La CUP rebutja l'oferta de govern coral presidit per Mas\nEl líder de CDC havia ofert als anticapitalistes confeccionar un executiu amb tres vicepresidències en mans de Junqueras, Romeva i Munté\n4 min. Barcelona 11/11/2015 20:18\n651x366 Els diputats de la CUP Anna Gabriel, Antonio Baños i Benet Salellas, sortint del Palau de la Generalitat / ARA Els diputats de la CUP Anna Gabriel, Antonio Baños i Benet Salellas, sortint del Palau de la Generalitat / ARA\nMoviments infructuosos per intentar desencallar la investidura. La CUP s'ha reunit aquest dimecres a la tarda al Palau de la Generalitat amb el president del Govern en funcions, Artur Mas, i els dirigents d'ERC Oriol Junqueras i Marta Rovira per mirar de desencallar l'elecció del cap del nou executiu, però no hi ha hagut acord. Els cupaires van votar en contra de la candidatura de l'actual president en funcions dimarts, tot i que es van emplaçar a tornar-ho a intentar dijous, en la segona votació, quan tornaran a oposar-s'hi. Segons ha avançat el diari ' El País', la portaveu parlamentària de la CUP, Anna Gabriel, i el diputat Benet Salellas han acudit aquest migdia a plaça de Sant Jaume. També era a la trobada –que ha durat poc més d'una hora– el cap de files de la formació, Antonio Baños.\nD'aquesta manera, segons ha informat Efe, l'oferta que hauria posat damunt la taula Junts pel Sí passaria per reelegir Mas com a president de la Generalitat, però amb tres vicepresidents. El primer, Oriol Junqueras, s'encarregaria de l'àmbit econòmic –com va avançar l'ARA–; el segon, Raül Romeva, de les relacions internacionals; i la tercera, Neus Munté, de l'àmbit social. És una fórmula que ja va avançar fa una setmana l'ARA i amb la qual, tal com ha publicat aquest dimecres, Junts pel Sí pretén convèncer la CUP. Es conformaria, per tant, un executiu coral, on la direcció seria col·legiada, tal com reclamava la CUP.\nAquesta solució, a banda de situar tres persones més com a homes forts de l'executiu, podria passar també per reduir competències en la figura del president de la Generalitat –almenys fins a cert punt, ja que algunes les blinda l’Estatut, com la convocatòria electoral–. Ara bé, igualment la presidència recauria en Mas.\nAquest, de fet, ha estat el detall que ha provocat el rebuig frontal de la CUP a la proposta. Els anticapitalistes han rebutjat fer declaracions quan han sortit de la cimera, però segons fonts de la negociació, han refusat qualsevol fórmula de Govern que passés per investir Mas com a president i han suggerit que el cap de l'executiu en funcions podria mantenir un càrrec, però no l'actual –ja van proposar Romeva com a candidat de consens, per exemple–. La negativa a avalar el líder de CDC ha estat contundent, però igualment s'han instat a seguir parlant, a l'espera de trobar un desllorigador que ara per ara pocs veuen proper.\nBaños ja havia avisat\nDe fet, Baños ja havia avançat al matí que la CUP tampoc pensa fer Mas president en segona volta. En unes breus declaracions a RAC1, Baños ha insistit que entre escollir Artur Mas "i les eleccions anticipades automàtiques que sembla que molta gent desitja hi ha opcions, hi ha persones i hi ha maneres". La CUP, de fet, difícilment hauria cedit aquest dijous els dos vots imprescindibles per investir Mas, ja que –a banda de la insistència de no avalar el líder de CDC– van anunciar que, en cas de principi d'acord, haurien de validar-lo a través d' una assemblea "oberta" que no tenien marge per fer abans de la segona votació de la investidura.\nUnes declaracions que havien estat contestades pel diputat de Junts pel Sí Lluís Llach a la mateixa ràdio, en què ha instat la CUP a replantejar-se el veto a Mas. "La CUP ens demana que 62 canviem d'opinió; nosaltres els demanem que canviïn d'opinió dos", ha dit. Reclama així que en la segona volta, després de perdre la primera, dos dels diputats de la CUP votin a favor de Mas i els altres s'abstinguin per garantir que tindrà més vots a favor (64) que en contra (63). "Les coses no van tan malament com sembla", ha reblat.\nEn el mateix sentit, el president del grup parlamentari de Junts pel Sí, Jordi Turull, ha fet una crida al bloc sobiranista a ser "lleials i conseqüents" amb la declaració rupturista. I això passa per ser capaços de tancar un acord per investir un president i teixir un "govern fort". Però avisa: "Tothom haurà de cedir en alguna cosa". Ho ha dit en una entrevista a 'Els matins', de TV3, en què ha fet una crida a la unitat: "El gran adversari nostre és l'estat espanyol". A primera hora del matí ja ha avisat que aquest mateix dimecres hi hauria contactes amb la CUP "per intentar trobar el desllorigador" que permeti formar "un govern fort i estable".\nJxSí intentarà seduir avui la CUP amb una proposta de govern coral


Es tracta d’un guardó per a reconèixer la defensa de la llengua i la cultura catalana que enguany també ha rebut l’Escola Bressola\nL’escriptora pallaresa Maria Barbal ha estat guardonada amb el XXXII Premi Compte d’Urgell que, com cada any, ha lliurat la Paeria de Balaguer. Es tracta d’un premi que posa en valor la força cultural, la trajectòria i la gran capacitat comunicativa de la feina i l’obra de determinades persones o entitats, com és el cas de l’Escola Bressola de Perpinyà i l’escriptora de Tremp Maria Barbal, novel·lista compromesa amb la llengua des de terres pallareses.\nL’acte de lliurament s’ha fet a la sala d’actes del Casal Cívic de la Noguera, on s’ha fet una lectura de l’obra de Barbal Pedra de tartera, acompanyada de la dansa d’Albert Bonet. L’escriptora també ha signat el Llibre d’Honor de la Ciutat.\nEl juny del 2021 Maria Barbal també fou guardonada amb el 53è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes.\nInforma: Oriol Gordillo Laboreo


El Jutjat d’Instrucció 1 de Castelló, en funcions de guàrdia, va acordar l’ingrés a la presó, comunicada i sense fiança d’un detingut per una presumpta agressió sexual a una menor de 16 anys ocorreguda durant les festes de la Magdalena.\nLa causa va ser oberta pel Jutjat d’Instrucció 6 però d’ella coneixerà finalment Instrucció 3 per les normes de repartiment, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV).\nAquest és el segon cas d’agressió sexual registrat durant la Magdalena. El mateix jutjat, també en funcions de guàrdia, va acordar divendres passat a la nit l’internament en règim tancat en diferents centres durant un màxim de sis mesos de tres menors detinguts per delictes contra la llibertat sexual d’una altra menor també durant les festes.\nEl jutge de guàrdia va acordar així la petició de mesures cautelars formulada per la Fiscalia, que és la institució competent en la instrucció dels procediments oberts a l’empara de la Llei de Responsabilitat Penal del Menor.\nPrèviament, el magistrat havia decretat, també d’acord amb el criteri del ministeri públic, la llibertat provisional d’un adult detingut en el marc del mateix atestat policial. El jutge li va imposar com a mesura cautelar l’obligació de comparéixer una vegada al mes en el jutjat.\nDels huit detinguts en un primer moment, la Policia va posar en llibertat un dels dos adults, mentre que la Fiscalia va fer el mateix amb altres tres menors.\nD’altra banda, la Policia Nacional investiga una altra presumpta agressió sexual a una dona major d’edat per part de la seua exparella comesa durant la passada setmana, encara que no està relacionada amb els actes festius.


La Fundació Vila Casas, ja des dels seus inicis, ara fa més de vint anys, sempre ha tingut un peu i mig a l’Empordà, un territori on, ara com ara, viuen i treballen més de dos-cents artistes plàstics. Molts d’ells ja es troben representats als museus de què disposa la Fundació, tant al mateix Empordà com a Barcelona. Tot i això, amb aquesta exposició –la primera d’un projecte que pretén arribar a dues– volem anar més enllà, posant en valor altres veus artístiques no tan escoltades. La nostra intenció és ampliar el radi d’artistes presents, però també aconseguir que tot aquest talent creatiu que ens envolta senti la Fundació Vila Casas com un espai propi on trobar-se i on presentar les seves obres.\nAmb aquestes dues exposicions posarem damunt la taula una cinquantena d'artistes, un fet que serà el primer cop que es porta a terme i que ens ha de servir, no per destacar-ne uns per sobre dels altres, sinó per poder parlar a partir d’ara de l’Empordà com a terra trufada d’artistes, un element patrimonial que beu de grans fonts com exemple els Pla, Dalí, Duchamp, Hamilton o Cuixart, i que ens diferencia d’altres contrades.\nArtistes participants: Artur Aguilar, Rosa Aguiló, Pilar Aldana-Méndez, Alfonso Alzamora, Ralph Bernabei, Rosa Brugat, Pep Camps, Josep Canals, Alberto de Udaeta, Jordi Galí, Javier Garcés, Guerrero Medina, Hiroshi Kitamura, Xavier Krauel, Luis Krauel, Laurent Martin “Lo”, Assumpció Mateu, Alícia Marsans, Maria Mercader, José Luís Pascual, Víctor Pérez Porro, Enric Pladevall, Carme Sanglas, Regina Saura, Manel Álvarez, Adolfo Estrada, Xavier Medina Campeny i Jordi Sardà.\nExposició comissariada per Toni Álvarez de Arana.


Els Lluïsos a EBA: un somni fet realitat | Xarxanet - Entitats i voluntaris de Catalunya per un món millor\nEls Lluïsos a EBA: un somni fet realitat Inici » Comunitari » Els Lluïsos a EBA: un somni fet realitat Tags\nTweet Bookmark/Search this post with 03/07/2012 - 17:40\nEn només vuit dies Lluïsos de Gràcia ha aconseguit que socis, amics i simpatitzants de l’equip facin donatius per valor de gairebé 14.000 euros. La campanya portava per nom “Veure Lluïsos a EBA no té preu!” i tenia com a objectiu recollir 50.000 euros per fer possible l’ascens a la Lliga Espanyola de Bàsquet Amateur (EBA).\nFinalment però, l’Ajuntament de Barcelona dotarà per primera vegada una partida pressupostària a per ajudar a l’Escola de Bàsquet dels Lluïsos a portar el seu equip a EBA. És un reconeixement a la trajectòria a la secció de Bàsquet que va començar l’any 1945 i actualment compta amb 18 equips.\nAvui divendres es comunicarà a la Federació Espanyola de Bàsquet (FEB) la participació a EBA de l’equip gracienc. El web, que es va posar en marxa per fer els donatius, es tancarà a les 12 de la nit d'avui divendres 29 de juny però la campanya de suport s’allargarà durant la temporada a través d’activitats per seguir recaptar fons i aconseguir el pressupost necessari per tot l’any.\nDes de l’entitat i l’equip s’ha expressat l’agraïment de totes les persones que han col·laborat de forma directa o indirecta per “fer possible aquest somni”. El vídeo de la campanya ja té més de 1600 visualitzacions.


Apartment Pul IV -Zdenka Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Pula, vosté es sentirà com a casa a Apartment Pul IV -Zdenka, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pula. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, aparell de televisió, cuina americana, nevera, plat de dutxa a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartment Pul IV -Zdenka no troba competidors en cap categoria.


4 de cada 10 santcugatencs ja han rebut la primera dosi de la vacuna contra la Covid-19\nUna infermera amb una dosi de la vacuna contra la Covid-19. FOTO: Artur Ribera\nLes xifres de vacunació s'han accelerat en el darrer mes, tot i que encara són lluny del 70% d'immunitat a l'estiu previst pel Govern\nper Ferran Mitjà Soto Periodista 10 de juny de 2021\nQuatre de cada deu santcugatencs ja han rebut, com a mínim, la primera dosi de la vacuna. Així, el 40% de la població del municipi ja ha estat vacunada contra la Covid-19, lluny encara del 70% que preveia l’Estat i el Govern de la Generalitat per a l’estiu.\nA més, cal destacar que la immunitat de grup és encara més lluny d’aquestes xifres, ja que la pauta completa només l’han rebut 2 de cada 10 santcugatencs, el 21%. En xifres totals, a dimecres 9 de juny, en el tancament d’aquesta edició del TOT, hi havia 35.777 santcugatencs vacunats amb la primera dosi, 20.008 que ja havien rebut la pauta completa.\nEls col·lectius de risc, coberts\nEls col·lectius de gent gran que viu en residències, el personal que hi treballa, personal sanitari d’hospitals i CAP, les persones de més de 80 anys, persones amb gran dependència o treballadors essencials ja comptaven en bones xifres de vacunació ara fa un mes, i els percentatges de persones vacunades d’aquests col·lectius han canviat molt poc.\nEn aquest sentit, les que siíque han augmentat considerablement respecte a fa unes setmanes són les xifres de les franges d’edat que comprenen d’entre els 50 als 79 anys. De fet, el percentatge de vacunació entre aquests col·lectius supera el 80% en la primera dosi, tot i que és cert que en els llindars dels 50 als 69 anys les xifres de la pauta completa són encara baixes, i en cap de les franges que compren aquestes edats se supera el 35%.\nComença la vacunació dels 45 als 49\nEn els darrers dies, ha començat la vacunació de les persones d’entre 45 a 49 anys. En aquest sentit, el 24% dels santcugatencs que es troben en aquest llindar d’edat ja ha rebut la primera dosi. De fet, les persones a partir de 40 anys ja poden demanar hora per vacunar-se, des del 7 de juny. La Comissió de Salut Pública ha acordat incorporar la vacuna Janssen en la campanya del col·lectiu de 40 a 49 anys, que també podran rebre Pfizer i Moderna.\nL’Rt per sota de l’1\nEn les darreres setmanes, a Sant Cugat, com arreu de Catalunya, la pandèmia ha entrat en fase de control, gràcies en part a l’increment del ritme de vacunació. Així, a la ciutat, a dimecres 9 de juny l’Rt estava en el 0,90 -cal destacar que es considera que la pandèmia està en decreixement quan aquesta xifra és inferior a 1.\nD’altra banda, el risc de rebrot se situa en els 106 punts a Sant Cugat, una xifra lleugerament superior a la del Vallès Occidental (82) i a la de Catalunya (93).


Recuperen un Porsche robat en un control a la Jonquera - Diari de Girona\nRecuperen un Porsche robat en un control a la Jonquera\nLa conductora, una dona de 36 anys que va ser detinguda, viatjava amb documentació falsa\ncarme vilà la jonquera 16.02.2021 | 00:03\nEl vehicle recuperat a la Jonquera. guàrdia civil\nEl vehicle recuperat a la Jonquera.\nLa Guàrdia Civil de la Jonquera va recuperar dimarts a la frontera un vehicle de gamma alta que havia estat robat. Es tractava d'un vehicle marca Porsche que conduïa una dona que va ser detinguda quan viatjava amb el vehicle.\nLa conductora, segons la informació facilitada, és una ciutadana francesa de 36 anys.\nVa ser detinguda com a presumpta autora d'un delicte de robatori i també per falsedat documental.\nEl cotxe va ser interceptat quan els agents de la Guàrdia Civil es trobaven fent un control rutinari a l'autopista AP-7 al terme de la Jonquera. Van aturar un vehicle, amb matrícula francesa, que circulava direcció França.\nUn cop identificada la conductora, els agents van observar que la documentació aportada eren fotocòpies de mala qualitat i això els va fer sospitar de la seva veracitat.\nEn inspeccionar el cotxe, van poder observar també com el número de bastidor no es corresponia amb la documentació aportada per la conductora, per la qual cosa van realitzar consulta a les seves bases policials i van descobrir que el vehicle havia estat sostret a França.\nLa Guàrdia Civil va contactar amb el Centre de Coordinació Policial francoespanyol del Pertús per verificar si el cotxe constava com a sostret.\nDesprés de la confirmació se'l va confiscar i es va procedir a detenir la conductora del cotxe, que viatjava sola.


La Policia sotmet a control a Son Sant Joan més de 5'6 milions de passatgers\n25 febrer 2021 18:19\nEls agents arrestaren 130 persones el 2004, la majoria per presentar documents falsos\nP.M. | 19 febrer 2005\nToni Cerdà, cap de la Comissaria del Cos Nacional de Policia a Son Sant Joan.\nEls funcionaris del Cos Nacional de Policia de la Comissaria de Son Sant Joan sotmeteren a controls, el 2004, un total de 5.635.247 passatgers comunitaris de païoes no inclosos en el Tractat de Schengen, i dels anoments tercers països.\nRespecte dels primers es tracta de ciutadans de la Gran Bretanya, Irlanda, Suïssa i dels deu països que l'any passat entraren a la UE, però que encara no han subscrit el Tractat de Schengen. Quant als ciutadans de tercers països, s'entén que no són dels esmentats fins ara, ni tampoc dels quinze primers països que formaven la UE. Aquests darrers tenen dret a la lliure circulació i entrada. En canvi, els comunitaris no inclosos a la normativa de Schengen no poden ser objecte de controls.\nDurant el 2004 Son Sant Joan registrà un trànsit de més de 20 milions de passatgers. La xifra d'entrades dels comunitaris no inclosos en el Tractat de Schengen i que foren sotmesos a controls policíacs fou de 2.700, i les sortides de 2.760. Les entrades de ciutadans de tercers països que passaren aquests controls arribaren a 45.000, i les sortides a 41.000. El resultat d'aquests operatius fou la detenció de 140 persones, la immensa majoria per documents falsos.\nA la Comissaria de l'aeroport, el responsable de la qual és l'inspector en cap Toni Cerdà, hi tenen l'ajuda del Grup i Fronteres i la d'Investigació. A més, i per agilitar els controls, disposen de sistemes tecnològics avançats, molts dels quals són cedits per Aena. Així, tenen un sistema en el qual es passa el DNI per una targeta i tot d'una surt a la pantalla si el titular té cap tipus de reclamació judicial pendent. Els grups policíacs també disposen d'un microscopi, un vídeo Spectrum i un photo-phone. Quan s'hi introdueix un document d'identitat, es connecten a l'instant amb la Brigada de Documents Falsos, de la Comissaria d'Estrangeria, i a l'instant es confirma o no l'autenticitat del document.\nEl responsable policíac de l'aeroport, Toni Cerdà, ressaltà ahir la col·laboració d'Aena a l'hora de deixar els aparells, «cosa que facilita molt la feina, si tenim en compte l'enorme trànsit que hi ha a Son Sant Joan i la quantitat enorme de passatgers sotmesos a controls».


Tractat d'Aranjuez (1801) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Tractat d'Aranjuez de 1801 fou un tractat internacional signat el 21 de març de 1801 entre el Regne d'Espanya i la Primera República Francesa. Els acords signats, en representació del rei Carles IV d'Espanya i de Napoleó Bonaparte, per Manuel Godoy i Lucien Bonaparte respectivament confirmaren la resolució del Tercer Tractat de Sant Ildefons, pel qual s'establia que Ferran I de Parma cedia el ducat de Parma i Piacenza a la Primera República Francesa. A canvi d'aquesta cessió, el seu fill Lluís va rebre el Gran Ducat de Toscana, que fou reconvertit en el Regne d'Etrúria, alhora que Ferran III de Toscana fou recompensat amb terres secularitzades de l'Arquebisbat de Salzburg.\nLes condicions establertes en aquest nou tractat confirmaven les disposicions de l'anterior, ampliant:\n↑ Manuel Godoy: Memorias del príncipe de la paz, p. 14-63, (1836).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tractat_d%27Aranjuez_(1801)&oldid=26295636»\nDarrera modificació: 8 feb 2021 a les 20:36\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 feb 2021 a les 20:36.


Jazztel supera el 10% de quota de mercat de banda ampla | wikiNoticia\nHas vist faltes en alguna notícia? WikiNoticia la fem entre tots! Si et registres podràs corregir els errors que has vist. Llegeix com funciona WikiNoticia o registrat!\tJazztel supera el 10% de quota de mercat de banda ampla\nTecnologia\t- Internet\tdimecres, 18 d'abril de 2012 19:54\tDurant els tres primers mesos de l'any, 85.141 usuaris han triat Jazztel per contractar ADSL, mentre que 20.455 ho han triat com a operadora mòbil. El seu millor trimestre dels últims anys li serveix per superar la barrera del 10% de quota de mercat.\nJazztel compta amb 1.207.816 clients que han contractat els seus serveis, un 30% més que fa un any. 6.212 de les noves altes durant el trimestre van triar el paquet que reuneix ADSL i Canal+, formula que ja compta amb 71.542 clients. Per la seva banda, Jazzbox ja té 9.581 subscriptors..\nTampoc li va malament a Jazztel en mòbil, sumant 20.455 serveis, fins a aconseguir 162.917. En els últims 12 mesos, ha augmentat un 143% el nombre d'abonats al seu OMV.\n56 noves centrals\nLa cobertura directa s'ha ampliat entre gener i març a 56 noves centrals, amb el que Jazztel està present en 936 centrals. 27 d'aquestes centrals estan situades en les Illes Canàries, la qual cosa li converteixen en l'alternatiu amb major cobertura a les illes, arribant a 300.000 llars.\nTercer centre de trucades d'atenció al client Jazzplat\nDurant aquest trimestre, Jazztel incorporarà una nova plataforma d'atenció al client amb la finalitat de fer front al creixement de la seva base de clients. El nou centre de recepció de trucades estarà a Bogotà (Colòmbia) i se sumeixi a les ja operatives a Argentina i Xile.\nResultats 1T 2012 de Jazztel.Font < Anterior


debotigues | Sant Feliu Innova\nDe Botigues: el comerç de Sant Feliu a Internet\n20 Desembre, 2011 6 Novembre, 2014 / Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat\t/ Deixa un comentari\nAhir, dilluns 19 de desembre, el Consorci de Comerç de Sant Feliu de Llobregat va estrenar web, un lloc web que neix amb la voluntat de ser el portal de referència a nivell comercial de la nostra ciutat, donant un impuls en la presència de les botigues santfeliuenques a la xarxa.\nEl web De Botigues, actualment en en fase de proves, es caracteritza per ser modern i intuïtiu. Hi trobareu:\n– Cercador de comerços: podem cercar comerços pel nom, el barri o segons l’activitat de la botiga.\n– Material audiovisual: galeries fotogràfiques i vídeos.\n– Notícies i informació d’interès per comerciants i ciutadans\n– Secció venda online: hi trobarem aquells comerços que disposen d’una botiga virtual, amb un enllaç directe per començar a comprar a través d’Internet.\n– Informació sobre el Consorci.\nMés enllà d’aquest web, el pla de comunicació del Consorci de Comerç, passa per una estratègia de presència als mitjans socials, essent present a Twitter, a Facebook i a Youtube, espais que ofereixen proximitat i comunicació directa amb la ciutadania i que també mereixen un apartat destacat al propi web.\nEstà prevista la sortida de la fase beta del web i la inclusió de tots els comerços associats al Consorci de Comerç a principis del 2012. Els comerços no associats interessats en fer-ho poden contactar-hi a través del web.\nNo us perdeu el vídeo de presentació.\nEl desenvolupament del web ha anat a càrrec de Setzenou una productora audiovisual santfeliuenca de la que us vam parlar anteriorment.


Quines competències professionals s’assoleixen en aquest cicle formatiu?\nEl títol desenvolupa procediments per capacitar l’alumne en el muntatge i manteniment de:\nInstal·lacions elèctriques de baixa tensió\nInstal·lacions d’automatismes en l’entorn d’habitatges i petita indústria\nXarxes elèctriques aèries i subterrànies de baixa tensió\nInstal·lacions de captació de senyals de radiodifusió sonora i TV en edificis\nInstal·lacions d’accés al servei de telefonia disponible al públic i instal·lacions de control d’accés\nCom funcionen els nous cicles formatius?\nLes unitats formatives són avaluables i certificables.\nLa superació de totes les unitats formatives associades a un mòdul implica la superació i la certificació del mòdul professional\nLa superació de tots el mòduls professionals suposa l’obtenció de la titulació\nCom es pot accedir a aquest ensenyament?\nComplint algun dels requisits següents:\nHaver obtingut el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria o equivalent\nHaver superat la prova d’accés als cicles formatius de grau mitjà\nAquest professional pot desenvolupar la seva carrera professional en empreses que tinguin com a activitat el muntatge i el manteniment d’infraestructures de telecomunicació en edificis, màquines elèctriques, sistemes automatitzats i instal·lacions elèctriques de baixa tensió i sistemes domòtics; treballant com a:\nInstal·lador/a i mantenidor/a electricista\nElectricista de construcció\nElectricista de manteniment\nInstal·lador/a i mantenidor/a de sistemes domòtics\nInstal·lador/a i mantenidor/a d’antenes\nInstal·lador/a de telecomunicacions en edificis d’habitatges\nInstal·lador/a i mantenidor/a d’equips i instal·lacions telefòniques\nMuntador d’instal·lacions d’energia solar fotovoltaica\nA quins altres estudis dóna accés?\nA un altre Cicle Formatiu de grau mitjà\nA un Cicle Formatiu de grau superior\nAl Curs de Preparació de les Proves d’Accés al cicles formatius de grau superior\nM1 - Automatismes industrials\nDibuix tècnic aplicat als automatismes\nMecanització de quadres elèctrics\nAutomatització elèctrica cablada\nAutomatització pneumàtica i electropneumàtica\nM2 - Instal·lacions elèctriques interiors\nInstal·lacions elèctriques interiors en edificis d’habitatges\nInstal·lacions elèc. interiors en locals, oficines i indústries\nDocumentació tècnica de les instal·lacions elèc. interiors\nInformàtica bàsica aplicada al càlcul i la representació gràfica d’instal·lacions elèctriques\nM3 - Instal·lacions de distribució\nCentres de transformació\nXarxes aèries de distribució en baixa tensió\nXarxes subterrànies de distribució en baixa tensió\nDocumentació tècnica de les instal·lacions d’enllaç\nM4 - Infra. comunes de telecomunicació en habitatges i edificis\nInstal·lacions de telefonia interior i d’intercomunicació\nM5 - Instal·lacions domòtiques\nInstal·lacions domòtiques amb sist. descentralitzats de bus\nInstal·lacions domòtiques amb autòmats programables\nInstal·lacions domòtiques amb sist. de corrents portadors\nInstal·lacions domòtiques amb sistemes sense fil\nM6 - Instal·lacions solars fotovoltaiques\nMuntatge d’instal·lacions solars fotovoltaiques\nManteniment d’instal·lacions solars fotovoltaiques\nM7 - Màquines elèctriques\nMàquines rotatives de corrent continu\nMàquines rotatives de corrent altern\nM8 - Instal·lacions elèctriques especials\nInstal·lacions d’enllumenat exterior\nInstal·lacions de receptors i de característiques especials\nDocum. tècnica de les instal·lacions elèctriques especials\nM9 - Electrònica\nM10 - Electrotècnia\nCorrent continu i electromagnetisme\nSeguretat en les instal·lacions electrotècniques\nM11 - Formació i orientació laboral\nIncorporació al treball\nPrevenció de riscos laborals\nM12 - Empresa i iniciativa emprenedora\nM13 - Anglès tècnic\nM14 - Síntesi\nM15 - Formació en centres de treball


AnàlisiAP Plans estratègics i el dia de la Marmota: com s’imagina vostè Elx en 2117?, per Carlos Pastor (@cpastor_) - Alicanteplaza\nELX. FuturElx I, Elche Proyecto Ciudad, FuturElx II, Elx Ciutat Verda Europea, Pla Estratègic Elx 2030… En 1996 Elx va ser una ciutat capdavantera a l’iniciar una planificació estratègica del futur de la ciutat. Vint anys després, s’acumulen les marques, les estadístiques i els documents.\nPerò la situació a escala regional encara és més de déja vu. El 1993, es plantejava el Triángulo Alicante-Elche-Santa Pola, impulsat pel Club de Inversores para el Desarrollo de la Provincia de Alicante. Un pla que va quedar en orris amb el canvi polític del Consell, que fins al 2005 no presentava el Pla d’Acció Territorial de l’Entorn Metropolità d’Alacant, al qual se li afegiria posteriorment la E d’Elx amb una reedició del pla en 2009. A eixe mateix any, la Diputació presentava un altre pla redactat per la Fundación Metrópolis.\nDesprés de tot, el PATEMAE va acabar integrant-se en l’Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (2011) que ha donat peu a la redacció del Pla d’Acció Territorial Alacant-Elx, actualment en redacció. “Hoy es el día de la Marmota... Otra vez”. Entre els vaivens partidistes i els plans buits, només el primer FuturElx va tindre seguiment i continuïtat.\nEstos plans estratègics van ser ideats al Regne Unit dels anys 80, en substitució dels governs metropolitans que feien contrapés al poder central de Margaret Tatcher. Es tractava d’un model més flexible que involucrava a agents privats: societats com la Thames Gateway London Partnership van participar d’un model que l’urbanista Antonio Font califica de “liberal” enfront dels plans-llei típics de l’ordenació territorial continental, els nostres Plans Generals d’Ordenació Urbana.\nCom apunten Ramon Marrades –qui participa dimarts en el fòrum Elche en el siglo XXI. Estrategias de futuro organitzat per Alicante Plaza- i Chema Segovia en la Revista Diagonal, el 75% de les 22 àreas urbanes espanyoles més importants havien aprovat ja un pla estratègic l’any 2012. La majoria d’ells basats en llocs comuns com “Impulsar l’economia del coneixement”, la “formació de clústers innovadors”, la “diversificació de l’economia” o la “millora de les infraestructures”.\nLa materialització d’objectius concrets com ser Capital Verda Europea el 2030 dota al pla estratègic d’Elx 2030 d’un relat i un context genuí, arrelat al territori. El futur d’Elx no pot ser genèric, vàlid per a qualsevol ciutat, sinó ben estudiat per aprofitar de les fortaleses de la ciutat de la Dama: el Vinalopó com a vertebrador metropolità, el Fondo com a ròtula natural, el pol del Parc Industrial, IFA i l’Aeroport conjugat amb el Districte Digital d’Aiguamarga...\nCom la llei valenciana d’ordenació del territori ha alleugerit els Plans Generals Estructurals, s’obri un nou moment per repensar com planifiquem les ciutats. Un lideratge tècnic allunyat de les dinàmiques electorals i triat amb un projecte transparent o elaborar plans d’actuació delimitats sobre territoris discontinus -ciutats del calcer, conca del Vinalopó- són algunes de les pistes per al futur.\nMirada llarga i idees clares, preguntem a tres arquitectes d’Elx com imaginen ells el futur de la ciutat a cent anys vista. Ixen a la palestra Diana Forner, arquitecta i membre d’Àgora d’Elx, Antonio Maciá, coordinador d’Arquitectura a la UA i ex-president del Col·legi d’Arquitectes d’Alacant i Patricia Navarro, arquitecta a arn arquitectos:\nDiana Forner, al fons a la dreta, en la reunió que va mantindre Àgora Elx amb l'alcalde CArlos González.\nCom ara és la Dama, el calcer o el Palmerar, quines serien les tres icones d’Elx en 2117?\nForner: M’agradaria que estos tres perduraren; encara que afegiria la importància històrica de la cultura de l’aigua lligada al palmerar i a la ciutat en totes les èpoques. Les icones serien els horts de palmeres amb ús agrícola, la xarxa de séquies, i en honor a la Dama d’Elx, protegiria ineludiblement l’àmbit on va nàixer i jauen els inicis de la nostra ciutat: les entranyes de l’actual Mercat Central.\nMaciá: Jo afegiria com a icona actual d’Elx el Misteri, i atenent a la resistència al desgast del pas del temps que mostra, crec que seguirà sent una de les tres icones de l’Elx del 2117. És molt possible que la Dama i el Palmerar ho siguen sent però imagine que apareixeran altres nous associats a l’evolució i creixement de la ciutat.\nNavarro: Fent un exercici de creació d’un futur “desitjat”, vull creure que la ciutat d’Elx serà una ciutat que valora, potencia i manté el seu patrimoni tant històric, com ambiental i cultural, per tant les grans icones com la Dama d’Elx, el Palmerar o el Misteri seguiran sent peces claus a la identitat de la ciutat. Estos elements culturals que, de certa forma, expliquen com l’home ha transformat el mitjà per habitar-o, deuran seguir sent el vehicle per a desenvolupar un contingut cultural potent, situant la ciutat al mapa com a vertader destí cultural i paisatgístic contemporani.\nPatricia Navarro, segon por l'esquerra, amb l'equip de Arn Arquitectos.\nQuin relat planteges per a l’Elx de 2117? Com te l’imagines?\nForner: Suposant un canvi idíl·lic de mentalitat dels nostres polítics... La ciutat del futur m’agradaria imaginar-la verda, sostenible, on es rehabilite enlloc de derrocar, amable amb els ciutadans, confortable i rica. Rica en un ampli espectre: en el que predominara el xicotet comerç, el tracte personal, la passió per la cultura i la tradició. M’agradaria somniar amb una ciutat que conserve la seua identitat i siga suficientment sensible com per apreciar i conservar el poc que ens queda de la seua història.\nMaciá: Efectivament ha de ser un relat imaginari perquè si avançar un futur a cinc anys és molt difícil, atenent la velocitat amb la qual es produeixen els canvis actualment, parlat de l’Elx de 2117 és una ficció. No obstant això i atentent als avanços tecnològics -genètica, intel·ligència artificial, comunicacions...- que s’estan produint i que encara no han aplegat, imagine un increment de la població -humana o no- que plantejarà noves necessitats i on les ciutats com Elx hauran de créixer de forma que s’entenguen com nuclis de ciutats de major dimensió, producte de l’associació entre actuals ciutats i pobles del seu entorn. Eixa futura ciutat tindria en la relació tecnologia-indústria i en el turisme els seus principals actius. Eixa seria una possible ficció.\nNavarro: En esta visualització creativa d’un futur desitjat m’imagine dibuixant una ciutat amb un projecte clar i consolidat de desenvolupament, tant a escala urbana com industrial i cultural. Perquè és objectiu clau de l’Elx del present començar a donar forma eixa Elx del 2117 a través de mesures a curt, mitjà i llarg termini, que d’una manera programada i planificada vaguen donant resposta a necessitats futures. Una ciutat que deurà ser més “intel·ligent”, apostant per una ciutat ecològica que preserva el seu medi natural i el converteix en el seu mode de vida. Un Elx que ha reinventat el seu centre històric amb carrers per a vianants i recuperant el patrimoni arquitectònic. Una ciutat “creativa” que utilitza el seu potencial industrial per erigir-se en capital de la moda del calcer i la creativitat, generant una xarxa que vincule comerç, educació, cultura i indústria, fent-se visible en la mateixa ciutat.\nQuina acció ràpida i fàcil plantejaries demà mateix encaminada a la consecució d’eixe relat?\nForner: Si seguim somniant... Açò que propose podria ser fàcil si realment s’aposta per un canvi de model de ciutat: m’encantaria trencar el contracte del Mercat Central i plantejar un projecte per a vertebrar tot l’exposat anteriorment. Em reserve els detalls per si encara algú vol deixar volar la seua imaginació.\nMaciá: Sent coherents amb el relat anterior, faria una aposta pel desenvolupament tecnològic: definir les bases i directrius necessàries perquè el Parc Industrial d’Elx tendisca a ser un referent en tecnologia, basat en el desenvolupament que mostren en eixes matèries les universitats d’Elx i Alacant.\nNavarro: Imagine una sèrie d’accions culturals divulgatives i expositives, aprofitant el propi patrimoni com els palmerars o edificis i espais sense ús per conscienciar al ciutadà de la importància d’establir unes pautes per al desenvolupament urbà i del paisatge que definisquen l’Elx del futur.


Novembre de 2010 – Pàgina 2 – No cal que en facis gaire cas\nEn unes recents declaracions, al meu parer especialment brillants, a Vilaweb TV\nel Dr. Josep Murgades afirma que la política lingüística que s’ha\nvingut fent fins ara, és la del "màxim insuficient"; és a dir, el màxim\nque es pot fer sense arribar a capgirar l’hegemonia de l’espanyol (és a\ndir, comentari meu: sense molestar gaire ni trencar res).\nem temo que aquesta no és una característica exclusiva de la política\nlingüística i que és la política catalana al complet la que està feta de\n"màxims insuficients", sota la cotilla de la interpretació de l’ínclita\nConstitució Espanyola i el seu estat de les autonomie.\nquatre dies tenim eleccions. Potser és el moment d’optar per un "mínim\nsuficient", si més no: "potser caldria que trenquéssim la rutina fent\nalgun gest desmesurat, alguna sublimitat que capgirés la història",\ncitant Martí i Pol.\nSegur que tots els que som i ens sentim catalans i, per tant, protagonistes únics del nostre destí hi sortiríem guanyant.\nForça, equilibri, valor i seny. Quatre paraules que trobem en els versos d’"Els Xiquets de Valls", de Josep Anselm Clavé i que han esdevingut el lema dels castellers.\nDes d’aquest novembre de 2010, els castells ja són patrimoni immaterial de la humanitat; ja són una part d’allò que la humanitat, sense distinció de races, religions, identitats, cultures… considera propi i irrenunciable i, per tant, digne de ser preservat com a part de l’imaginari col.lectiu, en un sentit ampli.\nAquesta universalització dels castells, però, també ens ha de fer mirar endins, sense complexos, i ajudar-nos a veure’ns en aquestes torres fantàstiques, perquè massa sovint, nosaltres, com a poble, hem tingut massa seny i massa equilibri, però ens han faltat la força i el valor. I sense aquests quatre elements, sense tots quatre alhora, res no pot tirar amunt amb garanties. Això ho sap qualsevol cap de colla competent, i ho sap aplicar.\nFelicitats, castellers! Seguiu fent-nos enveja, amb el vostre esforç, a veure si un dia, realment, sabem reunir força, equilibri, valor i seny, tots plegats, i fem l’aleta, com a país.\nAvió de paper.\nDe tant en tant hi ha noticies que ens retornen el somriure. Una d’aquestes és la del fantàstic vol d’un avió de paper tripulat per un clik astronauta.\nImmediatament m’ha vingut al cap la imatge del vol d’avions de paper carregats d’afecte i tendresa d’"Els nois del cor", una magnífica pel.lícula, sens dubte, amb una impecable i impagable banda sonora.\nI per acabar-ho d’amanir, un click astronauta pilotant l’aeronau! La fantasia perfecta. Tot un retorn a la infància dels meus fills, que no a la meva…\nEntre tanta rutina i mediocritat que ens abruma cada dia, un avió de paper capaç de volar pilotat per un personatge de jogina esdevé un bàlsam excel.lent.\nDeixem volar la imaginació i la memòria, ni que sigui un moment, i encara podrem veure un cel d’avionets de paper planejant enllà dels murs, escampant gratitud i il·lusió, guiats per un ésser menut, inanimat i encisador.


marfanta.com: Agricultura adverteix als arrossaires que lluitar contra el caragol maçana 'té un cost per a tothom'\nAgricultura adverteix als arrossaires que lluitar contra el caragol maçana 'té un cost per a tothom'\nTORTOSA (Baix Ebre).- El Departament d'Agricultura avaluarà, quan acabi la sega, els efectes de la salinització dels camps per combatre el caragol maçana. Tot i que hi havia una proposta sobre la taula per inundar 5.000 hectàrees més del marge esquerre amb un pressupost de 2 milions d'euros, la Generalitat està disposada a estudiar alternatives si els arrossaires es mantenen contraris a no tornar a inundar amb aigua salada els camps. Amb tot, el director dels serveis territorials d'Agricultura a les Terres de l'Ebre, Pere Vidal, ha advertit als arrossaires que "la plaga té un cost per a tothom i tampoc s'escapen els pagesos". "Caldrà fer una valoració econòmica sobre si és millor el remei que la malaltia o no", ha afegit.\nEn poques setmanes, quan acabi la campanya de la sega de l'arròs, Agricultura analitzarà l'impacte que la mesura d'inundar els camps amb aigua salada ha tingut en la producció. Amb tot, en la reunió del consell de direcció de l'Administració territorial d ela Generalitat a l'Ebre, s'ha recordat que la salinització es va fer per combatre el caragol i "l'objectiu s'ha acomplert perquè hem tingut el 100% de mortalitat". El delegat del Govern, Xavier Pallarès, ha reconegut que sabien que la inundació amb aigua salada podia tenir algun efecte secundari, però que caldrà avaluar l'impacte real.\nPallarès ha fet referència a "l'altíssima participació" que va tenir la reunió convocada per l'associació de productors del Delta (Prodelta) i que van rebutjar tornar a inundar els camps amb aigua salada. "Si la gent diu que no els convenç, estudiarem què hem de fer, és una plaga que haurem de conviure amb ella", ha afegit el delegat.\nEl director dels serveis territorials d'Agricultura, Pere Vidal, ha reconegut que caldrà estudiar si hi ha alternatives, però s'ha mostrat visiblement molest amb el rebuig dels arrossaires. "La plaga té un cost per a tothom, i els pagesos tampoc s'escapen, i això ho hem de tenir clar", ha manifestat.\nLa relació entre els pagesos i el Departament s'ha tensionat en els darrers dies després que uns 600 arrossaires, convocats per Prodelta, hagin rebutjat tornar a inundar els camps amb aigua salada, després que, segons han assegurat, la mesura ha provocat pèrdues de producció d'entre el 30 i el 40% de mitjana en molts camps salinitzats. L'entitat de productors del Delta vol una reunió amb el Departament per demanar que es lluiti contra la plaga amb mètodes alternatius i que respectin el conreu.\nA punt el conveni per lluitar contra la mosca negra i el mosquit\nD'altra banda, el delegat del Govern, Xavier Pallarès també ha informat que divendres passat van tenir una reunió al Palau de la Generalitat per enllestir el conveni interdepartamental que ha de garantir indefinidament el finançament tant per lluitar contra la mosca negra com pel mosquit. El conveni garantiria entre 700.000 i un milió d'euros per combatre aquestes plagues amb el calendari que els tècnics consideressin oportú. "L'objectiu és que es puguin fer els tractaments a principis d'any de manera tranquil·la i segura i sota criteri tècnic, sense preocupar-se pels recursos", ha explicat.\nEls departaments de la Generalitat que, juntament amb la Diputació de Tarragona, destinaran recursos en aquest nou conveni són Empresa i Ocupació, Salut, Agricultura, i Territori i Sostenibilitat. Precisament aquest darrer departament, ha signat una aportació de 144.000 euros per als tractaments contra el mosquit al Consorci de Serveis Agroambientals del Baix Ebre i Montsià (CODE).\nGutijaume 2:01 p. m.\nClar que “s’ha aconseguit el 100% de mortalitat”! Però no sols del caragol poma, sinó de tot l’ecosistema viu que hi havia als arrossars. La tècnica d’inundar amb aigua salada els camps d’arròs és una tècnica molt agressiva amb la fauna i hem d’anar molt en compte de tornar-la a aplicar. Hi ha altres mesures, sol cal que parleu amb els pagesos. Jo en conec que amb mesures pròpies no tenen ni un sol caragol poma a la seua finca, potser els haguessin tingut que fer més cas...\nignorant 12:10 a. m.\nJo passejaria totes les mares de Deu del territori pel delta. Ves a saber. Igual la solució es divina...\nALBERTO BELTRAN RODRIGUEZ 1:03 a. m.\n...los "taus" a estos caracoles, se los comen, tal vez si se pusiesen trampas en las alcantarillas tortosinas y se los soltaran alla bajo, la poblacion de los caracoles bajaria mucho...


La Fiscalia denuncia per primer cop els insults racistes en un partit de futbol | NacióDigital\nLa Fiscalia denuncia per primer cop els insults racistes en un partit de futbol\nEls fets van tenir lloc al camp de l'Espanyol durant un partit amb l'Athletic de Bilbao. El jutge ha admès a tràmit la querella\nper Bernat Surroca , 16 de novembre de 2020 a les 10:38 |\nEl jutjat d'Instrucció 2 de Cornellà del Llobregat ha admès a tràmit una querella per un possible delicte de lesions de la dignitat de les persones per motius racistes. Fonts de la Fiscalia apunten que és la primera vegada que es considera la participació en insults racistes en una grada d'un camp de futbol com a constitutiu d'aquest delicte. En concret, els fets fan referència a la grada de l'estadi del RCD Espanyol en el partit del gener contra l'Athletic de Bilbao. El jugador afectat per aquests insults va ser el davanter basc Iñaki Wiliams, que ho va denunciar un cop acabat el partit.\nEn els fets que es recullen s'explica que els càntics racistes van sortir del sector 108 de la graderia del camp del conjunt de Cornellà. En aquella zona hi havia els dos querellats J. C. M. A. i K. B. G, que van fer crits i gestos contra Wiliams "amb l'indubtable efecte d'humiliació i menyspreu de la seva dignitat per motius racistes". Van simular els gestos dels goril·les i van reproduir el so de "uh, uh, uh", que s'ha fet en altres ocasions en estadis de futbol per ofendre públicament els jugadors negres durant els partits. La Fiscalia sosté que aquests fets poden ser constitutius d'infracció penal.\nEl partit es va disputar el 25 de gener i va acabar en empat. Wiliams, al final del partit, va lamentar els insults racistes que va rebre quan va ser substituït. El partit va continuar amb normalitat, però el futbolista va denunciar els fets als mitjans "Me'n vaig trist per l'empat i sobretot perquè he patit insults racistes. Està totalment fora de lloc", va dir Wiliams als mitjans de club. L'Espanyol, líder de la Segona Divisió, va obrir una investigació i va criticar els fets.\nSocietat, tribunals, RCD Espanyol, Athletic de Bilbao, racisme\nNo hi ha dret que els insults no racistes en siguin exculpats tàcitament.\nPer Sursum corda el 16 de novembre de 2020 a les 13:45


El Matí Digital - Homilia 2012-10-21 Diumenge XXIX\nHomilia 2012-10-21 Diumenge XXIX\nEl poder i les facultats que comporta tot càrrec de responsabilitat és i ha de ser per a servir millor al poble\nEl fragment de l’evangeli de Marc que acabem de llegir, segueix immediatament al tercer anunci que de la seva passió, mort i resurrecció Jesús fa als dotze apòstols mentre van caminant cap a Jerusalem. Aquest és un evangeli que deixa bastant mal parats a dos apòstols: Jaume i Joan, perquè a part de demostrar que no havien entès res del que Jesús els hi acabava de dir, manifesten una ambició material que recorda la dels que lluiten sense manies per un càrrec dins una empresa trepitjant, si cal, als altres companys. A més, al narrar-nos la reacció de la resta dels apòstols l’evangelista posa de relleu les misèries i rancúnies que hi havia entre ells. Tot plegat, dóna a la narració un tret d’autenticitat.\nSi els evangelistes haguessin volgut tergiversar els fets o no dir tota la veritat, haurien passat per alt aquelles escenes on els apòstols no en sortien gaire ben parats. L’existència d’aquestes escenes ens confirmen en la veritat dels fets evangèlics i mostren que els evangelistes només van pretendre ser fidels al que havia succeït.\nJesús respon a la petició de Jaume i Joan dient que això no depèn d’ell sinó de Déu Pare, però ho aprofita per associar la participació en la seva glòria a la participació en la seva passió. Això, per a tots nosaltres que sincerament volem ser cristians, no només de paraula sinó de fets, per a tots nosaltres que amb penes i treballs, caient i aixecant-nos, i lluitant cada dia per ser millors anem fent camí en aquesta vida, ens ha de ser un motiu de confiança. I no ens ha de fer por beure el nostre calze – que vol dir afrontar els nostres problemes i les nostres dificultats de cada dia - perquè això és garantia de que acompanyarem a Jesús en la seva glòria.\nLa resposta de Jaume i de Joan, a la pregunta de Jesús de si podrien beure del mateix calze que ell beuria és decidida: “Sí que podrem”. Està clar que en la seva resposta deuria haver-hi, probablement, una mica d’orgull barrejat amb una excessiva confiança en si mateixos, una total ignorància de la feblesa humana i un absolut desconeixement del camí que havia de fer el mateix Jesús abans d’arribar a la glòria.\nPerò el que sí és evident, és que en aquells dos apòstols joves hi havia una bona dosis d’amor a Jesús que fa que no s’arronsin davant d’unes possibles dificultats. Això és el que necessita el Regne de Déu, persones emprenedores, que siguin capaces de sortir del camí rutinari que fa tothom.\nAquest diumenge és el dia de l’any en que l’Església ens invita a pensar en las Missions i ajudar amb les nostres pregàries i amb la nostra ajuda material als missioners, aquells que, lluny de la seva família, de la seva pàtria, de la seva cultura, estan predicant l’Evangeli de Jesucrist i fent un servei als més necessitats.\nEls missioners i missioneres, ho han deixat tot, en el sentit més ample de la paraula, família, companys, benestar... Són persones, com nosaltres, que per respondre generosament a la crida del Senyor, han renunciat a moltes coses. Molts hi han deixat la vida, altres han tornat al cap de molts anys esgotats pel treball realitzat, però cap dels que han perseverat en la seva tasca ha tornat penedint-se d’haver estat generosos amb el Senyor.\nPer acabar, recordem les últimes paraules de l’Evangeli que hem llegit: “Entre vosaltres... qui vulgui ser important ha de ser el vostre servidor, i qui vulgui ser el primer ha de ser l’esclau de tots....” Aquest ha de ser el principi del bon governant, tant dins a l’Església com a fora, el poder i les facultats que comporta tot càrrec de responsabilitat és i ha de ser per a servir millor al poble. Poder no hauria de ser mai sinònim de domini o de possessió. Per això Jesús es posa ell mateix com exemple: “... com el Fill de l’Home, que no ha vingut a fer-se servir, sinó a servir als altres i a donar la seva vida com a preu de rescat per a tots els homes”.. Servir...! a vegades ens costa tant!, però si fem cas de les paraules de Jesús, qui no serveix per a servir, no serveix per a res.\nLa paraula “evangeli”, significa “bona notícia”. Preguntem-nos si l’evangeli d’avui ha estat realment una “bona notícia” per a cada u de nosaltres!


Ciutat de vidre, de Paul Auster | BCNCultura.cat\n26/08/2009 2 Mins Read\nLa novel·la gràfica Ciutat de Vidre data la primera edició el 1994, i des de llavors és considerada un dels millors còmics del segle XX. Art Spiegelman explica a la introducció com l’amistat que va nèixer amb Auster el 1980 va donar lloc a una col·laboració entre David Mazzuchelli (que ha il·lustrat Batman Year One, de Frank Miller) i Paul Karasik (antic alumne de Spiegelman i professor d’art a Parker Collegiate).\nCiutat de vidre és una obra no visual, una complexa teranyina de paraules i d’idees abstractes en diferents estils narratius. La trama comença amb el personatge de Quinn, abans escriptor de poesia, teatre i assaig; que després de la mort de la seva dona i el seu fill de 3 anys esdevé escriptor de novel·la negra. Una nit qualsevol Quinn rep una trucada equivocada que es convertirà en el seu al·licient: se li encomana investigar Peter Stillmann, un exconvicte que volen tenir controlat el seu fill i la seva dona, i del que estan atemorits per la lliberació d’aquell.\nLa trucada que motiva Quinn anava dirigida a Paul Auster, qui apareix representat com un escriptor que està treballant en un assaig sobre El Quixot i explica la real autoria de l’obra de Cid Hamet, que mai va ser reconegut, ja que Cervantes va trobar el manuscrit àrab i la va fer retraduir a l’espanyol.\nPaul Auster (1947), amb aquesta novel·la gràfica planteja subtrames laberíntiques on els referents literaris tornen a ser rics, tal i com és habitual en tota la seva obra; inclús introdueix la coneguda història del Gènesi sobre la Torre de Babel. Amb Ciutat de Vidre, Auster inicia la cèlebre Trilogia de Nova York, l’obra més coneguda d’aquest premi Astúries (2006) influenciat per l’obra de Kafka i Beckett que té a la seva biografia novel·les com Leviatan, Tombuctú o Brooklyn Follies, o guions i direcció de pel·lícules com Smoke o Lulu on the Bridge.\nArt SpiegelmanBrooklyn FolliesCervantesCid HametCiutat de VidreDavid MazzuchelliFrank MillerGènesiLeviatanLulu on the BridgePaul AusterPaul KarasikSmokeTombuctúTorre de BabelTrilogia de Nova York


a cop d'ull: Pink Martini\nFa una setmana, enviant uns SMS a RAC105, ens van tocar unes entrades per anar a veure el concert de Pink Martini (L'Auditori, 21.30 hores). Vuit entrades en total: Mari, Isabel, Merche, Carolina, Enric, David, Jordi i jo.\nPink Martini és una banda de 12 músics de Portland (Estats Units), liderada per Thomas M Lauderdale (pianista) i China Forbes (cantant). La seva música combina els ritmes llatins, la música clàssica i el jazz.\nAvui presenten a Barcelona el seu darrer àlbum, "Hey Eugene!", però també interpreten èxits anteriors. Un concert fantàstic. Us deixo amb la cançó que dóna títol a l'àlbum.


Hotels a Sevilla - Catalonia Hotels & Resorts\nPer a escapades amb un color especial\nDescobreix els hotels a Sevilla\nSevilla conserva una riquesa històrica i cultural que omple qualsevol racó de la ciutat. El seu nucli antic és el més gran d'Espanya, i el tercer més gran d'Europa. Molts artistes han vist a Sevilla, un lloc pintoresc i extraordinari. Et ve de gust saber-ne més? Continua llegint i reserva a un dels hotels a Sevilla ubicats al centre per conèixer la seva cultura!\t[...] Veure més sobre els nostres hotels Ver más +\nSabies que el centre històric de Sevilla és Patrimoni de la Humanitat? Per introduir-nos en la història de Sevilla passejarem pel Barri de Santa Cruz, l’antic call, i gaudirem de les seves places atapeïdes de tarongers i dels florits patis andalusos. Visitarem la Catedral gòtica de més planta del món. Al seu interior es troba el sepulcre de Cristóbal Colón, responsable del descobriment del Nou Món.\nRecomanem pujar les escales de la Giralda, icona de la ciutat i famosíssima torre minaret per gaudir de les meravelloses vistes sobre Sevilla un dia assolellat. Sevilla gaudeix de molt bon temps tot l'any, així que gairebé sempre podràs gaudir de dies clars, amb un sol radiant.\nDeixa't portar per l'alegria de Sevilla entre un monument i un altre, i prova les delicioses tapes a qualsevol dels barris de la ciutat. Et deixarà el paladar ben satisfet i una experiència gastronòmica inoblidable. Als nostres millors hotels a Sevilla preparem també unes tapes boníssimes, típiques d’aquesta terra.\nContinuem visitant El Real Alcázar, en origen una fortalesa aixecada el s. VIII, reconvertida en residència reial. Del seu interior cal destacar el Palau de Pere I, d'arquitectura mudèjar i els Jardins de l'Estany, amb la seva penetrant aroma a gessamí. Et recomanem que t'apuntis a les activitats que s'organitzen per ensenyar-te els curiosos racons i sales de l'Alcázar.\nAl costat es troba l'Arxiu d'Índies de Sevilla, antiga Llotja de Mercaders, del s. XVI. Aquí es troba tota la informació relativa a les colònies espanyoles.\nPassejant per la vora del Guadalquivir ens aproparem a la Torre del Oro, una talaia aixecada entre els segles XIII i XIV. La Plaça d'Espanya es troba dins del Parc de María Luisa, un dels icònics enclavaments de la ciutat de Sevilla. Val la pena aturar-s’hi i observar cadascun dels diferents motius que decoren amb encant la plaça i fer-se una foto al banc de la teva província espanyola favorita.\nA través del Pont de San Telmo o del d'Isabel II arribem al Barri de Triana, que respira flamenc pels quatre costats. Creuant-lo arribarem al Carreró de la Inquisició, on tenia la seva seu el funest Tribunal. No et perdis l'espectacle d’un tablao per escoltar flamenc qualsevol nit, t’ho passaràs d’allò més bé!\nPer acabar la teva escapada de cap de setmana o les teves vacances, t’animes a un passeig en vaixell pel riu Guadalquivir? Als marges del riu va prosperar el comerç, arribant al seu punt àlgid durant l'època dels Reis Catòlics, els quals van convertir el seu port fluvial en el més important de la Península.\nLa cultura de les tapes està molt arrelada entre els sevillans, així que no te la pots perdre! Us recomanem degustar un gaspatxo ben fresc, “tortas de quisquillas” o els ous a la flamenca als bars i restaurants que serveixen tapes. Per postres, rovells de San Leandro, “mostachones” d'Utrera o coques d'oli. A més, si fa calor podràs prendre un bany refrescant als nostres hotels a Sevilla amb piscina. T’hi apuntes?\nA Sevilla, alguns dels nostres hotels estan tan ben ubicats que podràs gaudir del centre històric en sortir simplement de l'hotel. Podràs descobrir els monuments més destacats de la història, molts dels quals construïts durant el segle XVI.\nÉs el campanar de la catedral de Sevilla. Aquest monument és Patrimoni de la Humanitat. El nom de Giralda prové de girar i fa referència al penell que hi ha al campanar, des d’on es veuen molts punts de la ciutat sevillana.\nÉs una estació de tren que comunica Sevilla amb diferents ciutats i pobles d'Espanya. Alguns dels nostres hotels a Sevilla es troben propers a l'estació de Santa Justa.\nMés hotels a Sevilla\nA més de Sevilla\nDisposes d'un ampli catàleg d'hotels per fer de la teva visita a Sevilla una experiència inoblidable.


Càmera grava! Torna el Paraula de Dones!\nInici » Actualitat » Notícies » Càmera grava! Torna el Paraula de Dones!\nTEMES: Cultura,Persones,Arts en Viu, La Capsa, Dones\nTags: paraula de dones, la capsa\nSerà en format audiovisual i sota el títol "Cachitos de Paraula", la peça s’estrenarà el 6 de març a Youtube\ndimecres, 17 febrer, 2021 - 12:30\nSegurament molts recordareu la presentació del Paraula de Dones 2020 com l’última gran festa de l’època pre-covid. Va ser el 7 de març, pocs dies abans de decretar-se l’estat d’alarma. Des d’aleshores, la realitat que coneixíem ha canviat i hem hagut d’anar adaptant-nos constantment a les condicions de cada moment sense perdre la voluntat de mantenir vius – sempre en la mesura del possible - tant els espais de gaudi com els espais de relació i creació comunitària, que són els que doten de sentit La Capsa.\nI aquest és el cas del Paraula de Dones d’enguany. Des del setembre passat i fins a data d’avui, la concepció del projecte ha anat virant i transformant-se; i és que les anades i vingudes en les restriccions han fet que, tot i que vam aconseguir trobar-nos presencialment en un parell d’ocasions, fos molt difícil emprendre un procés de creació d’aquestes magnituds.\nPerò les ganes de Paraula mai minven i hem volgut aprofitar l'aturada per fer un auto-homenatge en format audiovisual a aquest projecte que té tants anys d'història com històries per explicar. I és que el Paraula de Dones és un projecte molt arrelat a La Capsa i a la ciutat: any rere any es genera un procés de treball de creació col·lectiva que conclou amb la presentació pública d'un espectacle. La iniciativa sorgeix amb la voluntat de donar visibilitat a les dones en el camp de la música. El vam veure néixer el 1997 i des d’aleshores, ha anat trepitjant diferents equipaments i espais de la ciutat, ha viscut diferents maneres de treballar-se i hi han participat moltíssimes persones i col·lectius del Prat.\nEl Paraula de Dones 2021 serà, així, una recol·lecció de moments, cançons, anècdotes, records i sobretot, de totes les persones, dones, artistes, que any rere any han fet possible la seva raó de ser.\nCom sempre, volem mantenir viu l’efecte sorpresa que caracteritza el Paraula de Dones i no us revelarem res més! L’estrena es farà el 6 de març a les 19h a través del canal de Youtube de La Capsa i us convidem a viure plegades la presentació d’aquesta retrospectiva paraulera!\nPer a més informació, podeu seguir-nos a Facebook, Instagram o a lacapsa.org\nVisca el Paraula!


About: Caridad del Río Hernández\nEustacia María Caridad del Río Hernández(Santiago de Cuba, 29 de març de 1892 - París, 1975), més coneguda com a Caridad del Río, Caridad Mercader o Caritat Mercader —pel cognom del seu marit—, va ser una militant comunista catalana i agent del NKVD soviètic. És especialment coneguda per ser la mare de Ramon Mercader, l'assassí de León Trotski, i per haver participat personalment en l'operació.\nTraduït del rus per , Jean-Michel\nCámara de Diputados del Congreso de los Estados Unidos Mexicanos\nPere Ardiaca, 1936-1949\nParticipà en l'assassinat de Trotski\nÉditions de Kérénac\nMaría Caritat Rio Hernàndez\nRevista Letral - Revista Electrónica de Estudios Transatlánticos de Literatura\nMedicina & historia: Revista de estudios históricos de las ciencias médicas\nCaridad Mercader, mujer ejemplar y heroína auténtica\nReseñas de libros: El hombre que amaba a los perros\nCaritat, amb una altra mirada\nConversa amb Bartolí\nEspagne et liberté: le second Munich\nPalabras del exilio 2. Final y comienzo: el Sinaia\nPalerm Vich, Joan Antoni\nParis en guerre froide\nPuntualizaciones al asesinato de Trotski\nRescatando a Mercader\nDiario de los debates de la Cámara de Diputados del Congreso de los Estados Unidos Mexicanos. Legislatura XXXVI - Año III - Período Ordinario\nMujer de terciopelos y armaduras: la mujer nueva y La Pasionaria en la literatura chilena sobre la guerra civil española\nUn mal libro de memorias y el asilo de Trotsky en México\n"Me ha hecho sufrir más la desconfianza que la tortura"\nL'espionatge soviètic : una forma de control social\nSocialismo y Libertad. El exilio antiautoritario de Europa en México y la lucha contra el estalinismo. 1940-1950\nEustacia María Caridad del Río Hernández(Santiago de Cuba, 29 de març de 1892 - París, 1975), més coneguda com a Caridad del Río, Caridad Mercader o Caritat Mercader —pel cognom del seu marit—, va ser una militant comunista catalana i agent del NKVD soviètic. És especialment coneguda per ser la mare de Ramon Mercader, l'assassí de León Trotski, i per haver participat personalment en l'operació. Caridad Mercader pertanyia a una família acomodada, d'origen indià, de la Barcelona de principis del segle XX. Es va casar jove amb Pablo Mercader, membre de la burgesia fabril barcelonina, de qui va prendre el cognom, i amb el qual va tenir cinc fills. Després de la fi del seu matrimoni amb Pablo Mercader, es va allunyar de la seva família i va girar l'esquena a la seva classe social. Va freqüentar cercles anarquistes i finalment es va adherir a l'ideari comunista. Va participar en els combats per sufocar la revolta militar a Barcelona i es va unir a les columnes que van partir cap a l'Aragó, on va resultar ferida, fet pel qual va haver de tornar a la rereguarda. A les files del PSUC, va aconseguir certa notorietat (va ser presentada com la «Pasionaria catalana»). A la fi de 1936, va encapçalar una missió propagandística a Mèxic i, posteriorment, es va convertir en agent del NKVD a Espanya. El seu fill Ramon, també membre del PSUC i oficial en l'exèrcit republicà, va ser igualment captat per l'espionatge soviètic durant la guerra —probablement, amb la intervenció de la seva mare— i entrenat per eliminar León Trotski, exiliat a Mèxic. Caridad, que s'havia instal·lat a París en algun moment de 1937, també va participar en l'operació, però quan Ramon va ser detingut després d'assassinar Trotski, ella va aconseguir sortir de Mèxic i arribar a la Unió Soviètica, on va ser rebuda amb honors. Allà va participar activament en els conflictes entre les diferents faccions del comunisme espanyol exiliat. El 1944, va aconseguir un permís per sortir del país amb l'objectiu d'aconseguir l'alliberament del seu fill. Però contravenint les condicions acordades, va viatjar a Mèxic, on es duia a terme una operació encoberta per aconseguir que Ramon Mercader fugís de la presó. La presència de Caridad Mercader va ser contraproduent, ja que les autoritats mexicanes van endurir les condicions penitenciàries de Ramon i els soviètics van abandonar l'operació, sense aconseguir treure'l de la presó. Ramon mai va perdonar la interferència de la seva mare. Després del fracàs de l'operació, Caridad es va establir a París, gaudint d'una pensió soviètica. Viatjava ocasionalment a la Unió Soviètica per visitar als seus fills, Lluís i Ramon, que s'havia establert allí després de complir la seva condemna a Mèxic. Va morir a la capital francesa el 1975. (ca)\nCaritat Mercader (ca)\nEustacia María Caridad del Río Hernández(Santiago de Cuba, 29 de març de 1892 - París, 1975), més coneguda com a Caridad del Río, Caridad Mercader o Caritat Mercader —pel cognom del seu marit—, va ser una militant comunista catalana i agent del NKVD soviètic. És especialment coneguda per ser la mare de Ramon Mercader, l'assassí de León Trotski, i per haver participat personalment en l'operació. (ca)\nCaridad del Río Hernández (ca)


El cost de les sancions - aula d'economia i empresa\nEl cost de les sancions\nPosted on 14/03/2022 10/03/2022 Author Estudis d'Empresa 0\nEl preu de la llum en el mercat majorista ha superat aquesta setmana els 600 euros/MWh. Després d’aquesta nova pujada, que es produeix en plena ofensiva militar de Rússia sobre Ucraïna, el preu de la llum multiplica per 13 l’import registrat fa un any, quan es pagava a 45 euros/MWh, i és un 90% superior al de quan Rússia va envair Ucraïna el 24 de febrer. Un dels components que més contribueix a aquest enlairament és l’escalada que ha registrat el gas en els mercats internacionals i que marca generalment el preu majorista, al ser l’última font més cara que cobreix la demanda. Tampoc mai s’havia pagat el petroli a un preu tan alt en euros. L’escalada dels preus del cru, que ha superat els 130 dòlars i la devaluació de l’euro respecte al dòlar han portat el Brent i les economies europees a pagar-lo per primera vegada molt per sobre dels 100 euros. I el preu s’ha disparat davant la possibilitat que Occident, els EUA més que Europa, iniciï un embargament del petroli i gas russos. El transport s’encareix i els costos energètics, encabritats per l’escalada del gas i de la llum, es disparen.\nDe mitjana, a la UE el 40% del consum de gas i el 27% del petroli provenen de Rússia. La factura és de 180.000 milions d’euros anuals. Aquests ingressos contribueixen al 75% del pressupost militar del Kremlin i, per tant, ajuden a finançar la guerra amb Ucraïna. És precisament el flux de diners associat a les importacions d’energia i matèries primeres per part d’Europa allò que sosté en bona mesura l’arrogància de Putin. Molt particularment, la dependència del gas rus és directa i enorme en el cas de molts països de l’Europa Oriental. Les darreres sancions, que s’afegeixen a la congelació dels actius exteriors del Banc Central de Rússia, pretenen asfixiar econòmicament el règim de Putin. Però també tenen importants efectes sobre Europa, un gegant econòmic sense autonomia energètica ni capacitat de defensa pròpia. Cada dòlar d’encariment del petroli suposa un cost en termes de PIB espanyol proper a 300 milions. Les famílies i els treballadors s’empobreixen, les empreses redueixen els marges, i si aquestes poden repercutir l’increment de preus perjudiquen els consumidors.\nAra bé, com perjudica a Putin el boicot al petroli i gas russos? Doncs ben poc de moment. Rússia normalment exporta 8 milions de barrils de petroli diaris. Al voltant del 60% es destina a Europa i el 20% a la Xina. Ara, el barril de petroli dels Urals es ven amb un lleuger descompte davant el barril de Brent, però es continua venent. El Kremlin continua fent caixa i el gran beneficiat del descompte és la Xina. El petroli i gas russos que no compra Europa es venen més barats a la Xina. Les sancions a Rússia, per tant, reforcen l’eix Moscou-Pequín. Aquests països fa anys que estrenyen els llaços econòmics. Vladímir Putin i Xi Jinping s’han trobat 40 vegades en reunions oficials els darrers anys. La Xina és el soci comercial més important de Rússia. El Banc Central rus té el 13% de les reserves exteriors en iuans. Els dos països acaben de signar un contracte a 30 anys perquè Rússia li subministri gas natural a la Xina mitjançant un nou gasoducte, arribant també a un acord pel subministrament de 100 milions de tones de carbó. El 2017 varen establir un sistema financer de pagament interbancari per a liquidar transaccions entre iuans i rubles. El seu ús fins ara ha estat limitat i cada cop és més clar que aquests acords es varen fer per evitar les sancions occidentals que seguirien a un atac militar sobre Ucraïna que porten molts anys preparant. Les sancions no aturaran les ambicions del Kremlin ni ofegaran econòmicament a Putin. Més aviat, el principal damnificat serà Europa i la Xina el beneficiat.\nQuina podria ser una possible solució a aquest problema? Els Estats Units és un gran productor de petroli i gas, acumulant també immenses reserves en el seu territori. Un esforç productiu intensiu per vendre massivament els seus recursos energètics, tant en el mercat nacional com en l’exterior, debilitaria el règim de Putin a l’abaratir el preu de l’energia i disminuir els ingressos que financen la criminal guerra. Al mateix temps, a mitjà termini, els EUA i la Xina, en guerra comercial des del 2018, haurien d’eliminar recíprocament els aranzels imposats per Trump. L’escalada en la retòrica, les contínues topades diplomàtiques i les sancions mútues entre les dues superpotències contribueixen a la polarització mundial. El conflicte de Rússia amb Ucraïna reforça la unió entre la Xina i el Kremlin, tensionant les relacions entre l’eix Pequín-Moscou i l’aliança transatlàntica entre Europa i els Estats Units. L’acció militar premeditada de Putin sobre Ucraïna és un acte criminal que sega la vida de molts innocents. Una invasió de l’illa de Taiwan per part de l’exèrcit de la República Popular de la Xina podria significar l’inici de la Tercera Guerra Mundial. La millora en l’autosuficiència energètica d’Europa, l’esforç exportador en petroli i gas dels EUA i l’OPEP, així com l’impuls de les relacions comercials amb la Xina en serien els antídots més eficaços.\nCategory: Articles d'opinió Tag: Actualitat, ADE, Preus, UManresa Leave a comment\nPrevious PostEconomia de guerra\nNext PostLa guerra i la crisi alimentària


El govern de Mariano Rajoy diu que "continuarà vetllant pel compliment de la llei"\nRedacció 24/03/2018 - 10.30 Actualitzat 24/03/2018 - 19.11\nEl govern de Mariano Rajoy avisa el president del Parlament, Roger Torrent, que està obligat a atendre les peticions del grups parlamentaris del PP, Ciutadans i PSC, que demanaven suspendre el ple d'aquest matí on estava previst fer el segon debat d'investidura.\nFinalment, la votació s'ha suspès, però s'ha fet un ple amb torn de paraula per a tots els grups. El PP ha decidit marxar del ple. Per això, els erveis jurídics del govern espanyol ja estudien el contingut del ple. Valoren, però, que no s'hagi fet cap votació.\nL'executiu de Rajoy considera que el ple d'avui no ha tingut garanties i que Torrent havia d'haver atès les peticions de suspensió fetes per PP, Ciutadans i PSC. Consideren que seria una sessió parlamentària contrària a la doctrina del Constitucional i al propi reglament del Parlament.\nSegons la Moncloa, la situació procesal del candidat Jordi Turull després que el jutge Pablo Llarena decidís enviar-lo a la presó fa impossible que se celebri un ple "amb garanties". Recorden que sobre una circumstància com la d'avui, ja existeix una doctrina del Tribunal Constitucional, i també s'hi han pronunciat els lletrats del Parlament.\nNotícies relacionades: El Suprem processa 13 polítics independentistes per rebel·lió\nEl ministre de l'Interior, Juan Ignacio Zoido, ha instat al compliment escrupolós de la llei i ha afegit que el govern espanyol actuarà amb prudència però amb fermesa. Zoido ha fet una crida a recuperar la normalitat institucional, social i econòmica a Catalunya i ha insistit que a Espanya no es persegueix cap ideologia.\nInvestidura Govern empresonat Procés català Rebel·lió


PIMEC celebra la constitució del Consell del Diàleg Social | PIMEC\nPIMEC celebra la constitució del Consell del Diàleg Social\nEl president de la patronal, Josep González, ha participat avui a la primera reunió constitutiva que ha de servir per abordar els reptes econòmics, socials i laborals a conseqüència de la crisi de la Covid-19.\nBarcelona, 30 d’abril de 2020. El president de PIMEC, Josep González, ha participat avui a la reunió constitutiva del Consell del Diàleg Social de Catalunya, l’òrgan col·legiat de participació institucional i permanent, format pel govern i els sindicats i patronals més representatius, que vetlla pel desenvolupament i la concertació social.\nPIMEC valora positivament la reunió d’avui, que ha de servir per abordar els reptes econòmics, socials i laborals a conseqüència de la crisi sanitària de la Covid-19. Josep González celebra “la voluntat de tots els agents socials per treballar amb consens i diàleg per fer front a aquesta greu crisi que tant està afectant a empreses i persones treballadores”. En aquest sentit, el president de PIMEC ha assenyalat que ara “s’encara una fase molt enfocada a l’activitat productiva i caldrà unitat i consens en l’estratègia de desconfinament per garantir una tornada a la plena activitat amb les màximes garanties per a la salut de les persones treballadores i empresàries”.\nEl Consell del Diàleg Social de Catalunya s’ha constituït avui en virtut del decret llei 9/2020, pel qual es regula la participació institucional, el diàleg social permanent i la concertació social de les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya. Aquest decret ha permès per primer cop ordenar jurídicament la concertació i el diàleg socials del Marc Català de Relacions Laborals i ha donat transparència definitiva a l’espai de representació empresarial després de l’acord assolit per Foment del Treball i PIMEC l’any passat, entre altres qüestions.\nFormen part d’aquest consell el president de la Generalitat, Quim Torra, el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, el secretari general de CCOO Catalunya, Javier Pacheco, el secretari general d’UGT Catalunya, Camil Ros, el president de Foment del Treball, Josep Sánchez Llibre i el president de PIMEC, Josep González.


Primera estona de pregària: Marta de Betània | Espai Sagrat\nVés fent que el silenci i la quietud siguin cada vegada més grans\nEn començar aquesta estona de reflexió i pregària, vés fent que el silenci i la quietud siguin cada vegada més grans. Hi ha moltes maneres d’ajudar a això, i segurament tu tens la teva pròpia; aquí te’n suggerirem alguna.\nAquesta vegada l’exercici que ens ajudarà a fer més quietud a l’hora d’escoltar la veu de Déu serà fixar-nos en les sensacions de les diferents parts del cos. No importa si estem asseguts en una cadira còmoda, o estirats al llit, o caminant. Primer fem conscients les sensacions dels peus, de les sabates, si en portem, o del contacte amb el terra que trepitgem.\nRessegueix les altres parts del cos de baix a dalt: les cames, els malucs, el tors, els braços, les mans, la cara i fins el cuir cabellut. Afina la sensibilitat en cada sensació i no vagis de pressa.\nQuan hagis arribat al cap, deixa que l’atenció torni als peus, i mou-te de nou lentament sense pressa pel teu cos una o dues vegades més.\nDesprés, quan estiguis a punt, deixa que aquesta atenció descansi en algun lloc al centre de tu mateix. És des d’aquest centre on escoltaràs el relat de la trobada de Marta amb Jesús.\nJoan 11:1, 3-6, 17-27\nUn home que es deia Llàtzer estava malalt. Era de Betània, el poble de Maria i de la seva germana Marta. Maria era la que va ungir el Senyor amb perfum i li eixugà els peus amb els cabells. Llàtzer, el malalt, era el seu germà.\n– Senyor, aquell que estimes està malalt.\n– Aquesta malaltia no portarà a la mort, sinó a la glòria de Déu: per ella el Fill de Déu serà glorificat.\nJesús estimava Marta i la seva germana i Llàtzer. Però quan va sentir que Llàtzer estava malalt, es va quedar encara dos dies al lloc on era.\nQuan Jesús arribà, va trobar que Llàtzer ja era al sepulcre des de feia quatre dies. Betània és a prop de Jerusalem, cosa de tres quilòmetres, i molts dels jueus havien vingut a donar el condol a Marta i Maria per la mort del seu germà. Quan Marta va saber que Jesús arribava, sortí a rebre’l. Maria es quedà a casa. Marta digué a Jesús:\n– Senyor, si haguessis estat aquí, no s’hauria mort, el meu germà. Però, fins i tot ara, jo sé que Déu et concedirà tot el que li demanis.\n– El teu germà ressuscitarà.\n– Ja sé que ressuscitarà en el moment de la resurrecció, el darrer dia.\n– Jo sóc la resurrecció i la vida. Qui creu en mi, encara que mori, viurà; i tot aquell qui viu i creu en mi, no morirà mai més. ¿Ho creus, això?\n– Sí, Senyor: jo crec que tu ets el Messies, el Fill de Déu, el qui havia de venir al món.\nQuines paraules utilitzaries per a descriure l'amor de Déu per tu?\nMarta, Maria i Llàtzer són de Betània, un poble prop de Jerusalem. La seva casa serveix a Jesús de refugi durant el seu ministeri. És un lloc on se sent còmode, i hi ha la confiança i llibertat per a anar-hi quan vulgui. Com et sents a la presència de Jesús? Experimentes també aquesta llibertat i confiança?\nAquest fragment és anomenat «la resurrecció de Llàtzer», però també es podria anomenar «la fe de Marta», perquè el tema principal del relat és la conversa de Jesús amb Marta. La seva conversa transforma la història del miracle de Llàtzer en una història sobre la plenitud de vida que s’obre a tots els qui creuen en Jesús. Et sents a prop de Marta? En quin sentit?\nJesús estimava Marta, Maria i Llàtzer. Les germanes li envien la notícia que el seu germà està malalt, però no demanen a Jesús que el vingui a curar. Confien en Jesús i en el seu amor. Déu ens estima de moltes i diverses maneres –amb misericòrdia, sanant-nos, perdonant-nos, sense condicions… Quines paraules utilitzaries per a descriure el seu amor per tu?\nQuan Marta sap que Jesús ha arribat, surt immediatament a trobar-lo. Sents també aquesta necessitat de trobar Jesús en la teva vida i d’anar-lo a buscar?\nMedita sobre aquells fets de la teva vida que t’han ajudat a aprofudir en la fe\nQuè deu haver pensat Marta mentre corria cap a Jesús? Potser recorda el que havia fet pels altres: la vídua de Naïm, el fill retornat a la vida, o la filla de Jaire. Has estat testimoni del poder de Déu en la vida dels altres? ¿Ha treballat també, Déu, en la teva pròpia vida? ¿Tens la sensació que segueix actuant en tu, o el sents llunyà i com si de moment no hi fos?\nJesús diu a Marta: «Jo sóc la resurrecció i la vida. Qui creu en mi, encara que mori, viurà; i tot aquell qui viu i creu en mi, no morirà mai més». Com ressonen en tu aquestes paraules de consol i sanació?\nAmb convicció, Marta fa la seva gran professió de fe: «Sí, Senyor: jo crec que tu ets el Messies, el Fill de Déu, el qui havia de venir al món». Es parla molt de la confessió de Pere en resposta a la pregunta de Jesús: «Qui dieu que sóc, jo?» Però la de Marta és igualment poderosa. Potser t’atreveixes també a escriure la teva pròpia professió de fe…\nMedita sobre aquells fets de la teva vida que t’han ajudat a aprofudir en la fe. Com que la pregària es va acabant, conversa amb el Senyor. Com podria completar aquesta afirmació: «Sí, Senyor, jo crec…»?


Personal vetllador a centres educatius públics: de maig 2016\nLes Patronals pretenen revertir els 30 dies de lactància acumulada a les treballadores i treballadors del Lleure Educatiu i Sociocultural\nLes patronals ajornen fins els 23 de maig la Paritària del Conveni\nCCOO no acceptarà cap retallada de drets,\namagada darrera un "qüestió interpretativa".\nDavant la impossibilitat de donar una resposta unitària i per tal de "mantenir la unitat patronal", les associacions patronals presents a la Comissió Paritària del III Conveni del Lleure Educatiu i Sociocultural de Catalunya han ajornat quasi un mes la resolució de dues preguntes adreçades a la Comissió Paritària.\nLes dues preguntes, anaven dirigides a aclarir el dret de les treballadores, a gaudir de 30 dies naturals de permís per lactància.\nDes de CCOO creiem que únicament existeix una interpretació possible, que respon inequívocament a l'esperit d'allò discutit durant la negociació,\nTOTES LES TREBALLADORES I TREBALLADORS, IMMEDIATAMENT DESPRÉS DEL PERMÍS DE MATERNITAT, PODRAN GAUDIR DE 30 DIES NATURALS DE PERMÍS EN CONCEPTE DE LACTÀNCIA.\nEl principal escull prové de la patronal ACELLEC , qui oblidant tot allò negociat, pretén que d'una volada desaparegui una de les principals fites del III Conveni. Aquest fet únicament ve a aprofundir el gran distanciament d'aquesta patronal envers les treballadores i treballadors. CCOO no acceptarem cap pretensió patronal de diluir el text del III Conveni, i arribarem on calgui per defensar les millores adquirides.\nDes de CCOO lamentem també la manca de compromís i de valentia evidenciada des de les altres dues patronals, La Confederació i ACCAC, envers aquesta situació. Han primat una fictícia unitat patronal per sobre d'allò que elles ja estan fent, que es garantir que les seves treballadores i treballadors puguin gaudir de 30 dies de permís per lactància.\nJa sigui per una raó o per una altre, les tres patronals pretenen manllevar-nos un dret que ni tant sols és nostre com a treballadores i treballadors, és un dret dels nostres fills i filles al qual no renunciarem.\n(Si feu clic als noms de les patronals podeu accedir al llistat d'empreses o entitats que en formen part)\nLes Patronals pretenen revertir els 30 dies de lac...


Flamenc accessible, dansa inclusiva, en una proposta conduïda per Aïna Núñez - CRAJ\nFlamenc accessible, dansa inclusiva, en una proposta conduïda per Aïna Núñez\nRambla de Prim, 87 - Barcelona\nLa bailaora Aïna Núñez imparteix un curs gratuït de flamenc inclusiu al Centre Cívic Besòs\nAl juliol tindrà lloc la 2a edició del taller intensiu de quatre sessions on a través de l’equilibri la coordinació i la connexió amb la música el participant s’apropa al món del flamenc a partir de la seva base estructural.\nTindrà lloc al Centre Cívic Besòs (rambla de Prim, 87) sota el guiatge de la bailaora i pedagoga Aïna Núñez, amb la qual els participants exploraran, faran sorgir la creativitat que porten dins i gaudiran de la dansa.\nEs tracta d’un taller adreçat a qualsevol persona interessada que tingui ganes de viure aquesta experiència. S’hi organitzen dos grups, i la participació és gratuïta.\nDies 23, 24, 25 i 26 de juliol\nDies 23, 34, 25 i 26 de juliol\nEs reservaran places per a persones amb diversitat funcional física\nConvocatòria oberta del 9 al 20 de juliol, i s’hi podran fer inscripcions fins a exhaurir les places presencialment al Centre Cívic Besòs (de dilluns a divendres, de 9 a 21 h). També es poden fer on line clicant l’enllaç següent: ‘Inscripcions al taller de flamenc inclusiu‘.


Jordi Alba: "Sé que arribo al millor equip del món i això canvia les coses"\nEn les seves primeres paraules com a jugador oficial del Barça, el lateral ha comentat que si ha d'anar o no als Jocs ho han de parlar el Barça i la Federació Espanyola\nALBERT SOLÉ Barcelona 05/07/2012 18:00\n260x366 Josep Maria Bartomeu Jordi Alba i Andoni Zubizarreta / FC Barcelona Josep Maria Bartomeu Jordi Alba i Andoni Zubizarreta / FC Barcelona\nJordi Alba ha tornat a casa, com posava el final del vídeo que li ha preparat el club en la seva presentació, amb imatges dels seu passat a La Masia. Alba ha agraït el vídeo, molt emocionat, i ha agraït també l'ajuda de tots els que han intervingut perquè tornés al Barça. "Estic molt content de tornar a casa, i és veritat que aquests tres últims dies molta gent ha vingut a veurem, i estic molt content. Sé que sóc al millor equip del món i això canvia les coses, i espero adaptar-me com més aviat millor. Conec la filosofia i la majoria de jugadors i m'adaptaré".\nRespecte als Jocs Olímpics, Alba s'ha tret la responsabilitat sobre aquesta decisió: "Jo vaig parlar amb Milla quan encara era al València, ara ho hauran de parlar el Barça i la Federació".\nAlba ha coincidit amb la majoria de companys que tindrà ara a l'Eurocopa, i en aquest sentit ha comentat: "Als jugadors de la selecció del Barça els conec de fa temps i mentre vaig ser a la selecció no volia saber res del Barça, encara que ells sí que em vam fer alguna broma, però res seriós. Se'ls veia que tenien ganes que fitxés".\n"Quan va acabar l'Eurocopa vaig parlar amb el Tito i em va felicitar. M'han dit meravelles del Tito i segur que ho farà tan bé com Guardiola", ha dit respecte al seu nou entrenador.\nJordi Alba va marxar del Barça amb 16 anys perquè des del club li van dir que era massa petit. Quan li han preguntat què recorda d'aquell dia, ha dit: "A ningú li agrada sortir d'un club com el Barça, però vaig sortir amb el cap molt alt, i vaig anar al Cornellà, on em van tractar molt bé i on vaig passar dos anys meravellosos. No s'ha de mirar enrere, sinó endavant, ara hi ha gent diferent al club i confien en mi".


Servei d'Orientació en Mediació - Icater\nQuè és el Servei d'Orientació en Mediació?\nEl Servei d’Orientació en Mediació (SOM) és un servei públic i gratuït d’atenció personalitzada que no atén consultes per telèfon ni per escrit que ofereix el CEMICAT, Centre de Mediació del Col·legi d’Advocats de Terrassa, amb la col·laboració del Departament de Justícia, per assessorar i orientar els ciutadans sobre la mediació com a sistema per resoldre moltes controvèrsies sense arribar a haver-les de plantejar davant els tribunals.\nOn és el Servei d'Orientació en Mediació?\nSOM Terrassa – Atenció: no es donen cites per telèfon, heu d’anar-hi personalment\nper sol·licitar dia i hora\nRambleta del Pare Alegre, 112, 1ª planta (Edifici Jutjats) – 08224 Terrassa – Tel. 937332410 – Fax 937894974\nServei d’Orientació en Mediació: de dilluns a divendres, 9 a 13h.\nSOM Rubí – Atenció: no es donen cites per telèfon, heu d’anar-hi personalment per sol·licitar dia i hora\nEspoz i Mina, 4 baixos – 08191 Rubí – Tel. 935881157 – Fax 935883349\nServei d’Orientació en Mediació: de dilluns a dijous, 9 a 13h. Divendres, de 9 a 14h.\nLa Mediació és un mètode que afavoreix una gestió constructiva dels conflictes, és una oportunitat per a que les parts que vulguin o hagin de seguir mantenint relacions en el futur trobin la manera de comunicar-se per aconseguir un acord satisfactori al seu conflicte.\nEl Mediador escolta les parts i fomenta el diàleg entre elles, no decideix ni imposa la solució al conflicte, són les mateixes parts enfrontades les que arriben a l’acord per elles mateixes, amb l’ajuda del mediador i les seves tècniques.\nÉs gratuïta, la Mediació?\nLa mediació és gratuïta per a aquelles persones que tenen dret a la justícia gratuïta (cliqueu AQUÍ per conèixer els requisits per ser-ne beneficiari).\nLes persones que no tenen reconegut aquest dret hauran de pagar els honoraris del mediador, de conformitat amb el que acordin amb ell.\nQuè he de fer si vull recórrer a la Mediació?\nEs pot fer la sol·licitud de mediació adreçant-se al SOM personalment per demanar hora per una sessió informativa (no us donaran hora per telèfon), o bé, i només en el cas que no tingueu dret a la justícia gratuïta, podeu demanar una sol·licitud de mediació privada, adreçant-vos a les oficines del Col·legi d’Advocats de Terrassa (C/Gabriel Querol, 21-23 – 08221 Terrassa – Tel. 937801366).


El Madrid fa una oferta multimilionària per Mbappé i el PSG la rebutja El Madrid fa una oferta multimilionària per Mbappé i el PSG la rebutja – Món Esport\nEl Madrid fa una oferta multimilionària per Mbappé i el PSG la rebutja\nEl club blanc ha passat a l'ofensiva\nMbappé, durant un partit contra el Madrid | Europa Press\nRedacció Agost 25, 2021 11:05 am\nEn les darreres hores, el nom del davanter francès Kylian Mbappé ha saltat a la palestra de l’actualitat de forma gairebé inesperada. Després que durant els darrers dies el París Saint-Germain (PSG) expliqués que la seva estrella continuaria una temporada més al club, el Reial Madrid ha aprofitat que el jugador està pressionant per marxar per presentar una ofensiva molt difícil de rebutjar.\nEl club blanc, segons va avançar el programa El Chiringuito de Mega, estretament relacionat amb el president blanc Florentino Pérez, ha ofert fins a 160 milions d’euros per a Mbappé, un futbolista que, cal recordar, finalitzarà contracte l’any vinent i pot marxar gratuïtament el pròxim estiu. Aquesta gran quantitat de diners s’ha entès com un missatge del Reial Madrid al jugador, per demostrar-li que el volen, que el volen ja i que no en dubten gens.\nTanmateix, segons informa el diari francès Le Parisien, molt connectat amb les altes esferes del PSG, el club francès hauria rebutjat aquesta primera oferta. L’emirat de Qatar vol veure el trident format per Kylian Mbappé, Leo Messi i Neymar Jr. jugar junts durant una temporada i, fins i tot, somia amb veure’ls aixecar una Champions League. Ara bé, el que sí que ha transcendit és que el PSG començaria a escoltar ofertes a partir dels 190 o 200 milions.\nDurant els pròxims dies es preveu un estira-i-arronsa entre ambdós clubs. Quan queda menys d’una setmana per al tancament del mercat de fitxatges, el Madrid haurà de reaccionar amb rapidesa per estudiar si poden arribar a la quantitat que els demana el PSG o si esperen un any perquè arribi de forma gratuïta. El fitxatge de Mbappé seria un cop molt dur a la Lliga, que, sense cap clar referent al dia d’avui, veuria com el Madrid es convertiria en el gran favorit a guanyar-ho tot.\nFitxatge Kylian Mbappé Mercat de fitxatges PSG Reial Madrid\nLes declaracions de Mbappé que preocupen Messi\nEl PSG vol reunir Messi i Cristiano\nCoutinho Agost 25, 2021 2:56 pm\nMultimillonaria .. Os recuerdo el fichaje del gran Coutinho que tanto juega en el Barça y tantos ingresos aporta al club desde el punto de vista de marketing: - Precio Traspaso Coutinho al Barça: 120 millones + 40 Millones en Variables.


Actualitzada 03/04/2018 a les 17:06\nTambé sol·licita mantenir a la presó l’expresident per risc de fuga\n© L'entrada a la presó on es troba Puigdemont.\nLa Fiscalia alemanya va demanar aquest dimarts a l’Audiència Territorial de Schleswig la tramitació de l’extradició a Espanya de l’expresident de la Generalitat de Catalunya Carles Puigdemont pels delictes de rebel·lió i malversació de fons públics.\nLa Fiscalia alemanya també ha demanat avui a l’Audiència Territorial de Schleswig mantenir a la presó l’expresident de la Generalitat de Catalunya, mentre tramita la seua extradició a Espanya, per risc de fuga.\n"L'acusació de rebel·lió preveu, essencialment, la celebració d'un referèndum inconstitucional malgrat que eren d'esperar enfrontaments violents", destaca en un comunicat la Fiscalia, que considera que el delicte que imputa la Justícia espanyola a Puigdemont pot ser equivalent al d'alta traïció que recull el Codi Penal alemany. "No és exigible legalment una coincidència literal dels preceptes alemanys i espanyols", subratlla.\nLes acusacions de malversació de fons públics i de corrupció per dur a terme el referèndum il·legal secessionista de l'1 d'octubre de 2017, continua la Fiscalia, es corresponen amb el delicte de malversació també recollit en el Codi Penal alemany.\nLa Fiscalia destaca que les forces policials van indicar que, després dels enfrontaments violents del 20 de setembre de 2017 entre ciutadans catalans i la Guàrdia Civil, era d'esperar una escalada de la violència el dia del referèndum.\nPuigdemont, explica la Fiscalia, va optar tanmateix per mantenir la consulta malgrat aquestes advertències i va comprometre la policia autonòmica a garantir que els partidaris de la independència poguessin participar en el referèndum.\n"Continuen la raons per a la seva detenció per risc de fuga", subratlla la Fiscalia, qui considera que mesures menors a la presó no garanteixen la seva permanència en Alemanya mentre l'Audiència Territorial de Schleswig decideix sobre la seva extradició.\nPuigdemont va ser detingut el diumenge 25 de març al nord d'Alemanya, poc després de travessar la frontera amb Dinamarca, en compliment de l'euroordre dictada pel jutge Pablo Llanera del Tribunal Suprem espanyol.\nL'expresident provava de tornar a Brussel·les, on residia des que va fugir de la Justícia espanyola fa cinc mesos, després d'una visita de dos dies a Finlàndia, on havia ofert una conferència i s'havia reunit amb parlamentaris finlandesos.\nUn dia després del seu arrest, un jutjat de primera instància alemany va decretar que romangués a presó de forma provisional mentre la fiscalia estudiava la petició d'extradició espanyola perquè considerava que hi havia risc de fuga.\nDurant la seva estada a la presó, el líder separatista ha rebut la visita dels seus advocats, l'espanyol Jaume Alonso-Cuevillas i l'alemany Wolfgang Schonburg, així com de diversos polítics alemanys, com l'eurodiputat euroescèptic Bernd Lucke i el diputat de La Izquierda Dieter Dehm.\nCatalá diu que “el lògic i raonable” és que Alemanya extradeixi Puigemont\nEl PSC demana als Mossos que evitin “actes insurreccionals” dels CDR com aixecar barreres


FCF | Nou pla d’estudis del curs de Coordinador de Futbol Base\nNotícies Escola d'Entrenadors\nNou pla d’estudis del curs de Coordinador de Futbol Base\nEscola d'Entrenadors | 12/02/2022\nEl curs de Coordinador de Futbol Base inicia una nova ronda de classes amb un nou pla d’estudis a partir del 14 de febrer.\nEl curs de Coordinadors de Futbol Base Online que organitza l’Escola Catalana d’Entrenadors de l’FCF iniciarà noves classes el proper dilluns 14 de febrer. Aquesta formació té l’objectiu que els alumnes coneguin les funcions que ha de desenvolupar un coordinador d’un club de futbol en aquestes quatre àrees principals:\nEn ser format online, des del primer dia, els alumnes inscrits tindran accés als apunts i activitats de cada mòdul. Totes les activitats estaran relacionades amb situacions i vivències reals que es poden trobar les persones que realitzin el curs en el seu dia a dia com a futurs coordinadors.\nEl curs està organitzat de manera que esdevingui un aprenentatge al més pròxim possible a la realitat. Les activitats estan presentades en forma de reunions, ajustades temporalment a la realitat, i en cada reunió, hi ha una activitat de cada àrea.\nLes activitats s’entregaran individualment i de forma separada en cada àrea (ex: 3a reunió - Àrea Legal = Activitat 3. Àrea Legal). Per aprovar el curs s’hauran de presentar i aprovar totes les activitats de cada una de les àrees. El tutor de cada mòdul serà el responsable d'avaluar cada activitat pràctica en un període màxim de 24 hores i, en cas de no ser apta, caldrà repetir la tasca atenent a les correccions.\nD’altra banda, els apunts i les activitats dels mòduls es podran consultar a la intranet federativa a partir del dilluns 14 de febrer de 2022. Els dubtes específics de cada mòdul es resoldran mitjançant els correus electrònics de cada tutor. En canvi, les qüestions de caire genèric es resoldran a través de l’adreça cursos@fcf.cat.\nEl curs finalitzarà el 17 de maig de 2022, i l’alumne/a haurà d’entregar un projecte final.\nEl curs de Coordinador de Futbol Base s’iniciarà l’11 de juliol\nLa construcció de l’atac amb el joc de posició, nou monogràfic de l’Escola [...]\nInscripcions obertes per al curs d'entrenador de futbol platja


Crida internacional per reclamar "la sortida segura i ordenada" d'estrangers i afganesos que volen marxar del país La República\nCrida internacional per reclamar “la sortida segura i ordenada” d’estrangers i afganesos que volen marxar del país\nACN Brussel·les.-Crida d’una setantena de països internacionals, inclosos la majoria dels de la Unió Europea, per reclamar una “sortida segura i ordenada” de ciutadans estrangers i d’afganesos que vulguin marxar […]\nACN Brussel·les.-Crida d’una setantena de països internacionals, inclosos la majoria dels de la Unió Europea, per reclamar una “sortida segura i ordenada” de ciutadans estrangers i d’afganesos que vulguin marxar del país després de la caiguda de Kabul. En ple caos a l’aeroport de la capital afganesa, en mans dels talibans, estats com França, Espanya, Portugal, Corea, el Regne Unit o Noruega, entre d’altres, signen un comunicat que diu que treballen per repatriar ciutadans i insta “totes les parts” a l’Afganistan a “respectar i facilitar” les sortides. “Afganesos i ciutadans internacionals que vulguin marxar han de poder fer-ho: carreteres, aeroports i punts fronterers han de seguir oberts i s’ha de mantenir la calma”, afirmen en el comunicat.\nEls estats signants afirmen que els que tenen “posicions de poder i autoritat arreu de l’Afganistan tenen la responsabilitat –i seran els responsables- de protegir vides humanes i propietats, i de restaurar immediatament la seguretat i l’ordre civil”. “El poble afganès mereix viure amb seguretat i dignitat. Nosaltres, la comunitat internacional, estem preparats per ajudar-lo”, afirmen els signants de la declaració, que també signa l’Alt Representant de la Unió Europea per Afers Estrangers i de Seguretat, Josep Borrell. Les escenes de caos a l’aeroport de Kabul han provocat diversos morts, segons apunten mitjans internacionals com el Washington Post. Diversos estats, entre ells Espanya, tenen previstos per a les properes hores vols de repatriació de ciutadans nacionals i afganesos que van treballar per les seves administracions al país.


100-103 Sant Julià de Ramis a Sant Llorenç de les Arenes - CycloCat: xarxa ciclista segura (asfalt, terra, gravel): desnivell mínim, seguretat màxima\nSeguim el curs del Ter entre plantacions forestals i petits pobles. Fem via cap a l’Empordà.\nComençem el track en una cruïlla molt a prop de la desembocadura del Terri (que vé de Banyoles) en el Ter, que és el riu que seguirem en aquest tram. L’autopista ens va girar 90° i Medinyà ens quedarà a l’altre banda. Es pot travessar l’autopista per un pont més endavant si es vol arribar a Medinyà.\nEl track segueix les indicacions de la ruta del Ter i està força ben senyalitzat amb plaques com la que es veu aqui sota:\nDe totes maneres, hi ha algún troç on el camí és difícil de marcar, com per exemple quan es creua la Riera de la Farga. Algún cop ens hem mullat els peus travessant…\nMés endavant trovarem Cervià de Ter, el qual recorrem per la carretera principal. No hi ha voral i -en teoria- els cotxes no poden anar a més de 50km/h. Tot i això, el nivell de seguretat de la ruta baixa degunt a aquest punt.\nMés endavant, continuem entre plantacions forestals i travessem el Ter en més d’una ocasió. També travessem la línia de tren convencional, ja que a prop tenim la estació de Sant Jordi Desvalls, molt a prop de Sobraniques.\nSeguin una carretera asfaltada, arribem al petit poble de Sant Llorenç de les Arenes, on ubiquem el node 103