleida, tenim la avantatja de la proximitat, compartir entre nivells assistencials amb l’ incorporació de las noves tecnologies, ens ha de donar aquesta visió integradora que necessiten els nostres ciutadans. Hi ha experiències d’ èxit a la nostra ciutat, com la Unitat d’ insuficiència cardíaca, l’ atenció domiciliaria integral (ADI), unitats funcionals de pleura amb resolució de patologia complexa pràcticament sense necessitat d’ingrés, la Unitat de la son, hospitalització domiciliaria quirúrgica que permet alta precoç de pacients quirúrgics, etc, que demostren que la innovació i el coneixement porta anys entre nosaltres, permetent un millor control de pacients i establint xarxes de treball entre professionals.\nPer tant, els professionals conjuntament amb els ciutadans, construeixen el sistema sanitari que Lleida necessita.\nGerència Territorial ICS Lleida i Alt Pirineu i Aran.Gerència de Gestió de Serveis Sanitaris


Una xarxa social per a veterans de la Marina dels EUA! | Martech Zone\nDijous, novembre 15, 2007 Dijous, novembre 15, 2007 Douglas Karr\nFa uns anys, vaig comprar el domini NavyVets.com. No vaig tenir temps per treballar realment en la construcció d’un lloc, així que vaig posar el domini a sobre Sedo.com per veure si hi havia interès i per obtenir una mica de dòlars publicitaris. Poc bàsicament no vol dir res ... durant els milers de visites de cada mes, probablement només rebia un cèntim aquí i allà.\nAmb les xarxes socials en augment, vaig començar a provar diferents paquets de xarxes socials que podia instal·lar al lloc. Vaig carregar Elgg però no va ser el paquet més fàcil de personalitzar i treballar.\nEn aquell moment, vaig començar a treballar en un logotip per al lloc. Bàsicament vaig agafar l’emblema USN i, amb Illustrator, vaig separar totes les capes i vaig afegir alguna dimensió.\nFa uns dies, vaig començar a fer una ullada Ning. La primera vegada que vaig veure Ning fa uns anys va ser la primera Mashup Camp. Era molt intrigant ... un programari que us permetia escriure codi personalitzat a la part superior de la seva plataforma ... no realment un complement, sinó molt més robust.\nNing ha creat una fantàstica xarxa social fàcil d’obrir des de la caixa de seguretat. De fet, em va costar molt més temps crear el logotip del que vaig trigar a posar en marxa la xarxa social.\nVaig optar per algunes opcions ala carta de primera categoria: domini privat, publicitat pròpia i eliminació de tots els Ning Bling. Crec que té bon aspecte! Ara només necessito trobar alguns veterinaris més que estiguin interessats. Crec que és una història força maca: a Xarxa social Veterans de la Marina... propietat i explotació d'un veterà de la Marina!\n15 de novembre de 2007 a les 1:10\nDoug, bona informació, conec un parell de persones que estan fent algunes xarxes socials petites i compartiran la teva publicació amb ells!\n15 de novembre de 2007 a les 8:18\nEm va sorprendre moltíssim el fàcil que era d'utilitzar, JD! Crec que el disseny podria utilitzar alguna ajuda addicional, però arribarà!\nEl lloc ha tingut el seu primer registre aquesta nit! Woohoo!\n15 de novembre de 2007 a les 2:03\nM'alegro de veure que heu començat alguna cosa amb el domini (un domini tan fantàstic!). Fa poc que faig servir Ning amb IndyLance i fins ara ha anat força bé. No m'he enganxat gaire amb cap funció avançada, però és estrany poder veure part del vostre codi en un servei gratuït allotjat.\nNo he tingut temps de mirar l'API de Ning o les possibilitats amb l'Open Social de Google. Ah, la meva llista interminable de tasques pendents.\n15 de novembre de 2007 a les 8:14\nDefinitivament, compartim notes quan tinguem l'oportunitat, Noah. Estic amb tu: la meva llista és molt més llarga que la meva capacitat per completar tasques!\n15 de novembre de 2007 a les 7:46\nBon home amable, dorms mai?!\nUn altre projecte enginyós i valuós del Doug-meister. Molta sort amb ell!\n15 de novembre de 2007 a les 8:13\nDe fet, m'he estavellat la major part del dia d'avui: tinc un mal de coll. És el primer senyal que estic treballant massa hores. Tindré una bona nit de son aquesta nit i tornaré a fer-ho al matí!\nGran comercialitzador tonto\n16 de novembre de 2007 a les 8:08\nAixò és realment genial. Tinc més d'un parell d'idees per a llocs de xarxes socials i he sentit parlar de Ning, però encara no ho he provat. És possible que ho hagi de fer. Espero que això comenci a sortir per a tu.\nEl gran comercialitzador tonto\n16 de novembre de 2007 a les 11:26\nVaja! Lloc molt clar! Havia sentit a parlar de Ning, però no tenia ni idea del poderós que era. Definitivament miraré això. Gràcies!\n19 de novembre de 2007 a les 4:21\nHo sento haver sentit que tens problemes amb Elgg, m'interessaria saber exactament on t'ha costat configurar exactament. Les coses estan canviant ràpidament amb Elgg, per exemple, la propera versió, que s'esperarà al desembre, inclourà un instal·lador millorat. A més, la comunitat de desenvolupadors d'Elgg és vibrant amb moltes persones disposades a ajudar. Per tant, si alguna vegada trobeu la necessitat d'oferir als vostres membres un nivell més alt de control de privadesa, o comenceu a sentir-vos incòmode perquè una empresa gestioni totes les vostres dades, us convidem a passar-vos de nou a Elgg.org 😉\nMolta sort amb aquest projecte!


La minoria croata d’Itàlia – Balcània\nLa minoria croata d’Itàlia\n30 gener 2016 15 Juliol 2017 Josep Dorca\nLa Península itàlica és considerada sovint com un autèntic paradís per als lingüistes. La diversitat que encara conserva és extraordinària. Sense entrar en l’apassionant debat sobre què és una llengua i què és el que tradicionalment s’ha anomenat “dialecte”, cas en què Itàlia és un camp d’estudi privilegiat, no podem obiviar l’existència de nombrosos illots lingüístics dignes d’estudi. El que coneixem més és, lògicament, l’alguerès, però n’hi ha una infinitat més: occità a Calàbria, arpità, o grec i albanès repartits per tota la Península i Sicília…\nEn aquest conjunt de minories hi ha la minoria croata, concentrada a Molise, al centre d’Itàlia i no gaire lluny de Roma. En aquests moments aquesta comunitat té un nombre de membres que, segons les fonts, pot oscil•lar entre els dos mil i els cinc mil, tot i que no tots són parlants de serbocroat. Es calcula que el nombre de persones que ara per ara el parlen no deu superar els dos mil.\nEls croats van arribar al centre i sud de la Península itàlica en diverses onades.Hi ha testimonis que indiquen que els primeres a arribar ho feren entre els segles X i XI, a Calàbria. Alguns autors defensen que les primeres onades a Molise es van produir durant el segle XIII, però la majoria considera que la més important es va produir entre els anys 1500 i 1600, quan moltes persones van fugir de la persecució dels otomans, tal com també va passar amb els albanesos.\nL’estudi de la toponímia i del lèxic sembla demostrar que la presència del serbocroat al centre i sud de la Península va ser important, probablement com l’albanesa, tot i que actualment en quedin molts menys vestigis.\nUna altra tema de debat és l’origen d’aquests parlants. Antigament se situava a Ístria, d’altres, en canvi, a Hercegovina. Possiblement les diferents onades estaven protagonitzades per parlants de diversos llocs. Sembla acceptat per la majoria d’estudiosos que provenien de la costa dàlmata, des de Zadar i Sibenik fins a prop de la frontera amb l’actual Montenegro. En cap cas, sembla que hi ha acord, procedien de terres de l’interior.\nEls lingüistes relacionen el serbocroat de Molise amb l’xtokavià, un dels tres grans blocs dialectals d’aquesta llengua. Tot i el seu arcaisme, lògic, té similituds amb la llengua parlada a Hvar, Korcula, cosa que referma la teoria de l’origen dàlmata d’aquest poblament.\nEl serbocroat és parlat en tres comunes, totes tres a Molise, en concret a la província de Campobasso, una de les dues que conformen Molise. Les tres comunes són Filisti (San Felice del Molise en italià), Kruc (Acquaviva Collecroce, en italià) i Mundimitar (Montemitro). A Molise hi van arribar simultàniament albanesos i croats. Això explica perquè en una comuna propera (Montelcilfone) s’hi parla encara albanès. A Molise hi ha documentades com a mínim deu comunes més on van arribar parlants de serbocroat, i als Abruzzi com a mínim cinc, encara que ara ja no en quedin parlants.\nMolise és una regió agrària i pobra, que ha patit el flagell de l’emigració. Ara fa un segle tenia el doble d’habitants que no pas ara, que en té uns dos mil sis-cents. Per aquest motiu, molts dels seus habitants van marxar-ne, cap a Austràlia, els Estats Units o l’Argentina, sobretot. Aquesta emigració es va produir durant els anys cinquanta i seixanta del segle passat. Anteriorment, però, Molise havia rebut persones procedents d’altres indrets, bàsicament italianòfones, ja sigui en les variants toscanes, abruzzesa o molisana.\nTot i això, i malgrat la pressió de l’estat, la transmissió del serbocroat no s’ha trencat, i continua sent llengua d’ús domèstic i també de relacions socials, per tant viva. Potser la comuna de Filisti és on l’ús social de la llengua se n’ha ressentit més. La tendència general, però, és que el nombre de parlants de serbocroat vagi disminuint lentament. La consideració, pròpia de societats diglòssiques, que l’italià és més important i útil posa en perill la supervivència de la llengua, sobretot tenint en compte el poc pes demogràfic de la comunitat serbocroatòfona.\nEn els darrers anys s’han intensificat les relacions amb Croàcia, país on els estudiants procedents d’aquesta regió gaudeixen de facilitats per poder-hi estudiar. Ara bé, també hi ha un petit sector que defensa l’ús d’una ortografia diferenciada per al serbocroat d’aquest territori.\nFinalment, la presència del serbocroat en l’ensenyament és nul•la, en cap dels nivells, ni gaudeix d’absolutament cap protecció per part de l’Estat italià. Tampoc no és present en la retolació pública, ni en els serveis religiosos ni en els mitjans de comunicació locals. La producció cultual també és molt escassa, com ho demostra el fet que en els darrers vint anys només s’ha publicat un llibre en serbocroat. Hi ha algunes associacions culturals, que formen part de l’Aliança d’Associacions Culturals crotes, fundada l’any 2001.\nPrevious Article El govern de Montenegro supera una moció de confiança\nNext Article El Parlament búlgar pot prohibir la simbologia comunista


El Joc de Fira a Castellbisbal – Fira Món Geganter\nDurant la diada de la Fira del Món Geganter, el pròxim dissabte 17 de juliol la Comissió Pedagògica ha preparat el joc de la Fira.\nAquest any el joc, s’haurà de dur a terme presencialment mitjançant unes làmines amb codis QR que tots/es els participants hauran d’anar cercant i resolent els dubtes que se’ls plantegin.\nL’activitat tindrà el seu punt de partida a l’estand de la comissió on trobareu una fitxa per poder anar responent les preguntes que us aneu trobant per tot el recinte firal, un cop respostes heu de tornar i els membres de la comissió us diran si són correctes o encara heu d’investigar més i resoldre correctament aquelles mal respostes.\nSereu capaços/es de trobar les quinze preguntes?\nVeniu i jugueu amb el Joc de la Fira 2021.\nEls 150 primers rebran un petit obsequi, de la mà dels membres de la Comissió.


Pineda de Mar es promocionarà al Saló Internacional de Turisme de Catalunya — Ajuntament de Pineda de Mar\nPineda de Mar es promocionarà al Saló Internacional de Turisme de Catalunya\nPineda de Mar es promocionarà al Saló Internacional de Turisme de Catalunya També es presentarà la nova marca comuna Costa de Barcelona. https://www.pinedademar.cat/el-municipi/noticies/2086 https://www.pinedademar.cat/@@site-logo/escutajuntament.png\nTambé es presentarà la nova marca comuna Costa de Barcelona.\nPineda de Mar participarà al Saló Internacional de Turisme de Catalunya dins l’estand que la Diputació de Barcelona hi instal·larà del 7 al 10 d’abril. La presència de Pineda oferirà informació d’interès sobre la localitat i promocionarà els recursos turístics del municipi i el turisme familiar que ofereix als visitants i professionals que visitaran el Saló. Cal destacar també la participació de la Nova Associació de Restauradors de Pineda de Mar que promocionaran la gastronomia local.\nS’estudiarà la creació d’una marca turística costanera per a Barcelona\nUn dels actes destacats per a la promoció de la destinació serà el dijous 7 d’abril a les 11 del matí. Es presentarà l’estudi per a la creació d’una marca turística comuna per a les costes de la província de Barcelona. Els empresaris turístics de les comarques del Maresme, Baix Llobregat, Alt Penedès i Garraf parlaran sobre la possibilitat d’englobar les dues marques costaneres que hi ha en l’actualitat a la província (la costa Barcelona- Maresme i la costa del Garraf) en una sola.\nEls resultats de l’estudi identifiquen la necessitat de situar l’oferta turística de les costes de Barcelona en un àmbit geogràfic concret i amb un reconeixement i posicionament a nivell global que reuneix la ciutat de Barcelona com a reclam turístic. Així, la potència del nom Barcelona afavoriria la millora de la competitivitat. Aquest estudi també respon als resultats presentats al Pla Estratègic de Turisme de Catalunya 2005-2010, que alerta sobre la debilitat dels actuals noms de les marques turístiques de la província de Barcelona.\nLa voluntat del sector és afavorir el treball conjunt per potenciar les dues zones actuals i, amb la unificació de les marques, arribar de forma més clara al públic, tant el de proximitat com el llunyà, que funciona a partir d’operadors turístics i intermediaris.\nEl Saló Internacional de Turisme de Catalunya, que enguany celebra la seva vintena edició, reuneix els sectors relacionats amb el turisme de casa nostra, com agències de viatges i majoristes, empreses d’allotjament, companyies de transport, serveis turístics i organismes oficials, que presenten les seves propostes davant els altres professionals del turisme i els particulars que passen pel Saló. Com cada any, es convida un país estranger i una ciutat perquè exposin la seva oferta turística. En aquest cas, el país convidat és Algèria, i la ciutat convidada, Bilbao.


Articles - Pàgina 1 - La Canonja\nAvui, 11 de setembre, el nostre Grup Municipal ha participat de l'acte institucional celebrat al Castell de Masricart, a on diferents entitats del nostre poble han fet l'ofrena en record a totes les persones que van lluitar i lluiten cada dia per la defensa dels drets inherents a tot ciutadà. En aquest acte el nostre portaveu i regidor, Marc Riu, va adreçar unes paraules per commemorar aquesta onomàstica tan important pel nostre país: Molt bon dia a tothom i bona Diada. Avui, 11 de Setembre, diada Nacional de Catalunya, ens reunim aquí per tal de retre un sentit homenatge a totes aquelles persones que van lluitar i lluiten per la defensa dels drets inherents a tot ciutadà, com són, entre d’altres, la llibertat, la llengua i la identitat de totes les catalanes i catalans, per exaltar els valors de la nostra Nació i recordar la nostra història. Som fruit de moltes derrotes, però som llavor de totes les victòries. Aquestes paraules acompanyen la nostra ofrena d’avui, vestint els gladiols grocs, flor que simbolitza la victòria. Són paraules plenes d’optimisme, amb molta força, emocions que no sobren mai. Són paraules curulles d’esperança, il·lusió que mai perdem en aquest camí en la construcció de la República Catalana. I quan camines, quan emprens un viatge, és imprescindible no perdre mai de vista el port al qual ens volem atansar. Perquè, quan treballes per una República, no ho fas només per una bandera –això seria crear un erm- sinó que ho fas per cadascuna de les persones que habitem i habitarem aquest trosset de món inclusiu, obert, solidari i germà de tots els pobles del món. El nostre objectiu, des de la nostra mirada d’esquerres, independentista, feminista, ecologista és millorar la vida dels nostres conciutadans. Si no podem prosperar, de què serveix aquesta Ítaca que cerquem? No podem pretendre construir una República sense tenir en compte l’emergència climàtica que estem patint que, entre altres efectes, i com estudis correlacionen, han causat l’aparició i propagació d’aquest maleït virus, la COVID19, que ha provocat aquest terratrèmol mundial.\nDilluns, 30.8.2021 07:00h\nEl passat 29 de juliol es va celebrar el Ple de l’Ajuntament de la Canonja. En aquest ple es varen tractar alguns temes de gran importància per la població. Es va votar sobre la proposta d’aprovació del Document Únic de Protecció Civil Municipal, conegut com DUPROCIM. Aquest és el document que es prepara per tal de prevenir i controlar els riscos sobre les persones i els béns, amb l’objectiu de donar una resposta adequada quan sorgeix una possible situació d’emergència. Vàrem votar a favor de l’aprovació, tot i que considerem que falta complementar-lo, tal com els hi vàrem fer saber a l’equip de govern. Tot i així, entenem que s’ha fet un esforç per tenir en compte algunes de les esmenes que vàrem presentar (com, per exemple, la incorporació del camp de futbol com a heliport). Seguim defensant, per exemple, que cal aprofundir en els escenaris possibles d’accidents que es poden produir, almenys tenir en compte el màxim nombre possible (com que no es contempla l’explosió d’un reactor a Iqoxe). Seguim defensant, per exemple, la necessitat de contemplar com es gestionen els avisos en el cas de les persones amb sordesa o tenir en compte les persones amb problemes de mobilitat o mobilitat reduïda en casos d’evacuació. Ja ens han informat de que s’hi està treballant. Tot i així, valorem de manera positiva la voluntat de tenir en compte les nostres aportacions i agafem la mà estesa de poder-lo revisar i millorar en els pròxims anys i poder treballar en la pròxima revisió d’aquí quatre anys. També votàrem a favor de: Proposta d'aprovar provisionalment el Text Refós del "Pla Especial urbanístic de la nova línia subterrània a 110 kV S.E. Tarragona-S.E Messer", promogut per la mercantil Messer Ibérica de Gases SAU: línia subterrània que passa, principalment, per una zona del Mur Verd, afectat per altres intervencions i que no modifica l’aspecte de la zona. Proposta de desestimació de recurs de reposició contra acord del Ple de data 25 de març de 2021, relatiu a la declaració de nul·litat de ple dret, d'actes liquidatoris corresponents a l'impost sobre l'increment de valor dels béns de naturalesa urbana: es porta a votació la desestimació del recurs de reposició presentada per una societat, pel qual sol·licita que sigui declarat nul i/o anul·lable, es revoqui i es deixi sense efecte l’acord del Ple de data 25 de març de 2021, relatiu a la petició presentada en data 31 de juliol de 2017, de declaració de nul·litat de ple dret dels actes liquidatoris de l’impost sobre l’increment de valor dels béns de naturalesa urbana emesos per l’Ajuntament de la Canonja en data 9 d’agost de 2013.\nDivendres, 18.6.2021 21:45h\nVisita institucional a la Canonja del diputat Carles Castillo i els diputats a la DIPTA Sílvia Puerto i Josep Forasté\nAquesta tarda el nostre regidor a l'Ajuntament de la Canonja, Marc Riu, acompanyat pel company Joan Galera, ha pogut explicar les iniciatives i propostes que el Grup Municipal d'ERC tenen per la Canonja al diputat al Parlament, Carles Castillo i els diputats a la DIPTA Sílvia Puerto i Josep Forasté. Ha estat una tarda molt profitosa i s'ha pogut veure l'interés i preocupació que tenen els nostres càrrecs electes a les diferents institucions del país vers al nostre poble. El treball en xarxa no només és necessari, sinó que és imprescindible, per poder portar els valors republicans, no només a la Canonja,sinó a tots els pobles i i ciutats del Camp de Tarragona. La República és la millor garantia per tenir una vida digna pels nostres veïns i veïnes.\nDilluns, 7.6.2021 22:15h\nL'Equip de Govern segueix menystenint les nostres propostes\nEl passat 27 de maig es va celebrar el Ple Ordinari a l’Ajuntament de la Canonja. Aquest ple estava centrat, principalment, amb la votació de diferents modificacions del POUM i una altra modificació de crèdit (la cinquena) del pressupost municipal. Però també s’havia de debatre sobre dues mocions que portàvem al ple: una per demanar la incorporació d’un permís retribuït per la menstruació i el climateri a l’Ajuntament de la Canonja i una altra per realitzar un pla de millora de l’arbrat urbà. En la modificació de crèdits número 5 del pressupost municipal ens vam abstenir, per no estar d’acord en algunes de les partides que es proposaven. Un dels casos més clars era la renovació de la caldera del camp d’esports. Cal recordar que no fa gaire es va fer una inversió pel canvi de la caldera de l’escola. Considerem que aquestes dues inversions s’haguessin pogut planificar de manera més adequada i haver apostat per altres sistemes. Una bona alternativa seria la caldera per biomassa: l’aprofitament energètic de biomassa forestal de proximitat es considera energia renovable, per tenir un impacte neutre en les emissions de CO₂. Les calderes de biomassa, si utilitzen estella forestal de qualitat, estan equipades amb els filtres adients i tenen un manteniment correcte, són competitives respecte a altres tipus de caldera amb altres combustibles, pel que fa a emissions de partícules PM10 o emissions de NOx, tant en l'àmbit de rendiment, com d'emissions i cost. Apostar per una inversió com la que proposem nosaltres estaria més en la línia d’arribar al 2050 amb una neutralitat del carboni. És una llàstima perdre oportunitats com aquesta. En referència a la proposta d'aprovar inicialment i per segona vegada la modificació número 1 del POUM per la qualificació com a equipament de dues finques municipals en sòl no urbanitzable, i modificació de l’àmbit del Pla Especial de les Hortes, juntament amb el Document Ambiental estratègic, ens vàrem abstenir.\nDimarts, 25.5.2021 22:15h\nPresentem una moció per a la incorporació del permís retribuït de menstruació i climateri a l’Ajuntament de la Canonja\nEl Grup Municipal d'ERC la Canonja ha registrat una moció per demanar la incorporació del permís retribuït de menstruació i climateri a l'Ajuntament de la Canonja. Segons les dades, entre el 25% i el 60% de les dones pateixen dolor durant la menstruació, és a dir, dismenorrea, un tema encara avui tabú i que s’ha tractat d’invisibilitzar durant dècades. De fet entre un 1% i un 15% de les persones que pateixen dismenorrea, pateixen dolors molt intensos i invalidants que les incapacita temporalment. Patir dolor durant la regla és un fet que s’ha normalitzat socialment, però que no ho és i menys quan impedeix desenvolupar amb normalitat la teva vida quotidiana. La pressió social provoca que les persones que pateixen dolor menstrual hagin d’amagar-lo i fer veure que no “passa res”, però la realitat és que aquests dolors afecten psicològicament i físicament i, per tant, dificulten el desenvolupament habitual de les seves feines. Aquest dolor invalidant, si no és reconegut, es pot traduir en un motiu més de discriminació laboral de les dones, ja que afecta directament a la seva capacitat laboral, afectant directament a la bretxa laboral i significant un nou sostre de vidre dins les carreres laborals, així com a la seva economia. Disposar de fins a 12 dies l’any reconeguts per tenir cura de la salut relacionada amb la menstruació i climateri, en cas que es necessiti, té una conseqüència positiva en relació amb la reducció d’aquestes desigualtats. Trencar tabús relacionats amb la menstruació i el climateri és una mesura que permet seguir avançant en la fi de les desigualtats de gènere. D’aquí la proposta d’alguns països que regulen aquest fet per tal de garantir un permís que doni cobertura a aquesta necessitat de cura, com el Japó, Corea del Sud o Taiwan, que porten la capdavantera en aquesta temàtica i les seves treballadores fa anys que poden gaudir d’aquest permís en diferents formats. Cada cop més les veus de col·lectius i moviments feministes que en reclamen la necessitat.\nDimarts, 25.5.2021 22:00h\nPresentem una moció per realitzar un pla de millora de l’arbrat urbà\nEl Grup Municipal d'ERC de la Canonja ha registrat una moció per realitzar un pla de millora de l'arbrat urbà. El verd urbà de l’espai públic en general, i l’arbrat viari en particular contribueix a la millora de la qualitat de vida dels nostres pobles i ciutats. Arbres i espais acosten la natura a la ciutadania, alhora són necessaris i imprescindibles per millorar l’entorn urbà netejant l’aire, aportant frescor, generant ombra i fent més acollidor l’espai públic. És per tot això que el verd urbà constitueix un dels indicadors de qualitat de vida més apreciats per la ciutadania. El punt de partida per poder disposar d'arbrat viari de qualitat comença en l’elecció correcta de l'espècie tenint en compte totes les variables que l'afectaran, és a dir, l'espai on haurà d'ubicar-se, els altres serveis i activitats de la via publica que es relacionarà, quina ha de ser la seva funció i el seu manteniment. Una tria encertada és la millor garantia per assegurar l'èxit de creixement de l'arbre, així com el correcte desenvolupament de les seves funcions. Aquestes condicions donaran com a resultat unes baixes despeses de manteniment, cosa essencial en els nostres dies. L'arbre actua com un regulador ambiental del medi urbà: contribueix a la millora de l'aire i com a embornal de CO2, i alhora regula la reverberació tèrmica i lumínica provocada pels materials de la construcció. Els arbres fan més amable els carrers i donen coherència. De fet, un passeig arbrat, per exemple, pot ser el recurs urbanístic més eficient per connectar dues parts d'un municipi, creant un espai bonic, amable, i molt agradable per passejar sota l’ombra i, fins i tot, poder seure una estona si hi afegim uns bons llocs de repòs. La presència d'arbres a prop de consultoris mèdics ha estat associada a la millora de les condicions de vida dels pacients, i en alguns estudis s'ha establert una correlació positiva amb el temps de recuperació. Existeix força informació que avala la relació entre el verd urbà i l'estat de salut mental de la població.\nDiumenge, 23.5.2021 08:00h\nVolem una distribució més justa de les subvencions i ajudes\nEl passat 25 de març en el Ple Ordinari de l’Ajuntament de la Canonja es van portar a votació l’aprovació d’un seguit de subvencions que afecten a la gent del nostre poble, però també unes modificacions de crèdit que són molt significatives, per com van focalitzades en alguns aspectes. Es va portar a votació la modificació de crèdits 2/2021. Aquesta modificació és a causa que, en data 31 de desembre de 2020, es va publicar en el Butlletí Oficial de l’Estat la Llei 11/2020, de 30 de desembre, de Pressupostos Generals de l’Estat per a l’any 2021, el qual disposa en els articles 18a 22 que a partir de l’1 de gener és obligatori incrementar les retribucions salarials un 0.9 %. Vàrem votar en contra. Estem d’acord en què l’increment salarial s’apliqui al personal laboral i al personal funcionari, però no acceptem que també s’apliqui a la classe política, més tenint en compte els moments de crisis que estem vivint. Es podia haver deixat sense efecte la pujada de sous a l’equip de govern, ja que és potestat del ple decidir-ho. Així ho han fet en altres localitats veïnes, com a Tarragona. Tenim molt clar que aquests diners haurien d’anar destinats a la gent que realment ho necessita. Respecte a la modificació de crèdits 3/2021, ens vàrem abstenir en la votació, ja que estem d’acord en el destí d’alguna d’aquestes partides , però no compartim les subvencions nominatives que, per exemple, es proposava a les esglésies. Vàrem fer incís que, tot i ser un estat aconfessional, l’església va rebre a través de l’Estat més de 11000 milions d’euros l’any passat, mentre que l’índex de pobresa en el nostre país va anar augmentant. Respecte a les subvencions, vam remarcar en què aquestes haurien de repartir-se tenint en compte les rendes de les famílies. És una lluita que portem fent des de sempre i que continuarem fent. Les nostres decisions de vot varen anar en el següent sentit: Subvencions als esportistes empadronats al municipi de la Canonja, exercici 2021.\nDissabte, 6.3.2021 07:30h\nL'Alcalde afirma que desconeixia que la planta U-3200 d'Iqoxe estava produint (sense disposar de la llicència de primera ocupació), però va estar present a la seva inaguració\nEl passat 28 de gener vàrem celebrar el Ple Ordinari de l’Ajuntament de la Canonja. En aquest Ple vàrem donar la nostra opinió en diferents temes, el quals, com ja és habitual, no varen ser rebuts de bon grat per part de l’Equip de Govern. Vàrem donar la nostra aprovació en la modificació número 4 del POUM, per la qualificació com a sistema de serveis tècnics d’una porció de la finca situada al carrer Marina número 36, amb l’objectiu d’instal·lar-hi una nova estació transformadora. Actualment bona part del nucli antic de la Canonja es troba alimentat per un centre de transformació situat al subsòl de la Plaça Europa. Es va posar en la dècada dels 70 i, actualment, el seu funcionament dóna problemes. A més, el nou Orfeó Canongí requerirà d’una potència elèctrica, de manera que aquesta nova estació transformadora pretén resoldre aquestes dues problemàtiques. També vàrem donar l’aprovació al conveni de col·laboració entre l’Ajuntament de la Canonja i el Servei Català de Trànsit sobre l’assumpció de les facultats de denúncia i sanció per infraccions a normes de circulació en vies urbanes. Es tractava de la renovació del contracte ja existent. Vàrem incidir en què la Canonja, tot i tenir gairebé 6000 habitants, en el terme municipal de la Canonja està situat gran part del Polígon Petroquímic sud. Això fa que les necessitats de seguretat de la nostra població no es poden comparar amb altres poblacions similars a la Canonja. Per això, indicàrem que seria bo seure’s i fer un estudi sobre la viabilitat de disposar d’una policia local que atorgaria a la Canonja unes capacitats que ara no disposa i també solucionaria part dels problemes que aquest conveni soluciona. En la modificació de l'ordenança fiscal núm. 11, reguladora de les taxes per prestació de serveis i per utilització privativa o aprofitament especial del domini públic, el nostre vot va ser aprovació. Únicament regula la taxa de la utilització de les sales del Castell de Masricart per casament, indicant que només s’aplicaria fora dels horaris laborals, dissabtes i festius.\nDilluns, 4.1.2021 07:45h\nDiuen que les grans crisis de la humanitat fan sortir el millor de la gent, però també el pitjor. La COVID19 no n’és cap excepció: els arcs de Sant Martí del principi, els aplaudiments als cossos sanitaris en reconeixement de la seva feina... Però, amb el temps, afloren les actituds no tan positives. Els negacionistes, els insolidaris, els aprofitats... Les misèries humanes al descobert, perquè, sota tensió, és quan ensenyem els nostres veritables colors. Aquests mesos hem hagut de viure confinaments necessaris per evitar la propagació del maleït virus i protegir els sectors més vulnerables de la nostra societat. Però cal que estiguem atents al nostre entorn, que ens cuidem entre totes. És necessari donar un cop de mà i assegurar el benestar dels col·lectius que han patit més aquests tancaments, com persones amb malalties mentals –depressió, ansietat... (desestigmatitzem la salut mental ja!)–, la tercera edat, dones en situació de violència domèstica o persones del col·lectiu LGTBI+, que han hagut de patir en molts casos un doble confinament. Hi ha el perill que la sensació d’ofec, de no veure un futur possible i de no disposar d’una xarxa social forta, els pugui fer caure en una indefensió que fa més mal que moltes malalties, COVID19 inclosa. A causa de la vida moderna i del desig de privacitat, moltes vegades oblidem que som un animal social. Necessitem els altres, no tan sols per parlar una estona al carrer. No tan sols per saludar-nos a l'ascensor quan ens trobem. No tan sols per passar el Nadal en família. Necessitem una tribu, un teixit social fort, que ens reculli i ens doni suport. Que ens faci sentir part d'un tot, més enllà de casa nostra. També cal incidir en els temes econòmics. Des de l’inici de la pandèmia, el nombre de persones aturades ha augmentat gairebé un 30% a la Canonja. Cal sumar-hi els afectats per un ERTO. La COVID19 afecta amb més intensitat els entorns empobrits i, per tant, més vulnerables. Des d’ERC som conscients que l’adopció d’una política de taxes i preus públics dels serveis públics municipals basada en la renda de la ciutadania és una política fonamental per a l’equitat i la inclusió social.


Repunten els ingressats però baixa la transmissió del virus - Diari de Girona\nRepunten els ingressats però baixa la transmissió del virus\nForta davallada de defuncions, la regió de Girona en suma dues, nou menys que el dia anterior · El risc de rebrot del coronavirus al Ripollès s'enfila i ja és el més elevat de Catalunya\nlaura teixidor girona 04.03.2021 | 23:32\nL'interior de l'hospital Santa Caterina, en una imatge d'arxiu · IAS\nL'interior de l'hospital Santa Caterina, en una imatge d'arxiu\nDesprés de la forta davallada d'ingressats viscuda dimarts, ahir els gironins hospitalitzats per coronavirus van repuntar per segon dia consecutiu, tot i que lleugerament. Concretament, es van registrar quatre persones més i el total s'eleva a 188. La bona notícia és que es manté per sota de 200. Respecte als pacients ingressats a l'UCI, la xifra es va mantenir igual que el dia anterior.\nQuant a les defuncions, ahir Girona en va notificar dues de noves. La dada va baixar significativament respecte al dia anterior ja que se n'havien registrat onze. Seguidament, ahir Salut va notificar 149 casos nous un 20% menys que el dia anterior.\nEls indicadors de contagi, paràmetres que prediuen el creixement de casos en un futur immediat, van seguir baixant. D'una banda, el risc de rebrot va disminuir dos punts i es va situar en un valor de 225 i, de l'altra, la velocitat de propagació del virus va baixar una centèsima més fins a 0,92.\nSi analitzem les dades per comarques, el Ripollès té un risc de rebrot de 593 punts i se situa en tercera posició a Catalunya després de la Vall d'Aran i el Moianès. En quart lloc hi ha la Garrotxa, que encara té la dada molt elevada, de 590 punts, tot i que més baixa que les setmanes anteriors. La comarca gironina amb l'índex de rebrot més baix és la Selva, amb 120 punts, tot i que encara es manté en risc «alt». Seguidament, el Ripollès és la comarca amb la velocitat de propagació del coronavirus més elevada de Catalunya, amb una taxa de 2,82. Això vol dir que cada cent infectats en poden contagiar uns 282 de mitjana\nDe fet, segons l'actualització de Salut, en una setmana s'han gairebé duplicat els positius i el risc de rebrot ha passat de 115 a 593\nRespecte a les ciutats de més de 20.000 habitants, Olot (684) i Salt (550) són els dos municipis gironins amb l'índex de rebrot més elevat i se situen en quarta i cinquena posició a Catalunya. La ciutat amb la dada més baixa és Blanes, on arriba a141.\nFinalment, Lloret de Mar encara té la transmissió més elevada de Girona però ha baixat respecte als darrers dies. Ahir la taxa era d'1,75.\nFinalment, respecte a les dades de Catalunya, experts van considerar que són positives gràcies a la davallada de persones hospitalitzades i que, com a conseqüència, repercutirà a les UCIs, on també baixaran els pacients ingressats. I és que segons la darrera actualització hi havia 27 pacients menys i 16 crítics menys que el dia anterior. Salut va notificar 1.637 positius i 21 defuncions per coronavirus.\nEls indicadors de contagi es van mantenir igual que el dia anterior, així com la incidència de casos dels darrers catorze dies i la positivitat en les proves. Seguidament, es van registrar 32.643 vacunats més que el dia anterior.


Ho heu vist? La bandera espanyola ha desaparegut de l’Ajuntament de Girona. Bé, de fet, va desaparèixer als pocs minuts de proclamar-se (o no) la independència. El tema, segons informa el Diari de Girona, és que no va ser l’alcaldessa la que va donar ordres de retirar-la, al contrari. Assegura que “sempre ha estat molt respectuosa amb els símbols i va donar instruccions que no es permetés a ningú treure la bandera”.\nÉs a dir: Que un dels 500 veïns que es van reunir a la plaça del Vi el passat 27 d’octubre, va “robar” la rojigualda. Per això, l’Ajuntament de Girona ha presentat una denúncia a la Polícia Nacional per esbrinar què ha passat.\nOn està la bandera?


CS Sòl del Pont: de maig 2018\nEl segon trimestre els alumnes de 6è vam fer com un te a anglès. La nostra mestra d'anglès ens va portar materials per fer el te. El te era d'Anglaterra i ens va agrada molt i ens ho vam passar molt bé.\nESTENEDOR DE PARAULES\nEl dilluns 9 d'abril varem fer una activitat que consistia en agafar una paraula de l'estenedor i incloure-la dins d'un poema.\nUns quants voluntaris vam anar a llegir el nostre poema a la residència d'avis Can Planoles\nPublicat per Ceip Mare de Déu del Sòl del Pont a 16:25 Cap comentari:


Recientemente he leído la entrevista que le hiciste a Takashi Asano. Me llamó la atención la referencia que hizo al diferente «grado de limpieza» que tiene que tener el agua regenerada según la finalidad de uso. Es flexible el RD 1620/2007 sobre reutilización de aguas depuradas en este aspecto?\nEn tu artículo de opinión «Gastos fijos, ingresos variables», hablas de la financiación de los costes del ciclo integral del agua y la necesidad de afrontar este reto de forma global. Concretando un poco, cuál sería tu propuesta?\n· «El Port de la Selva recarga el acuífero con agua regenerada para hacer frente a futuras sequías»\nPublicada en Entrevistas, General, Gestión y Planificación, Regeneración y ReutilizaciónEtiquetado Agua Regenerada, DEMOWARE, Gestión, Lluís Sala, Port de la Selva, ReutilizaciónDeja un comentario\nTres dies de desembre →\nPublicada en 11/12/2016 18/08/2018 por Hidrofílic\nEns pots fer una breu presentació de qui ets? Quina és la teva dedicació actual?\nSóc un llicenciat en Biologia per la Universitat de Barcelona (1989) que al cap de poc d’acabar la carrera vaig tenir la fortuna de poder treballar en el primer projecte de reg de camps de golf amb aigua regenerada a Catalunya, el del Golf Mas Nou (avui en dia Golf d’Aro) com a becari del professor Rafael Mujeriego (UPC) en un acord que incloïa la Junta de Sanejament i el Consorci de la Costa Brava. A primers de 1993 vaig entrar a treballar en el Consorci de la Costa Brava, justament per ajudar a aplicar els coneixements pràctics adquirits en el marc d’aquell projecte de demostració inicial a altres indrets de la Costa Brava, amb la idea de contribuir al desenvolupament de la reutilització de l’aigua. Dues dècades i escaig després, i amb l’esforç conjunt de moltes persones, des de polítics fins a operaris, passant per gerents, tècnics i investigadors, la Costa Brava és un referent internacional en matèria de reutilització d’aigües, amb una producció actual d’uns 3,5 milions de metres cúbics d’aigua regenerada per a una gran varietat d’usos: reg de camps de golf, reg agrícola, usos ambientals, usos urbans no potables i recàrrega d’aqüífers, tant per al control de la intrusió marina com, més recentment, per a l’augment de recursos d’abastament en un projecte singular al Port de la Selva.\nLa meva dedicació actual en el Consorci de la Costa Brava passa per seguir procurant per la consolidació i desenvolupament de la reutilització de l’aigua, així com, des de 2012, per la gestió del servei d’abastament en alta, a través del qual se subministren entre 18 i 20 milions de metres cúbics d’aigua potable cada any en continu a 18 municipis i de manera discontínua a 10 més. Sense els recursos externs que rep la Costa Brava no podria subsistir, d’aquí que hi hagi hagut aquest esforç de dècades per recuperar cabals d’aigua depurada que eren abocats al mar, regenerant-los i utilitzant-los sobretot per cobrir demandes no potables.\nEn què consisteix el projecte Demoware al Port de la Selva?\nEl projecte DEMOWARE és un projecte FP7 de la Unió Europea, liderat pel Centre Tecnològic de Manresa i que és molt extens. La recàrrega de l’aqüífer del Port de la Selva amb aigua regenerada és un dels múltiples casos d’estudi que s’analitzen en detall en aquest projecte. Resumint, es tracta de veure si, maximitzant el rendiment de depuració i de tractament terciari actualment existents, a més del trànsit de l’aigua per l’aqüífer entre el punt de recàrrega i els pous d’abastament, això és suficient com per produir una aigua segura des del punt de vista sanitari per ser mesclada amb l’aigua nativa de l’aqüífer i posteriorment subministrada com a aigua potable. Es tracta, per tant, de veure fins a quin punt es pot tancar el cicle de l’aigua en l’abastament, la qual cosa ens situa de ple en el paradigma de l’economia circular, en aquest cas aplicada als recursos hídrics. Cal dir que, en general, la reutilització per a abastament ja succeeix de manera incidental, quan al llarg d’un riu els municipis d’aigües amunt aboquen aigües residuals depurades (i, fins no fa tant, sense depurar) i que, barrejades amb els cabals naturals del propi riu, són captades com a aigües que seran tractades i després subministrades per a l’abastament en els municipis aigües avall. El professor Mujeriego recentment ha publicat un article tècnic en el qual quantifica el percentatge d’aigües residuals depurades que hi ha en l’aigua que es potabilitza a Sant Joan Despí, al tram final del riu Llobregat; doncs bé, aquest percentatge varia entre el 12% dels anys humits, amb més cabals naturals per a diluir els abocaments, i el 25% dels anys secs. Per tant, la novetat no està tant en la producció d’aigua potable a partir d’aigües regenerades mesclades amb cabals naturals, que això ja passa de manera espontània al llarg d’un riu, sinó en que un municipi hagi apostat per fer-ho ell mateix, amb les seves pròpies aigües.\nLocalització del projecte DEMOWARE Port de la Selva\nQuina és la situació actual de l’aqüífer? Com afecta la salinitat de l’aigua a depurar en la posterior injecció a l’aqüífer com a aigua regenerada?\nAquest any ha estat un any difícil perquè la sequera tan intensa fins a finals de setembre ens ha augmentat la dimensió dels reptes. Tal com dius, la salinitat és un paràmetre clau en aquest cas, atès que no tenim un tractament per reduir-la, i de fet tan sols infiltrem aigua quan la conductivitat elèctrica de l’aigua regenerada és inferior a 1,5 dS/m. Hem mirat dades des del 2008 i habitualment al llarg d’un any teníem tan sols un 10 o un 15% del temps en què estàvem per sobre d’aquest valor, de manera que les oportunitats per a fer recàrrega sense aquesta restricció eren molt grans. No obstant, les fortes llevantades de la primavera, que van fer entrar aigua de mar en el clavegueram durant força temps, i la posterior salinització de l’aqüífer, van fer que les oportunitats per a infiltrar aigua hagin estat molt reduïdes en aquest any 2016. Estem a l’espera de la normalització de la situació per poder tornar a infiltrar aigua, però ja ens hem adonat que aquest és un tema que caldrà intentar solucionar i que hi hagi disponibilitat d’aigua per a la recàrrega quan més se la necessiti.\nQuin % del cabal de sortida es dedica a reomplir l’aqüífer?\nEl cabal que podem produir és d’uns 200 m3/dia entre octubre i maig, sobre un total d’uns 300 m3/dia d’aigua residual for de temporada turística, que és quan es preveu dur a terme la recàrrega. El màxim que preveiem que podríem infiltrar amb els mitjans actuals són uns 50.000 m3/any sobre una demanda total d’aigua potable d’uns 300.000 m3/any. En els mesos d’estiu s’atura la recàrrega i aleshores l’objectiu de l’aprofitament és el subministrament d’aigua regenerada per al reg de jardins privats, que cal desenvolupar poc a poc, de manera que es podrien regenerar i subministrar uns altres 50.000 m3 com a màxim entre juny i setembre, que evitarien un consum d’igual volum d’aigua potable. Per tant, preveiem que la reutilització al Port de la Selva pugui aportar, una vegada completament desenvolupada, uns 100.000 m3/any de nous recursos, equivalents aproximadament a un terç de la demanda total anual.\nAmpolla d’aigua regenerada NEWater (Singapur)\nCom a expert en el camp de la regeneració i reutilització, quins països veus capdavanters en l’ús eficient d’aigua, tecnologia, etc.? Com veus la situació actual a Catalunya?\nÉs conegut per la gent del sector que els Estats Units, i en especial l’estat de Califòrnia, són una gran referència. Porten molt de temps, per necessitat, treballant el tema de la reutilització de l’aigua i, a més, saben comunicar molt bé el que fan i donar-li una aura de transcendència que altres llocs on es fan coses similars no tenen. Aquest podria ser el cas dels estats americans de Florida i Texas, per exemple. També es parla molt d’Israel, però el cert és que transcendeixen relativament pocs detalls del que fan. Més recentment s’ha posat en relleu la feina feta a Windhoek, Namíbia, des de 1968, atès que és l’únic lloc del món on es fa reutilització potable directa, i també ha aparegut amb força Singapur, on hi ha un projecte important de reutilització potable que s’anirà desenvolupant al llarg de les properes dècades.\nA Catalunya ara mateix estem en un moment clau. El govern de la Generalitat i l’Agència Catalana de l’Aigua han manifestat l’interès per desenvolupar la reutilització potable indirecta a l’àrea metropolitana de Barcelona, davant de la manca de recursos a les conques internes en situació de sequera. Si les intencions que s’han posat sobre la taula es materialitzen estarem davant d’un projecte que no solament ajudarà a solucionar la manca de recursos de les conques internes, sinó que permetrà millorar l’estat ecològic dels rius Ter i Llobregat i alhora esdevindrà un referent a escala internacional. En resum, ens haurem avançat al temps i haurem posat les bases per resoldre el problema de l’aigua a les conques internes a llarg termini.\nSempre és difícil donar noms, perquè és fàcil oblidar-se d’alguna persona, però no puc deixar de citar el professor Rafael Mujeriego, catedràtic jubilat de l’Escola de Camins, Canals i Ports de la Universitat Politècnica de Catalunya, amb qui vaig començar a treballar en aquest tema com a becari el 1989. També haig d’esmentar el professor Takashi Asano, amb qui mantinc el contacte i que també m’ha ajudat en la meva activitat professional. Altres persones de fora amb qui he tingut contacte al llarg dels anys i de qui també he après coses són els californians Bahman Sheikh, Eric Rosemblum i Earle Hartling, l’holandès Ruud Kampf, el britànic Bruce Durham i l’australià John Anderson. De la gent del país, vull esmentar els professors Joan Jofre i Francisco Lucena, del Departament de Microbiologia de la Facultat de Biologia de la Universitat de Barcelona, així com a Joan Sanz, director tècnic de Veolia Water Technologies. I, finalment, un esment per a tots els meus companys, passats i presents del Consorci de la Costa Brava, tècnics municipals i de les diferents empreses explotadores, tant d’abastament com de sanejament, amb qui he conviscut incomptables hores i de qui he après també un munt de coses relacionades amb el tractament i la gestió de l’aigua i amb els que hem fet avançar aquesta realitat a la Costa Brava.\nHidrant d’aigua regenerada. Califòrnia\nRecentment he llegit l’entrevista que li vas fer a Takashi Asano. Em va cridar l’atenció la referència que va fer al diferent «grau de neteja» que ha de tenir l’aigua regenerada segons la finalitat d’ús. És flexible el RD 1620/2007 sobre reutilització d’aigües depurades en aquest aspecte?\nEl RD 1620/2007 ha estat la primera aproximació a una legislació espanyola sobre la matèria i, com en qualsevol primer intent hi ha encerts i errors. Es tractaria, doncs, de deixar els encerts i esmenar els errors, reconeguts per molts experts i professionals, però el fet que la normativa tingui forma jurídica de Reial Decret fa que els canvis siguin molt difícils i a data d’avui encara no se n’ha tocat ni una coma. No es tracta de si és molt o poc flexible, es tracta que sigui coherent i que hi hagi un camí perquè la pròpia normativa pugui evolucionar, corregir errors i adaptar-se a les noves realitats que ens vindran de la mà de la ciència, la tècnica i la necessitat. No és un caprici, el país ho necessita.\nI a nivell europeu, com veus les dificultats per arribar a una entesa entre els països amb escassetat hídrica i els que no tenen problemes d’abastiment en la redacció d’una normativa que englobi el continent? Cal deixar marge segons la realitat de cada regió?\nJo sóc partidari d’un vestit a mida segons les necessitats de cada país, perquè són molt diferents entre ells i una norma continental hauria de ser molt genèrica i per tant hi ha el risc que fos poc adequada a la realitat, que és de fet el que li passa a la Directiva Marc de l’Aigua. De fet, això mateix s’està veient ara mateix amb un esborrany que corre d’una possible normativa a nivell europeu i que, de sortir tal com està formulada, faria inviables algunes reutilitzacions que ara mateix estan funcionant sense problemes de cap mena. Com més gran és la distància entre el legislador i el legislat, més gran el risc que la norma deixi fora de la legalitat a realitats que no ho mereixen. A més, en el cas europeu ens trobem que allà on es reutilitza l’aigua és en els països del sud, però la normativa es promou des d’entorns acadèmics centreeuropeus perquè els primers no han fet una feina de lideratge en aquest camp i han perdut la capacitat d’influir i de fer valdre l’experiència real. És una llàstima.\nEn el teu article d’opinió «Gastos fijos, ingresos variables», parles del finançament dels costos del cicle integral de l’aigua i la necessitat d’afrontar aquest repte de forma global. Concretant una mica, quina seria la teva proposta?\nSeria una mica petulant per la meva part pensar que tinc una recepta per solucionar aquest tema i que la resta de professionals del món de l’aigua no l’han sabuda veure. És un tema molt difícil de resoldre, perquè hi ha multitud de factors que influeixen i fer unes tarifes que puguin ser considerades equitatives per a les diferents realitats socials és voler la quadratura del cercle. El que veig clar, però, és que cal posar sobre la taula els costos reals dels diferents serveis i que cal buscar la manera de cobrir-los, és a dir, s’ha de ser realista. No fer-ho, per exemple perquè pot ser impopular, és una manera de fer créixer el problema en el futur i de fer-lo encara més difícil de resoldre.\nI com valores el fet que a l’Estat no hi hagi un regulador únic? És part de la solució a l’infrafinançament?\nCrec que una possible solució aniria en sentit contrari al que apuntes i consistiria en què la responsabilitat completa sobre la gestió de l’aigua, també de la recaptació dels diners necessaris, fos de l’àmbit municipal. Que cada municipi -o agrupació de municipis, si així decidissin organitzar-se- fos completament autònom i s’autoregulés: per una banda, les despeses serien les més ajustades a les necessitats del municipi, perquè els polítics locals serien els primers interessats en no cobrar de més als seus ciutadans, per tal de no ser impopulars; i per altra, les necessitats d’un municipi no restarien pressupost de les d’un altre, com sí que passa ara amb una bossa comuna. Em fa l’efecte que tot plegat seria molt més realista. Per exemple, en un determinat moment a Catalunya semblava que els costos del sanejament en alta no eren assumibles per als municipis i que allò més adient era que els assumís la Generalitat, quan en realitat estàvem parlant dels mateixos costos i de diners que s’havien de recaptar dels mateixos ciutadans. Ha estat una il·lusió que ha durat mentre hi ha hagut crèdit i que la crisi dels darrers anys està obligant a repensar. Actualment s’estan analitzant alternatives a aquest model de gestió del sanejament.\nFa poc vaig llegir en un fòrum que un productor d’aigua regenerada es queixava de la baixada de volum d’aigua residual (per polítiques d’estalvi) a la seva planta i que per això no podia abastir els seus demandants. També les queixes d’ambientalistes alertant que l’ús d’aigua depurada per reutilització fa baixar els cabals ecològics dels rius, afectant la fauna de la zona. Les noves solucions també aporten nous conflictes…\nEfectivament, com tot a la vida, la reutilització també té avantatges i inconvenients i genera adhesions i rebujos. L’estalvi d’aigua potable fa disminuir els volums d’aigua regenerada però, si es mira globalment, les mesures de conservació són bones, perquè l’aigua que no es gasta és aigua que no s’extreu del medi. I en relació a la disminució de cabals ecològics resulta molt difícil fer generalitzacions, però jo plantejaria la qüestió de què és millor: un riu amb més aigua perquè rep l’abocament d’una EDAR o un riu amb menys aigua però més neta perquè li hem tret l’abocament reciclant l’aigua. Jo penso que si aquesta situació existís i es pogués estudiar veuríem uns millors resultats d’estat ecològic en el riu que té menys abocaments, encara que pugui tenir una mica menys d’aigua.\n· Entrevista al Professor Rafael Mujeriego sobre regeneració i reutilització d’aigua\n· Entrevista al professor Asano, feta pel mateix Lluís Sala\nLes fotos on hi apareix en Lluís són de Sternalia Productions amb motiu de la conferència Sopars amb Estrelles.\nPublicada en Entrevistes, General, Gestió i Planificació, Regeneració i ReutilitzacióEtiquetado Aigua regenerada, DEMOWARE, IPR, Legislació, Preus i Costos, Regeneració i Reutilització16 comentarios\n16 comentarios en “Entrevista a Lluís Sala”\nPingback: careprost where to buy


Bohigas: quatre moments andosins | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl plànol de Sant Martí de la Cortinada (1983) inclou el desdoblament de la carretera.\nPerspectiva lateral de la parroquial de Santa Eulàlia (1992), amb tot el protagonisme per als materials contemporanis.\nDj., 02/12/2021 - 02:00\nRedacció / Il·lustracions: Ministeri d'Ordenament Territorial\nL’arquitecte català, traspassat dimarts, va treballar a Meritxell, Santa Eulàlia, la Cortinada i Ordino.\nReferent no ja de l’arquitectura, sinó de la cultura catalana de la segona meitat del segle XX; fundador del Grup R i dels premis FAD, guru de l’Escola d’Arquitectura de Barcelona, i sobretot, sobretot, ideòleg de la gran transformació urbanística de la Barcelona olímpica, la trajectòria descomunal d’Oriol Bohigas (1925-2021), traspassat dimarts a la seva ciutat natal, té un capítol andosí, menor si es vol en el seu currículum, però que com veuran ha deixat petja profunda en el nostre paisatge urbà.\nDe fet, no és un capítol, sinó quatre i mig, com ha deixat dit Enric Dilmé, aquí en la faceta d’historiador. I tot plegat comença per Meritxell: MBM, el despatx que compartia amb els també traspassats Josep Martorell i David Mackay, formava part del primer equip designat pel Consell General per projectar el nou santuari. Se’n van acabar retirant –junt amb els partenaires locals, Pere Aixàs i Albert Pujal– quan el monumental projecte inicial –ja saben, el que havia de travessar la vall i connectar amb una mena d’aqüeducte les dues muntanyes– va ser retallat a les proporcions actuals. Va ser així com Ricardo Bofill es va quedar sol al capdavant de l’aventura.\nPerò la relació professional de Bohigas amb Andorra no es va acabar ni molt menys aquí sinó que es va anar intensificant als anys següents: el 1983, recorda Dilmé, va exercir per compte de la CASS com a gran inquisidor del conjunt residencial de Prada Casadet que el Grup Taure havia projectat per a la CASS. Pere Aixàs encara no ha oblidat l’examen a què el va sotmetre a la seu barcelonina de MBM. Van aprovar, com és obvi.\nSant Martí, eclèctic\nAquell mateix any es va materialitzar la primera intervenció directa de Bohigas en el nostre paisatge urbà: la remodelació de l’entorn de Sant Martí de la Cortinada, que ja preveia el desdoblament de la carretera –mirin el plànol adjunt– i d’on procedeix el cementiri actual, l’arbrat perimetral i la zona d’aparcament que coneixem. Però molt probablement els dos projectes andorrans més significatius, i que coincideixen a més amb els anys olímpics, són l’ampliació de Santa Eulàlia i el Centre Esportiu d’Ordino.\nA la parroquial d’Encamp, diu Dilmé, es tractava d’incrementar la capacitat del temple, que en l’última reforma, a principis del segle XX, havia perdut la capçalera romànica, i dotar-lo a la vegada de nous espais d’usos no litúrgics. La solució salomònica de Bohigas va ser aprofitar el buit que va deixar l’antic cementiri, desamortitzat, per ubicar-hi, soterrats, totes les noves dependències, i liquidar sense manies l’absis per allargar la nau per la capçalera, “evitant el mimetisme del romànic i adoptant materials propis de la cultura actual”, en paraules del mateix Bohigas.\nEl CEO, de la seva banda, va ser projectat també el 1992 amb la missió de resoldre l’“efecte estrany” que –diu Dilmé– havia causat el desplaçament de la carretera general fins a l’emplaçament actual. La solució va ser ubicar un equipament públic –el CEO, és clar– sense robar-li el plànol a l’skyline del poble. La pròxima vegada que hi passin, rumiïn si Bohigas se’n va sortir. No era fàcil, d’acord, però com a mínim des de Santa Bàrbara, diríem que no gaire...


Camp de Túria archivos - Noticias CAMP DE TURIA\nLa XII edició de la Carrera dels Arbres i Castells se celebrarà aquest cap de setmana, 21 i 22 de maig. La Carrera dels Arbres i Castells és una prova que es disputa per equips durant tot un cap de setmana i recorre els municipis de Camp de Túria. 7 etapes el dissabte i 6 el diumenge que…\n20 maig, 2022 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicioBy c.sorli\n(EFE).-La Policia Nacional ha detingut a quatre xics d’entre 15 i 17 anys per la seua suposada relació amb sengles agressions sexuals patides aquest dilluns per dues xiques menors d’edat en el municipi valencià de Burjassot. Així ho han confirmat fonts policials sense que de moment es coneguen més detalls sobre com i on es…\n19 maig, 2022 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicioBy c.sorli\n18 maig, 2022 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicioBy c.sorli\nFa uns dies va tindre lloc al Parc de la Carrasca d’Olocau una jornada amb la qual visibilitzar la diversitat. La IV Trobada Comarcal de Famílies Diverses va portar a Olocau activitats i experts per a aprofundir en el paper d’aquest col·lectiu en la nostra societat i conscienciar sobre la necessitat d’avançar en matèria d’igualtat. …\n17 maig, 2022 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicio, OlocauBy c.sorli\nL’Ajuntament de Loriguilla va organitzar gran varietat d’activitats dirigides a les persones majors del municipi durant tota la setmana passada amb l’objectiu de promoure el seu desenvolupament sociocultural i potenciar la seua integració social. Així bé, es va realitzar una excursió a Altea i una visita guiada al castell de *Riba-roja del *Túria, es van…\n17 maig, 2022 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicio, LoriguillaBy c.sorli\nEl ple del Consell de la Generalitat Valenciana va aprovar aquest passat divendres, 13 de maig, dos convenis amb els col·legis farmacèutics d’Alacant, València i Castelló per 47’2 milions d’euros per a compensar el copagament per tractaments ortoprotètics i farmacològics. Així ho ha explicat la vicepresidenta del Consell, Mónica Oltra, en la roda de premsa posterior a l’últim…\n16 maig, 2022 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicioBy c.sorli


1.000 milions per Banca Cívica\nCaixaBank paga cinc accions pròpies per vuit de l'entitat andalusa a un preu d'1,97 euros per títol\nEls consells d'administració de CaixaBank i Banca Cívica van aprovar ahir la integració de les entitats. L'operació es farà amb intercanvi d'accions, amb una valoració de 977 milions d'euros.\nTONI GARGANTÉ BARCELONA. Actualitzada el 27/03/2012 00:00\n260x366 LES TORRES NEGRES DOMINEN EL MERCAT FINANCER ESPANYOL Les dues torres negres de CaixaBank (abans Criteria) i de La Caixa comparteixen l'estrella mironiana i amb la compra de Banca Cívica ara comanden el sector bancari espanyol, que lideren al davant del BBVA i Banco Santander. / PERE TORDERA LES TORRES NEGRES DOMINEN EL MERCAT FINANCER ESPANYOL Les dues torres negres de CaixaBank (abans Criteria) i de La Caixa comparteixen l'estrella mironiana i amb la compra de Banca Cívica ara comanden el sector bancari espanyol, que lideren al davant del BBVA i Banco Santander. / PERE TORDERA\nCaixaBank va certificar ahir a la nit la seva ascensió del quart al primer lloc del llistat de bancs per actius al mercat espanyol (vegeu el quadre). L'entitat que presideix Isidre Fainé va aprovar la compra de Banca Cívica per un valor de 977 milions d'euros. El pagament es farà amb accions, amb un canvi de cinc títols de CaixaBank per vuit de l'entitat andalusa, cosa que representa un preu d'1,97 euros per acció de Banca Cívica.\nAixò vol dir que finalment el preu de compra s'ha pactat per sota de l'última cotització de Banca Cívica de divendres (ahir la CNMV va suspendre les dues entitats a la borsa), que va marcar 2,2 euros per acció. És a dir, els accionistes de Banca Cívica rebran un pagament en accions un 11% inferior al valor de divendres, i tindran una pèrdua acumulada del 27% sobre el preu de sortida a la borsa (2,70 euros) del juliol passat. Per contra, la integració dels quatre accionistes de Banca Cívica (Cajasol, Caja Navarra, CajaCanarias i Caja de Burgos) al capital de l'entitat catalana els reportarà una participació del 3,4%, cosa que suposarà la reducció de la participació de La Caixa a CaixaBank, que passarà de l'actual 81% al 61%. Després de la conversió de totes les obligacions convertibles i de la recompra de participacions preferents de Banca Cívica, el percentatge que cotitzarà lliurement a la borsa serà del 35,6%.\nL'operació es concretarà al tercer trimestre, a l'espera de les respectives assemblees de les entitats i les pertinents autoritzacions. CaixaBank comptarà amb 179.000 milions en dipòsits i 231.000 milions en crèdits. La capitalització borsària superarà els 16.000 milions, i l'entitat resultant tindrà 14 milions de clients i una quota de mercat mitjana al mercat espanyol en dipòsits del 14%, en crèdit a la clientela del 13,4%, i del 10,5% en total d'actius. La nota emesa ahir no diu res de la xarxa d'oficines (només cita la quota de mercat, que serà del 16,2%) i de la plantilla de la nova entitat.\nLa fusió per absorció no tindrà cap cost ni per a l'Estat ni per al sector financer, CaixaBank no ha demanat ajuts. Abans d'integrar-se, Banca Cívica se sotmetrà a un "exercici de provisions extraordinàries", segons destaca el comunicat.\nA més, l'entitat que copresideixen Antonio Pulido i Enrique Goñi tornarà els 977 milions de finançament preferent rebuts pel Fons de Reestructuració Ordenada de la Banca (FROB) durant els 12 mesos següents al tancament de la fusió. En el moment de la integració es farà un ajust del valor dels actius de Banca Cívica per un import pròxim als 3.400 milions, que es registrarà contra reserves. D'aquesta manera, el sanejament no impactarà en els resultats i es complirà amb el reial decret per actualitzar la seva exposició immobiliària.\nSinergies de 540 milions\nLes sinergies (els estalvis) de la integració assoliran un volum de 540 milions després del tercer any. Els costos de reestructuració s'estimen en 1.100 milions nets d'impostos.\nRequeriments de capital\nEl capital de màxima qualitat (core capital ) agregat a desembre de l'any passat seria del 10,2%, mentre que el pròxim juny se superarà el 9% de capital (Tier 1) que demana Europa (EBA). A finals d'any també es complirà amb els requeriments de Basilea III. L'entitat que dirigeix el conseller delegat Joan Maria Nin mantindrà el dividend en 0,231 euros per acció per a l'any en curs. També seguirà amb el pagament trimestral de remuneració.\nMorositat del 5,5%\nEl nivell de morositat de CaixaBank, situat el desembre passat en el 4,90%, augmentarà fins al 5,5% amb la suma de Banca Cívica. Amb tot, estarà per sota del 7,62% de la mitjana del sector. El nivell de cobertura serà del 82% (la mitjana es redueix al 58,2%, en dades del desembre passat). La liquiditat de la nova entitat arribarà als 24.000 milions (20.000 milions el desembre passat) i permetrà afrontar els venciments de deute majorista els pròxims tres anys.\nLa nota de CaixaBank es limita a assegurar que es firmaran pactes i convenis per col·laborar en el desenvolupament de l'obra social en els territoris de les caixes que formen de Banca Cívica.


Badalona demana desallotjar una nau ocupada on es fan festes il·legals - Línia Nord ed. Barcelonès Nord\nRedacció|2022-01-27T14:08:22+01:0027 gener 2022|Badalona|Línia Nord ed. Barcelonès Nord\nLa nau del Canyadó on es fan festes il·legals. Foto: Jordi Pujolar /ACN\nL’Ajuntament de Badalona ha reclamat el desallotjament d’una nau ocupada al barri del Canyadó on es fan festes il·legals. El punt d’inflexió es va produir el passat cap de setmana, quan es van reunir mig centenar de persones a les instal·lacions, que són propietat del Banc Santander.\nEsperonat per les queixes dels veïns de la zona, el consistori ja ha activat mesures de disciplina urbanística per intentar posar fi a la problemàtica i també ha demanat a la propietat que posi en marxa els tràmits legals necessaris per regularitzar la situació de la nau, un “pas imprescindible” per evitar que s’hi tornin a organitzar festes.\nLa nau s’ubica al carrer Corders, a tocar de la riera del Canyadó, i a pocs carrers d’aquest petit espai industrial hi ha tres centres educatius i blocs de pisos. L’Ajuntament té constància de l’okupació de l’espai des del mes de maig de 2021: “Des de l’estiu passat hi ha problemes, amb molèsties als veïns”, apunta l’alcalde Rubén Guijarro en declaracions a l’ACN.\nDurant aquests darrers mesos s’han fet diferents intervencions policials i s’ha aixecat acte de les festes que s’hi ha fet, però l’activitat no cessa. De fet, la del darrer cap de setmana “potser ha estat la més gran”, ha detallat Guijarro. Per evitar nous episodis com aquests, l’Ajuntament demana a la propietat que s’hi impliqui per impedir que els impulsors de les ‘raves’ tornin a entrar.


Toni Bou vol sumar un altre títol amb el Trial de les Nacions, que serà a Eivissa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nToni Bou vol sumar un altre títol amb el Trial de les Nacions, que serà a Eivissa\nredacció 19.08.2019 | 23:28\nDes del 2004, l'equip estatal masculí de trial no té rival i no hi ha hagut un sol any en què hagin perdut el Trial de les Nacions. Toni Bou participa en la competició des del 2005 i aquesta temporada vol sumar un altre títol amb el conjunt estatal, que és qui més vegades en la història ha aconseguit el campionat, un total de 25.\nToni Bou (Montesa) competirà de nou amb Jeroni Fajardo (Gas Gas) i Adam Raga (TRRS). La nova edició del Trial de les Nacions serà a Eivissa i els tres pilots de l'equip estatal l'han guanyat junts deu cops. En l'edició de l'any passat, Adam Raga va estar absent i va ser substituït pel basc Jaime Busto.\nNo hi ha cap dubte que el conjunt estatal torna a ser el gran favorit per endur-se el títol. El pilot de Piera, Raga i Fajardo segueixen dominant en els Campionats Mundials de trial després d'anys.\nL'equip femení té un repte més ambiciós, ja que l'any passat va obtenir la segona posició, en ser superades pel conjunt britànic. Berta Abellán (Vertigo), Neus Murcia (Gas Gas) i Sandra Gómez (TRRS) estan realitzant un gran Mundial, i Murcia segueix com a líder en el Campionat d'Espanya. Murcia és l'única de les tres que no va aconseguir el títol del Trial de les Nacions l'any 2017, en el qual Abellán i Gómez van gua-nyar amb María Giró.


Allotja't a la casa de Julieta el dia de Sant Valentí amb Airbnb\nPer primera vegada, la casa de Julieta de Verona rebrà un Romeu i una Julieta moderns per celebrar el dia de Sant Valentí. La casa medieval té l'emblemàtic balcó de Julieta, on es va fer la declaració d'amor més famosa.\nUna parella hi passarà una nit, gaudirà d'un àpat cuinat per un xef amb dues estrelles Michelin i podrà llegir les cartes d'amor que han enviat a Julieta.\nEl concurs està tancat. Ens posarem en contacte amb la persona guanyadora abans del 7 de febrer del 2020.\nT'espera l'estada més romàntica\nPassa una nit al dormitori de Julieta\nPodeu ser la primera parella, que després d'unes dècades, dormi a l'habitació de Julieta, al llit original de la famosa adaptació de Romeu i Julieta que va fer el director italià Franco Zeffirelli l'any 1968.\nGaudiu d'un sopar amb espelmes al menjador de Julieta\nGaudiu d'un sopar exclusiu al magnífic menjador, dissenyat exclusivament amb motiu d'un banquet de luxe per a dos, que us servirà un majordom personal.\nAprèn amb un xef amb estrella Michelin\nDescobreix la màgia de la cuina del xef Giancarlo Perbellini, que té dues estrelles Michelin i que et revelarà els secrets sobre el sopar especial del dia de Sant Valentí.\nCartes d'amor a la vora del foc\nAbraceu-vos al costat de la llar de foc, agafeu boli i paper i responeu a algunes de les inspiradores i emocionants cartes d'amor que cada any envien a Julieta des de tot el món.\nSegueix els passos de Romeu i Julieta\nGaudeix d'una ruta privada per Verona amb un fotògraf professional. Descobreix els seus tresors amagats i l'escenari de la història de Romeu i Julieta.\nEscriu una carta a Julieta\nA «Casa di Giulietta», hi arriben milers de cartes de tot el món cada any. Aquesta tradició, que va començar fa dècades, ha fet que aquesta ciutat italiana rebi l'àlies de «ciutat de l'amor» i l'ONG Juliet's Club s'encarrega d'escriure respostes a cadascuna d'aquestes cartes, gràcies al seu equip de voluntaris coneguts com «els secretaris de Julieta».\nLes persones que vulguin allotjar-se a la casa de Julieta li han d'escriure una carta en anglès en què expliquin la seva història d'amor i per quin motiu, juntament amb les seves parelles, serien els hostes perfectes. Envia-la abans de les 23:59 EST del 2 de febrer del 2020. S'hi apliquen unes condicions\nLa casa de Julieta: un símbol de l'amor durador\nLa història d'amor més famosa del món transcorre a la ciutat italiana de Verona. Encara que Shakespeare no va especificar-ne la ubicació exacta, es creu que Casa Giulietta, situada al centre de la ciutat, és la casa original de la famosa protagonista. Actualment, aquesta casa del segle XIII, que funciona com a museu, és un lloc de peregrinació pels més romàntics i un símbol internacional de l'amor.\nMés experiències romàntiques a Verona\nSecretaris de Julieta per un dia\nVisita el Juliet's Club i respon a algunes de les inspiradores i emocionants cartes d'amor que cada any envien a Julieta\nUn sopar d'estrella Michelin inspirat en Julieta\nEl xef Giancarlo Perbellini us cuinarà un sopar d'estrella Michelin per a dues persones inspirat en Julieta, que gaudireu a Casa Perbellini\nSessió de fotos romàntica\nDescobreix els tresors ocults de Verona mentre un fotògraf professional captura els millors moments de la visita\nPasseja pels carrers del centre de la ciutat i gaudeix dels vins i les delícies regionals


Rivera a Sánchez: «Porta al front la paraula indult», el debat de TVE, en vint frases | NacióDigital\nPedro Sánchez (PSOE), Pablo Casado (PP), Pablo Iglesias (Unides Podem) i Albert Rivera (Ciutadans) s'enfronten en el primer debat televisiu\nper Pep Martí, 22 d'abril de 2019 a les 23:38 |\nLa campanya electoral entra aquesta nit en una fase crucial amb el primer dels dos debats previstos entre els quatre candidats a la presidència del govern espanyol: Pedro Sánchez, líder del PSOE que aspira a romandre a la Moncloa; Pablo Casado, president del Partit Popular que afronta el seu primer test electoral a nivell estatal; Pablo Iglesias, al capdavant d'Unides Podem, i Albert Rivera, el candidat de Ciutadans.\nEl debat té lloc després d'una llarga polèmica entorn la presència o no de Vox en el debat inicialment previst a Atresmedia. Finalment, seran dos els debats, avui a RTVE i demà a Atresmedia, i sense Vox. El debat és moderat pel periodista Xabier Fortes i en els primers minuts ha tingut ja moments d'enfrontament dialèctic. Aquí teniu intercanvis enginyosos. Us oferim les 20 frases més contundents de la nit.\n- Albert Rivera: "Estem en aquest debat de miracle. El senyor Sánchez i la senyora Rosa María Mateo han intentat que no es fes. La senyora Mateo hauria de dimitir".\n- Pablo Iglesias: "Vull donar les gràcies als treballadors d'aquesta casa per la seva defensa d'aquest mitjà. La televisió pública no pot ser mai més el braç de cap govern".\n- Pedro Sánchez: "Hem intentat conciliar creixement econòmic i justicia social. Ho hem fet amb l'oposició de les dues dretes aquí presents. Fins a 403 ocasions, PP i Ciutadans han bloquejat iniciatives que eren bones per a la gent. Nosaltres apostem per la majoria social i ells pels corruptes".\n- Albert Rivera: "Pedro Sánchez porta al front la paraula indult".\n- Pablo Casado: "Hem creat més de sis milions i mig de llocs de treball. El dia que va guanyar la moció de censura el senyor Sánchez, es creaven 7.900 llocs de treball al dia. Quan va convocar eleccions se'n perdien 6.800 al dia".\n- Pablo Iglesias: "Com es pot permetre que els bancs en aquest país no paguin impost de societats? I que no es demani als bancs el retorn del rescat financer? Només demanem que es compleixi la Constitució i que s'instauri un sistema fiscal redistributiu".\n- Albert Rivera: "Si voten el senyor Sánchez o el senyor Iglesias, que són el mateix, els hi posaran la ma a la butxaca i votaran per una política del passat, per una política bolivariana".\n- Pedro Sánchez: "Hem incrementat fins als 900 euros el salari mínim. ha estat la millor pujada en aquest país, i no només per una qüestió de justícia, sinó també per revertir les enormes retallades que han patit els treballadors".\n- Albert Rivera a Pablo Casado: On era vostè quan Montoro pujava els impostos? Era al seu escó votant-los. Ha votat la major pujada de l'IVA i de l'IRPF. Cal canviar les polítiques de Rajoy i Montoro per polítiques realment liberals".\n- Albert Rivera: "Senyor Casado, sap on és el miracle econòmic del PP? A la presó".\n- Pablo Iglesias: "Em conformaria amb complir la Constitució. Si la Constitució diu que les pensions s'han d'actualitzar, per què no ho fem? Si parla d'una educació pública, per què no la fem pública i gratuïta en tots els nivells?\n- Pablo Casado: "Els que volen trencar Espanya tenen a Sánchez com a candidat. Em fa vergonya veure aquests dies que des d'una presó es proposa donar suport al senyor Sánchez a canvi d'un indult".\n- Pedro Sánchez: "El problema de Catalunya no és la independència, és la convivència. Amb un govern socialista no hi haurà referèndum d'autodeterminació. Els líders independentistes, si volen resoldre aquest problema de convivència, han de tornar a la via constitucional i estatutària".\n- Pablo Iglesias: "És clar que Espanya és plurinacional. Si la mateixa Constitució estableix que hi ha nacionalitats. La situació a Catalunya només es resoldrà amb diàleg, diàleg i diàleg".\n- Albert Rivera: "Se'm van saltar les llàgrimes al veure que uns polítics catalans donaven un cop d'estat. A Sánchez no li importa. No li importa reunir-se amb el senyor Torra. Ha arribat al poder amb els separatistes. Em comprometo a defensar la llibertat a tot Espanya, a Altsasu i a Errenteria. Tornarà a pactar amb Torra perquè ja ho ha fet. És una emergència nacional fer-lo fora".\n- Pedro Sánchez: "La seu del PP al carrer Génova era com un gran bazar de la corrupció. A la primera planta, financament irregular. A la segona, enriquiment il·lícit, a la tercera, repartiments en B... Tenen dotze exministres processats!".\n- Pablo Iglesias: "Un govern de PSOE amb Ciutadans seria un govern de dretes incapaç de resoldre els problemes de fons en aquest país".\n- Albert Rivera: "Li ofereixo la ma al senyor Casado per fer un govern de coalició. Però sense nacionalistes, tampoc el PNB".\n- Pablo Casado: "Nosaltres apostarem per l'equiparació policial i ampliarem la presó permanent revisable, per una immigració legal i per acabar amb els ultratges als símbols".\n- Pedro Sánchez a Albert Rivera: "Quina decepció! Jo vaig pactar amb vostè i ara s'abraça amb l'extrema dreta".\nPolítica, eleccions espanyoles 2019, Ciutadans, eleccions espanyoles 28-A, Pedro Sánchez, Pablo Casado, Pablo Iglesias, Albert Rivera, PSOE, debat, PP, Unides Podem


Millet confessa les comissions de Ferrovial a Convergència a través del Palau | betevé Web\nAurora Rodríguez@aurorarodgonMarta Martorell@martamartorell dimecres 8 de març, 2017 , 18.05\nL’expresident del Palau de la Música implica per primera vegada el partit i reconeix que les comissions es van cobrar durant “molts anys”\nPoc més d'una hora de declaració ha estat suficient perquè Fèlix Millet impliqués de ple Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) en el cas Palau. Millet ha començat acceptant fets que ja va confessar com el pagament del casament de les filles, però ha donat un tomb a la seva declaració quan ha acceptat obertament els pagaments que Ferrovial feia a CDC a través del Palau per obtenir obra pública. També hi ha implicat l'extresorer convergent Daniel Osàcar, acusat en la causa.\nMillet ha explicat que la comissió habitual de Ferrovial era del 4 %, del qual ha dit un 2,5 % era per a Convergència, un 1 % per a ell i un 0,5 % per a l'exdirector general del Palau, Jordi Montull. La quantitat que pagava l'empresa, ha dit l'expresident del Palau, la pactava Ferrovial i Convergència i ell no hi intervenia. Millet ha implicat directament l'extresorer del partit Daniel Osàcar i, a preguntes del fiscal, Emilio Sánchez-Ulled, ha reconegut que el Daniel que apareix als papers de la comptabilitat correspon a Osàcar. En canvi, ha negat que sàpiga si, a part dels tresorers, hi havia altres càrrecs del partit que en tinguessin coneixement.\nSegons Millet, ell va tractar amb l'extresorer Carles Torrent, ja mort, qui ha dit anava al Palau "a recollir diners" i amb Osàcar ha dit hi va tenir relació Montull. També ha confirmat que "es van donar diners" a la fundació Trias Fargas, vinculada a Convergència.\nEl fiscal, que ha interrogat Millet durant més d'una hora i mitja, li ha preguntat sobre altres pagaments que consten a la documentació que es va trobar al Palau. Per exemple, per 12,5 milions d'euros a Àngel Colom, un pagament que Millet ha assegurat que no recorda. Sí que ha acceptat, però, que va pagar la campanya d'Esteve Escuer per CDC a l'alcaldia de l'Ametlla del Vallès.\nMillet ha reconegut que amb Montull van optar per autoadjudicar-se una prima, que en el cas de l'aleshores president ha acceptat que era de 800.000 euros l'any. Ha acceptat que van introduir una clàusula als estatuts de la Fundació per cobrar-la i que el cobrament el feien a través de societats en què les administradores eren les dones de Millet i Montull i així "pagar menys impostos".\nL'expresident del Palau de la Música ha reconegut que els fons de la institució van servir per pagar obres a casa seva i a les de Jordi Montull i Gemma Montull, així com els casaments de les seves dues filles. En aquest últim cas, però, Millet ha justificat que el Palau va pagar els casaments perquè servís per "fer publicitat que al Palau es podien fer casaments". En aquest sentit el fiscal li ha recordat que tot plegat va costar 164.000 euros. Millet, però, ha dit que desconeix les xifres. També ha acceptat que tant ell com Montull van fer diversos viatges a l'estranger a càrrec del Palau.\nMillet ha insistit diverses vegades a dir que tots els diners desviats per al seu lucre, les obres, els viatges i els casaments van ser errors i ha repetit diverses vegades que "em vaig equivocar" i s'ha mostrat penedit.


Recerca per la Ciutadania Global » Com es protegeixen els drets humans més fonamentals de les persones refugiades?\nLa precarietat en l’habitatge, el deteriorament creixent de l’assistència sanitària o la dependència de les institucions internacionals per a l’alimentació marquen la vida quotidiana de milers de persones refugiades. I les situacions d’escassetat creen tensions als països d’acollida. En concret, l’ACNUR identifica conflictes, sobretot, per l’accés a l’aigua i a les instal·lacions sanitàries.\nL’objectiu d’aquesta proposta de recerca és, doncs, analitzar quins mecanismes s’han creat en un determinat indret d’acollida (un camp oficial de refugiats, un barri d’una ciutat…) per protegir els drets humans més fonamentals de les persones refugiades. En aquest àmbit, s’hi inclouen, bàsicament, l’alimentació, la higiene, l’assistència sanitària, l’educació, el sanejament…\nLa metodologia de recerca pot consistir, per exemple, en la realització d’entrevistes a organitzacions i persones que han treballat en camps de refugiats.\nRefugees: Research on living conditions, health, assistance efforts, Journalist’s Resource (Harvard Kenedy School)\nComissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat (CEAR)\nFederació Internacional de Societats de la Creu Roja i la Mitja Lluna Roja.\nTemes: Alimentació, Asil, Convivència, Corresponsabilitat, Drets humans, Migracions, Refugi, Sistema polític