Idescat. Material Flow Accounts. Methodology\n1. Els fluxos de materials i el sistema econòmic\n1.1. Marc conceptual i límits del sistema\n1.2. Àmbit geogràfic\n1.3.1. Fluxos d'entrada i sortida\n1.3.2. Principals agregats comptables\n1.3.3. Principals indicadors derivats\n2. El compte de fluxos de materials de Catalunya: adaptacions metodològiques\n2.1. Fonts d'informació i mètodes d'estimació\n2.1.1. Extracció domèstica\n2.1.2. Comerç amb l'estranger\n2.1.3. Comerç amb la resta de l'Estat\n2.1.4. Output domèstic processat\n2.2. Normalització de les classificacions de productes o materials\n3. Estructura de la tabulació\nLes Nacions Unides defineixen el desenvolupament sostenible com la satisfacció de les necessitats de la generació actual sense comprometre la capacitat de les generacions futures per satisfer les seves necessitats. El desenvolupament sostenible implica necessàriament desvincular el consum de recursos del creixement econòmic.\nPer implantar i fer el seguiment de les polítiques que promoguin l'ús sostenible dels recursos i en millorin la productivitat cal disposar d'informació de qualitat sobre els fluxos de materials, que permeti observar-los integradament amb els comptes econòmics nacionals, i utilitzar conceptes i normes comptables similars.\nPer mesurar la contribució del medi ambient a l'economia i l'impacte de l'economia sobre el medi ambient, les Nacions Unides van adoptar l'any 2012 el Sistema de comptabilitat ambiental i econòmica, un sistema estadístic internacional integrat que aplega la informació econòmica i ambiental en un marc comú. L'objectiu és descriure estadísticament les interaccions entre l'economia i el medi ambient, i determinar la sostenibilitat de les societats. Aquest Sistema ofereix un conjunt de recomanacions (conceptes, definicions, classificacions, normes comptables i taules estàndard) per a la comparabilitat internacional.\nEn l'àmbit europeu, l'ús sostenible dels recursos naturals i la seva gestió és una àrea d'actuació prioritària, com evidencien els successius programes mediambientals, les iniciatives emblemàtiques i els fulls de ruta europeus. En el marc estadístic, el Reglament 691/2011 del Parlament Europeu i del Consell, del 6 de juliol de 2011, relatiu als comptes econòmics europeus mediambientals (on s'inclou el Compte de fluxos de materials, en endavant CFM) basteix el marc de referència de conceptes, definicions, classificacions i normes comptables comunes, destinat a elaborar la comptabilitat mediambiental. Aquesta norma és ampliada pel Reglament 538/2014 del Parlament Europeu i del Consell, del 18 d'abril de 2014. Darrerament, Eurostat ha publicat l'edició del manual del CFM del 2018, que és el successor de la guia metodològica de l'any 2001 i de la guia de compilació del 2013.\nEls afers ambientals i econòmics també tenen una dimensió subestatal rellevant. Al febrer de l'any 2017, el Govern de la Generalitat va aprovar la posada en marxa del Pla nacional per a la implementació de l'Agenda 2030 a Catalunya, que referma el compromís amb la comunitat internacional per assolir els reptes de l'Agenda 2030 a escala global. L'objectiu d'aquest Pla és garantir la implementació de l'Agenda a Catalunya i un sistema integrat de fites i indicadors en matèria de sostenibilitat. El mateix any 2017, el Govern de la Generalitat va presentar el Pacte nacional per a la indústria, en què un dels eixos fa referència a la sostenibilitat i l'economia circular, amb l'objectiu d'estalviar recursos, posar en valor la transformació dels residus en recursos i impulsar la innovació i la competitivitat industrial.\nEn aquest context, l'Idescat va incloure en el Programa anual d'actuació estadística de 2018 una anàlisi de viabilitat per elaborar anualment el CFM, que es concreta el 2019 amb l'inici de la publicació de la sèrie 2000–2015. El CFM ha de mostrar els inputs físics que s'incorporen al sistema econòmic i els outputs generats en unitats físiques i ha de permetre obtenir un conjunt d'indicadors agregats que ens apropi els conceptes de consum i productivitat dels materials i de sostenibilitat. Aquesta actuació obre una nova línia estadística en el camp de la comptabilitat mediambiental, dins del marc del Pla estadístic de Catalunya 2017–2020.\nL'anàlisi dels fluxos de materials que circulen a través d'un sistema econòmic permet mesurar la dimensió física de l'ús de recursos per part d'una societat i cercar conclusions en relació amb el seu impacte mediambiental. Aquesta metodologia produeix indicadors que faciliten una visió general de la dimensió física de l'economia i la seva evolució, a partir de la comptabilitat dels materials que entren i surten del sistema econòmic.\nEl CFM mostra els inputs físics que s'introdueixen al sistema econòmic procedents del medi ambient o d'altres sistemes econòmics i els outputs que es dirigeixen a altres economies o al medi natural. Així doncs, descriu la interacció de l'economia domèstica (en aquest cas, la catalana) amb el medi ambient i amb les economies de la resta del món. D'aquesta manera es pot determinar quines són les dependències i mancances d'un sistema econòmic, i alhora els impactes que genera a l'entorn.\nLes magnituds incloses al CFM s'expressen en tones i es refereixen a l'any natural. Es compten tots els materials que empra l'economia, excepte l'aigua i l'aire, perquè representen una massa enorme i la seva preponderància podria diluir l'efecte de la resta.\nL'esquema següent representa d'un mode simplificat els fluxos d'entrada i sortida i l'acumulació de materials al sistema econòmic.\nEl CFM està inclòs dins l'estratègia europea sobre comptes mediambientals amb caràcter prioritari i s'elabora amb la metodologia d'Eurostat. D'acord amb aquesta, només es presenten els fluxos que creuen els límits del sistema econòmic estudiat, tant per la banda dels recursos com per la dels usos. Així doncs, no inclou els fluxos interns del sistema econòmic ni els fluxos naturals, i no distingeix si són interns o amb la resta del món.\nPel que fa als inputs, Eurostat només calcula els fluxos de materials emprats; és a dir, els que tenen un valor econòmic, d'acord amb la metodologia d'Eurostat (2001). No calcula els materials no emprats, que no tenen valor econòmic perquè no són part d'un intercanvi als mercats, però que resulten de les activitats d'extracció i fabricació d'altres productes (per exemple, residus de la mineria). El motiu és l'elevat grau d'incertesa d'aquest càlcul. A més, l'anàlisi de fluxos de materials tampoc considera aspectes qualitatius, com la toxicitat.\nNormalment, el creixement econòmic s'associa a un augment de la necessitat de materials, però un ús més racional dels recursos naturals dona més valor econòmic a cada unitat material utilitzada. Per tant, la taxa de creixement de l'ús de recursos materials pot ser inferior a la taxa de creixement econòmic. Quan això passa, hi ha un desacoblament entre l'ús de materials i el creixement econòmic, que pot ser absolut o relatiu:\nDesacoblament absolut. Quan el creixement econòmic s'acompanya d'una estabilització o decrement en el consum de recursos.\nDesacoblament relatiu. Quan la taxa de creixement del consum de recursos és positiva però inferior a la del creixement econòmic.\nNomés té sentit parlar de desacoblament en situacions de creixement econòmic, perquè en fases de recessió s'acostuma a reduir el consum de materials.\nPel que fa als límits físics del sistema econòmic, per garantir la consistència amb els paràmetres de la comptabilitat econòmica, la definició del sistema de referència s'ha de fer en base al criteri de residència (per a les unitats de producció i consum residents, amb centre d'interès econòmic a Catalunya) i no en base al criteri de territori, que comptabilitza les operacions que tenen lloc dins d'uns límits administratius particulars. Aquesta qüestió és rellevant pel que fa a l'ús de carburants en el transport internacional i associat al turisme, però com que el CFM és una estadística de síntesi que reuneix diverses fonts, l'Eurostat recomana utilitzar la informació tal com estigui recollida a les fonts, que habitualment empren el criteri territorial. De fet, en les plantilles oficials que els estats membres lliuren a Eurostat, els càlculs per aplicar el principi de residència no són obligatoris.\nEn aquest sentit, els límits físics del sistema econòmic de Catalunya coincideixen amb els límits de Catalunya com a regió NUTS2 dins de la UE, que són els límits administratius de la Comunitat Autònoma de Catalunya dins de l'Estat espanyol.\nExtracció domèstica (ED)\nTotal de matèries primeres extretes dels ecosistemes propis, expressades en termes físics, per ser utilitzades com a input material en el sistema econòmic. Els components de l'extracció domèstica es classifiquen en:\nMinerals no metàl·lics\nUn increment en l'extracció domèstica es tradueix en un creixement de la pressió sobre el territori, ja que els recursos naturals estan limitats per la capacitat de regeneració dels ecosistemes locals o per l'estoc de recursos no renovables.\nAdquisicions a Catalunya d'un material (mercaderia o producte) originari o elaborat fora del territori català.\nImportacions de l'estranger: adquisicions de fora de l'Estat espanyol.\nImportacions de la resta de l'Estat: adquisicions a d'altres comunitats autònomes de l'Estat espanyol.\nL'increment de les importacions de materials pot significar desplaçar l'extracció de materials i de produccions amb un alt impacte ambiental a altres economies. Per això no es pot afirmar que la reducció de l'extracció domèstica constitueixi una millora ambiental a escala global. A més, com que la quantitat de material útil es redueix a mesura que avança el procés productiu, la importació de productes semimanufacturats i manufacturats suposa infravalorar els inputs en magnituds físiques en relació amb les matèries primeres necessàries per elaborar-los.\nFluxos de sortida\nOutput domèstic processat (ODP)\nSuma dels materials alliberats al medi ambient després de ser utilitzats en l'economia domèstica. Aquests fluxos es produeixen durant el processament, fabricació, ús i etapes d'eliminació final de la cadena de producció i consum. En destaquen les emissions a l'atmosfera, els abocaments de residus sòlids i les emissions de les aigües.\nVendes a fora de Catalunya d'un material (mercaderia o producte) originari o elaborat a Catalunya.\nExportacions a l'estranger: vendes a fora de l'Estat espanyol.\nExportacions a la resta de l'Estat: vendes a altres comunitats autònomes de l'Estat espanyol.\nInput directe de materials (IDM)\nMagnitud que mesura tots els materials que entren a l'economia per ser utilitzats en el procés productiu o en el consum final i que tenen un valor econòmic. Derivat comptable resultant de la suma de l'ED i les importacions.\nUn IDM baix pot significar que es tracta d'una economia terciaritzada i/o amb una indústria que fa servir els materials de forma més eficient.\nUn IDM alt pot reflectir una manca de recursos naturals o limitacions per extreure els propis recursos de manera eficient.\nIDM = ED + IMP\nConsum domèstic de materials (CDM)\nDerivat comptable resultat de la diferència entre l'IDM i les exportacions. Quantifica els materials utilitzats directament en l'economia. Aquest indicador és clau en termes físics (com ho és el PIB en termes monetaris) a l'hora d'estudiar l'evolució en l'assoliment dels Objectius del desenvolupament sostenible.\nCDM = ED + IMP − EXP = IDM − ODP\nBalanç comercial físic (BCF)\nBCF = IMP − EXP\nDiferència entre les importacions i exportacions de materials (matèries primeres, mercaderies o productes). És oposat al balanç de comerç en termes monetaris, ja que en les economies els fluxos monetaris i de béns es mouen en sentit contrari. N'hi ha de dos tipus:\nAmb la resta de l'Estat: el material, la mercaderia o el producte adquirit prové o es destina a l'Estat espanyol.\nAmb l'estranger: el material, la mercaderia o el producte adquirit prové o es destina a l'estranger.\nAcumulació material (AM)\nDiferència entre els fluxos de sortida i els d'entrada, és a dir, el que queda en l'economia catalana. Mesura el creixement físic real de l'economia.\nPer calcular-la s'ha d'incloure dues partides residuals relacionades amb els processos de combustió o respiració:\nPartida equilibradora de l'input (PE input)\nPartida equilibradora l'output (PE output)\nAM = (ED + IMP + PE input) − (ODP + ODP + PE output)\nEl CFM forma part del Sistema de comptabilitat ambiental i econòmica adoptat per les Nacions Unides i és consistent amb els comptes econòmics nacionals, ja que utilitza conceptes i normes comptables similars que permeten obtenir un conjunt d'indicadors agregats de l'ús dels recursos naturals.\nEl fet de relacionar els indicadors físics amb els monetaris (com el PIB, per exemple) permet calcular indicadors d'eficiència en l'ús dels recursos naturals. Els indicadors d'eficiència habituals són els següents:\nIndicador resultat de dividir el PIB entre el CDM. És una eina per avaluar els avenços de l'economia cap a una menor dependència del recursos materials.\nUna productivitat alta reflecteix una economia amb baixa utilització de recursos, basada en el coneixement, els serveis o l'eficiència dels usos dels recursos. Els resultats s'expressen en €/kg.\nIndicador resultat de dividir el CDM entre el PIB. És l'invers de la productivitat material.\nUna baixa intensitat material evidencia l'avenç en la desmaterialització o desacoblament de l'economia. Els seus resultats s'expressen en kg/€.\nLa metodologia emprada és una adaptació a l'àmbit subestatal de la metodologia d'Eurostat (2018) per als estats, ja que no existeix una metodologia estandarditzada, harmonitzada i generalitzada equiparable d'àmbit regional. A continuació es descriuen els aspectes metodològics específics de l'aplicació d'aquesta metodologia al cas de Catalunya.\nLa principal diferència amb la metodologia d'Eurostat és la incorporació del comerç interregional. Això és un repte metodològic per la dificultat que suposa quantificar exhaustivament les entrades i sortides de materials quan no es disposa d'un registre sistemàtic dels intercanvis físics.\nPer quantificar el comerç interregional, s'ha optat per recollir diverses fonts estadístiques, segons el mitjà de transport:\nVaixell (navegació de cabotatge)\nL'ús de noves fonts de dades per donar cobertura al comerç amb la resta de l'Estat ha generat la necessitat de normalitzar les classificacions de productes i mercaderies de cada font, amb l'objectiu d'integrar-les i fer-les compatibles amb les del comerç amb l'estranger i l'extracció domèstica. (Evidentment, aquestes qüestions no estan recollides en la metodologia d'Eurostat).\nEl principi que ha guiat el procés de recopilació de dades i la presa de decisions metodològiques ha estat fer la compilació i estimació de dades per omplir els qüestionaris oficials que Eurostat posa a disposició dels estats membres, com si es fossin a lliurar a Eurostat, seguint els passos i procediments que ha de fer qualsevol estat membre.\nEl CFM és una operació estadística de síntesi, que combina dades procedents de diverses fonts estadístiques.\nEn un primer apartat es detallen les fonts d'informació i els mètodes d'estimació utilitzats i, en un segon, la normalització de les classificacions de productes o materials que s'ha dut a terme per poder integrar les dades del comerç amb la resta de l'Estat.\nL'extracció domèstica (ED) fa referència als inputs materials de l'economia que provenen del territori de referència. En aquest cas, es tracta de les matèries primeres extretes per introduir-les al procés econòmic. N'hi ha de dos tipus:\nED utilitzada. Materials que "creuen" el límit entre el sistema ambiental i econòmic i es converteixen en productes. El CFM compta només l'ED utilitzada.\nED no utilitzada. Materials que, malgrat que són extrets, no són introduïts en el procés econòmic (per exemple, materials excavats en la construcció d'infraestructures o les sobrecàrregues mineres).\nL'ED compta els inputs següents:\nCada categoria té unes partides que generalment es corresponen amb operacions estadístiques habituals (per exemple, producció dels principals conreus), però que a vegades requereixen càlculs i estimacions addicionals segons les convencions comptables del CFM. Per exemple, els animals vius que produeixen carn, llet, etc. són considerats estoc del sistema; per tant, s'han d'estimar els farratges que ha ingerit la cabanya ramadera, com a input a l'economia.\nL'ED de biomassa inclou les categories següents (entre altres): conreus; residus de conreus utilitzats (per exemple, com a farratge); farratges; pastures; fusta, llenya i recol·lecció forestal; i captura d'animals aquàtics (excepte l'aqüicultura).\nA continuació es descriuen els aspectes específics de l'aplicació de la metodologia d'Eurostat al cas de Catalunya.\nPalla dels conreus: quan no es reporta amb la producció de gra, l'estimació s'ha dut a terme fent servir la mitjana de la proporció gra o palla per a cada gra, obtinguda de les dades de producció de l'Idescat i del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.\nFlors: la producció de flors s'ha hagut d'estimar, ja que l'estadística recull les unitats i no el pes. El càlcul s'ha fet en base a coeficients de pes per unitat (Carpintero, 2004) per als clavells i roses. Com que no es disposava de coeficients d'altres flors (i plantes) aquestes s'han exclòs dels comptes.\nConreus farratgers: seguint les convencions comptables d'Eurostat, s'han aplicat els coeficients pertinents per transformar-los en matèria seca, ja que la producció de conreus farratges es publica en pes humit.\nFenc (farratge assecat per a alimentació animal): la sèrie de producció de fenc arriba fins al 2004 als anuaris estadístics del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (MAPA), quan es produeix un canvi en la forma de reportar les estadístiques agràries. La resta de la sèrie s'ha hagut d'estimar a partir d'indicadors indirectes.\nFusta: les dades en volum s'han transformat a tones, d'acord amb els coeficients d'Eurostat.\nLlenya: les dades de producció de llenya es reportaven en volum fins al 2006 i a partir de llavors es va començar a reportar en unitats de massa. Per transformar-les a tones s'han aplicat els coeficients d'Eurostat.\nCaça i recol·lecció: els ítems corresponents amb la caça i recol·lecció forestal es publicaven dins de l'estadística forestal del MAPA, fins al 2004. A partir del 2004, les dades són aportades per fonts diverses i en alguns anys les sèries estan interrompudes, però com que aquestes partides tenen poc pes en el context del CFM, no s'ha fet cap estimació addicional i consta com a no disponible, si escau.\nPesca marítima: per tal de ser consistent amb les dades d'extracció dels ecosistemes terrestres, les dades de pesca marítima a incloure dins de l'ED s'haurien de referir a les captures de pesca fresca a les aigües territorials catalanes. La font principal consultada és el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, que cobreix tots els ports catalans.\nBiomassa pasturada: menjar del bestiar consumit directament dels ecosistemes (en contrast amb els pinsos, per exemple). S'ha estimat a partir de les xifres de caps de bestiar publicades pel MAPA. Les dades dels caps s'han processat d'acord amb la metodologia d'Eurostat, que consisteix a estimar la biomassa pasturada calculant la demanda total de biomassa per part dels caps de bestiar mitjançant coeficients d'ingesta i règim d'explotació, i descomptant-hi després els conreus farratgers.\nD'acord amb la font principal d'extracció minera a l'Estat Espanyol, a Catalunya no hi va haver cap extracció de minerals metàl·lics en el període 2000–2015.\nL'ED de minerals no metàl·lics s'ha calculat a partir de les dades de l'Estadística minera del Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. S'han fet servir els coeficients, estimacions i correspondències proposades per la metodologia d'Eurostat.\nPel que fa les dades d'extracció de sals potàssiques, fins al 2004 es registrava la producció bruta (extracció del mineral), però des del 2005 aquesta dada es va deixar d'incloure a l'Estadística i només es va publicar la de clorur potàssic i sal gemma. D'acord amb la definició d'Eurostat de materials utilitzats, s'ha de fer servir la dada d'extracció del mineral (excepte materials excavats) i no el seu contingut en productes concrets. Per tant, s'han demanat les dades de producció de mineral a l'Institut Geològic i Miner d'Espanya.\nL'ED de combustibles fòssils s'ha calculat a partir de les dades de l'Estadística minera del Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. L'ED de gas natural es reporta en volum, que s'ha convertit a tones a partir de les dades de densitat d'Eurostat.\nLes dades de comerç amb l'estranger s'han extret de la base de dades de l'Idescat. La font d'informació d'aquesta base de dades és el fitxer territorial d'operacions del Departament de Duanes i Impostos Especials de l'Agència Estatal d'Administració Tributària. Aquest fitxer territorial conté totes les operacions que tenen origen o destinació en una de les quatre províncies catalanes, més totes les operacions promogudes per empreses amb domicili fiscal situat a Catalunya. Es tracta d'un arxiu amb la informació més rellevant que es deriva de les dades del document únic administratiu (DUA) i les declaracions Intrastat.\nLes categories de la nomenclatura combinada (NC) de les dades de comerç amb l'estranger s'han relacionat amb les categories del CFM seguint les correspondències d'Eurostat. Les dades es presenten per tipus de material i grau d'elaboració i amb una classificació mixta, per grau d'elaboració i tipus de material. Això permet l'agregació i comparació del comerç internacional amb el comerç interregional.\nEl càlcul del comerç amb la resta de l'Estat és la principal diferència metodològica entre la metodologia d'Eurostat i la de l'Idescat, ja que el CFM està originalment concebut per ser calculat a escala estatal.\nLes dades de comerç entre estats i les dades de comerç interregional són força diferents, ja que no existeixen duanes entre regions i, per tant, no hi ha un registre sistemàtic dels intercanvis comercials en termes físics i monetaris. Tot i això, sí que hi ha estadístiques del comerç interregional per a cada mitjà de transport (enquestes de transport per carreteres, registres de transport per vaixell, etc.) i és a partir d'aquestes que es construeixen les sèries de comerç amb la resta de l'Estat. Les dues qüestions fonamentals relacionades amb el comerç interregional són:\nSi el format i desagregació de les dades per a cada mitjà de transport arriben a un estàndard de qualitat mínim per poder-les considerar al CFM: desagregació d'importacions i exportacions, filtrat del trànsit, fiabilitat, consistència, etc.\nLa normalització de les classificacions de productes o materials de cada font de dades per fer-les coincidir amb les del CFM, tal com planteja Eurostat: és a dir, la capacitat de convertir una classificació en categories de materials i grau d'elaboració similars a les del comerç internacional.\nA continuació es detallen les qüestions específiques per a cada mitjà de transport pel que fa a la qualitat de les dades i la normalització de les categories de productes o materials.\nPer calcular els fluxos de comerç per carretera entre Catalunya i la resta de l'Estat, s'ha fet servir l' Enquesta de transport de mercaderies per carretera elaborada pel Ministeri de Foment.\nUn cop obtingudes les dades, s'han fet servir les taules de correspondències entre l'NC, la Nomenclatura uniforme de mercaderies per a les estadístiques de transport, revisada (NSTR), el CFM i els codis territorials (aplicats a les comunitats autònomes) a la base de dades. A continuació, s'han organitzat els resultats d'acord amb la classificació del CFM per tipus de material, a un dígit i grau d'elaboració; d'aquesta manera s'ha obtingut una classificació que sintetitza totes dues.\nPer vaixell (cabotatge interregional)\nPer calcular els fluxos de materials per vaixell en cabotatge entre Catalunya i la resta de l'Estat, s'han obtingut les sèries de Ports de l'Estat. Les dades inclouen l'embarcament i desembarcament de mercaderies en ports de titularitat estatal amb el detall d'origen i destí, l'especificació de mercaderies segons les categories pròpies i l'NC, que per qüestions de confidencialitat no és possible lliurar amb més de dos dígits. Tot i que no es pot reproduir el grau de detall del comerç internacional, es pot fer-la compatible amb la resta de dades de comerç amb l'estranger i interregional.\nComerç d'hidrocarburs per canonada\nLa no disponibilitat de dades ha fet necessari estimar aquests fluxos. L'aproximació ha consistit a estimar els intercanvis interregionals per canonada, com el saldo dels intercanvis dels productes que es transporten per aquest mitjà de transport pel que fa a combustibles fòssils líquids i gasosos a partir de la següent operació:\nBalanç del comerç interregional per canonada = Producció + importacions internacionals + importacions interregionals per altres mitjans de transport − consum − exportacions internacionals − exportacions interregionals per altres mitjans de transport.\nLes sèries de producció i consum s'han construït a partir de les dades d'Oilgas.\nLes dades de comerç interregional per ferrocarril procedeixen de Renfe, principal operador de transport de mercaderies per ferrocarril a l'Estat espanyol (sèrie 2005–2015). Aquestes dades presenten limitacions en la classificació de mercaderies, ja que no té el nivell de detall d'altres classificacions com ara l'NC o l'NSTR. Això impedeix l'assignació directa amb les categories de CFM proposades per Eurostat.\nPer completar la sèrie 2000–2005, s'han utilitzar les dades de C-intereg, reclassificant els productes per grau d'elaboració i tipus de material.\nAtesa la no disponibilitat de dades i l'escassa magnitud d'aquest tipus de transport de mercaderies, s'ha optat per no fer cap estimació i excloure el transport de mercaderies per avió del CFM de Catalunya.\n2.1.4.\tOutput domèstic processat\nLes dades de l'output domèstic processat (ODP) s'han compilat parcialment, d'acord amb la disponibilitat de dades. La partida més rellevant és el CO2. Tot i això, les llacunes estadístiques i la manca de solidesa d'algunes sèries fan recomanable en aquests moments deixar els comptes de l'ODP com a simple compilació i no fer-los servir per calcular l'indicador agregat. Això ha motivat que no es calculin els ítems de balanç ni l'acumulació material.\nA continuació s'esmenten els aspectes més importants de les subpartides que componen l'ODP.\nLes sèries d'emissions a l'atmosfera de l'Oficina de Canvi Climàtic de Catalunya estan completes per al període 2000–2015, amb la qualitat requerida per ser agregades dins de l'ODP.\nAbocament de residus sòlids\nL'Agència de Residus de Catalunya ha facilitat les dades de les sèries d'abocament de residus industrials i municipals. Per als residus municipals, s'ha completat la sèrie 2000–2015 per a l'abocament directe (sense tractament), però per als residus assimilables als municipals només es disposa de dades per als anys 2001–2011; en canvi, per al rebuig de tractament es disposa de dades per als anys 2010–2015. Per tant, la sèrie de residus municipals és incompleta.\nPer als residus industrials, s'ha completat la sèrie 2000–2015 i per a residus de la construcció es compta amb dades des del 2001.\nEmissions a les aigües\nLes dades procedeixen de l'Agència Catalana de l'Aigua, però la sèrie no és continua (falta l'any 2013, per exemple).\nNo es disposa de dades.\nÚs dissipatiu de productes\nAlliberament deliberat de productes al medi ambient, generalment aplicats sobre el sòl, carreteres etc. Inclou l'adob orgànic (fems), adob mineral, fangs de depuració, compost, pesticides, llavors, salt i altres materials descongelats escampats per carreteres (incloent-hi la graveta), i els dissolvents, gasos hilarants d'ús mèdic i altres. Per als productes d'aquesta categoria, s'han pogut construir les sèries següents:\nSèrie 2000–2003 d'adobs orgànics, extreta dels anuaris estadístics del MAPA.\nSèrie 2005–2015 d'adobs minerals, extreta dels anuaris estadístics del MAPA.\nSèrie 2000–2010 de pesticides, extreta dels anuaris estadístics del MAPA.\nPer a fangs de depuració, s'han trobat dades compatibles amb els càlculs del CFM per al període 2007–2010 i l'any 2012 també extreta dels anuaris estadístics del MAPA.\nPer a la resta de partides no s'ha trobat cap dada ni font potencial.\nQuantitats de materials que passen al medi ambient de forma no deliberada, com a resultat de l'abrasió, corrosió, erosió, etc. No s'ha trobat cap font potencial ni dada al respecte, per tant, no s'han inclòs al CFM.\nLa presentació de les dades d'extracció domèstica i del comerç internacional es du a terme seguint la classificació que facilita l'Eurostat, on s'ofereixen 71 categories de productes. Aquestes categories, però, també es poden reestructurar en grups, que fan referència al tipus de producte o material:\nResidus (per ser tractats o eliminats)\nAltres productes o materials\nPer a l'extracció domèstica (matèries primeres), s'usen els 4 primers ítems i per al comerç, tots 6.\nTambé és possible una altra classificació d'acord amb el grau d'elaboració dels productes o materials amb què es treballa. Aquesta classificació conté 3 categories als quals se n'hi afegeix una quarta (altres) per als casos de productes semimanufacturats o manufacturats heterogenis, en què es desconeix el contingut dels contenidors de transport:\nEls materials de l'extracció domèstica es consideren matèries primeres. Pel que fa al comerç, el comerç amb l'estranger es desagrega en les tres primeres categories, mentre que el comerç amb la resta de l'Estat es desagrega en totes quatre.\nL'extracció domèstica no necessita una correspondència amb cap altra classificació perquè les dades de producció agrícola, minera i de combustibles fòssils, ja tenen categories similars i es tracta només d'encaixar les dades de producció dins de les categories apropiades.\nEn el cas del comerç amb l'estranger, Eurostat proporciona una taula de correspondència entre les categories de productes de l'NC i les classificacions abans citades, que es pot trobar als annexos de les guies de compilació de dades del CFM per als estats membres.\nPel que fa a la normalització de les classificacions, el més rellevant és que en el context d'un CFM d'àmbit regional s'han d'incloure els fluxos comercials entre la unitat objecte d'estudi i la resta de l'Estat. Però en comparació amb el comerç internacional, aquests fluxos no es registren estadísticament de forma sistemàtica sota la mateixa metodologia i classificació de productes. Per estimar les magnituds físiques del comerç amb la resta de l'Estat, s'ha de recórrer a les fonts estadístiques de cada mitjà de transport pel qual s'efectuen els intercanvis comercials. Cada estadística fa servir una classificació de productes que s'ha de normalitzar i fer compatible amb la classificació del comerç amb l'estranger, per tenir una visió desagregada per tipus de material i grau d'elaboració dels indicadors principals.\nCom s'ha exposat anteriorment, les dades considerades per al comerç de Catalunya amb la resta de l'Estat cobreixen el transport per carretera, vaixell en cabotatge, ferrocarril i canonada (i se n'ha exclòs l'avió per manca de dades). Les classificacions de les respectives fonts no tenen el mateix nivell de detall que l'estadística del comerç internacional.\nEn la classificació per grau d'elaboració, no ha estat difícil establir una correspondència amb les classificacions de cada tipus de transport perquè són poques categories; en canvi, en la classificació per tipus de producte o material ha calgut treballar en les correspondències amb les categories de cada tipus de transport.\nS'ha creat una classificació que anomenarem per grau d'elaboració i tipus de material, que serveix per obtenir una clau comuna que permet una desagregació raonable del comerç interregional, compatible amb el comerç internacional i l'extracció domèstica. Aquesta classificació té dos components: el grau d'elaboració i un altre relacionat amb el tipus de producte o material:\nClassificació per grau d'elaboració i tipus de material\nTipus de producte o material\nMatèries primeres Biòtics\nMatèries primeres Metàl·lics\nMatèries primeres No metàl·lics\nMatèries primeres Combustibles fòssils\nProductes semimanufacturats Biòtics\nProductes semimanufacturats Metàl·lics\nProductes semimanufacturats No metàl·lics\nProductes semimanufacturats Combustibles fòssils\nProductes semimanufacturats Altres\nProductes manufacturats Biòtics\nProductes manufacturats Metàl·lics\nProductes manufacturats No metàl·lics\nProductes manufacturats Combustibles fòssils\nProductes manufacturats Residus\nProductes manufacturats Altres\nAquesta classificació no només serveix per trobar un marc de comparació comú entre les dades de l'extracció domèstica i el comerç internacional amb el comerç interregional, sinó que també s'aplica a la classificació de l'input directe de materials i al consum domèstic de materials.\nA banda d'això, s'ha afegit els ítems que es publiquen a la nomenclatura que facilita l'Eurostat però que no són d'obligada comunicació perquè no representen un flux, sinó un estoc. Aquestes dades es poden reflectir a les taules però mai sumar al resultat final del compte. Els ítems en aquesta situació són tres:\nIncrement net de l'estoc de fusta, a la taula d'extracció domèstica de biomassa.\nEliminació de residus municipals als abocadors controlats, a la taula de l'output domèstic processat.\nEliminació de residus industrials als abocadors controlats, a la taula de l'output domèstic processat.\n3.\tEstructura de la tabulació\nLes taules ofereixen informació de 7 blocs o ítems:\nPel que fa als components de l'extracció domèstica són sempre matèries primeres i es classifiquen per grup de productes:\nExtracció domèstica de biomassa\nExtracció domèstica de minerals no metàl·lics\nExtracció domèstica de combustibles fòssils\n(No s'inclou l'extracció domèstica de minerals metàl·lics ja que a Catalunya no es produeix aquesta activitat durant la sèrie temporal analitzada)\nLes dades d'extracció domèstica s'acompanyen del càlcul de 3 indicadors:\nPer unitat de PIB a preus corrents (kg/€)\nEn relació amb el comerç físic de materials, s'ofereixen 3 blocs: total del comerç amb l'exterior, comerç amb l'estranger i comerç amb la resta de l'Estat. Cadascun d'aquests blocs ofereix, alhora, una triple informació: importacions, exportacions i balanç comercial físic, calculat com la diferència entre importacions i exportacions.\nContràriament als productes inclosos en l'extracció domèstica, que són sempre matèries primeres, al comerç exterior s'inclouen tots els productes, tret dels que manquen de pes, com l'electricitat, amb independència del grau de transformació (matèries primeres, productes semimanufacturats i productes manufacturats).\nEn el cas del total del comerç amb l'exterior i del comerç amb la resta de l'Estat, les dades es tabulen segons el grau d'elaboració i tipus de material. En canvi, els components del comerç internacional segueixen una doble classificació: la de grau d'elaboració i tipus de material, i la de productes.\nLes dades de l'output domèstic processat es tabulen per components:\nEn el bloc de l'output domèstic processat es pot consultar una taula amb indicadors que ofereix informació sobre: l'ODP per habitant, l'ODP per unitat de PIB (base 2010) i el CO2 per habitant.\nA continuació, es poden consultar dos blocs que faciliten informació dels principals agregats comptables:\nEn ambdós casos, les dades es tabulen segons el grau d'elaboració i tipus de material. Les dades, també en tots dos casos, s'acompanyen de dos indicadors, fent el càlcul per habitant i per unitat de PIB (base 2010).\nEls dos darrers blocs es refereixen als principals indicadors:\nProductivitat material (definida com el PIB/CDM)\nIntensitat material (definida com el CDM/PIB)\nEn tots dos casos, es faciliten 3 indicadors, segons si el PIB està expressat a preus corrents, a euros de 2010 o en paritat de poder de compra (PPC).


El Rocar de Tiana: SÓC DEL MORRO FORT\nSÓC DEL MORRO FORT\n"Lo siento cariño mio, lo nuestro no funciona". Es veritat, però Gràcies a Déu la cosa no te solució. La distància entre nosaltres s'ha fet tan gran, que només ens queda el divorci. Al principi la cosa serà violenta i espero que no m'arribis a les mans, perquè jo no m'hi tornaré, encara que em facis sang, encara que intentis agredir-me de paraula i d'obra, jo no m'hi tornaré i procuraré tornar-te la teva ràbia i menyspreu pel respecte i comprensió que s'han de tenir els vells còmplices i tal vegada antics amants.\nAbans quan el que aquí en dèiem "Madrid ens dona peixet" teníem l'esperança de que un dia acabaríeu reconeixent els nostres mèrits... i per fi tindríem una relació estable i lleial. Com pots veure Espanya, això s'ha acabat i estem fatigats d'aquesta relació estèril i sense futur . Més ens val, ara, de tractar de no dinamitar els ponts que després ens seran tant i tant necessaris.\nOi que ho veus?... Es igual qui en tingui la culpa, no ens posem pedres al fetge. Si vols un culpable, fins i tot, t'acceptaré que sóc jo, que en som nosaltres, que som dolents de mena i que no tenim cura. No sé quants polítics i militars han dit que Barcelona s'ha de bombardejar cada no sé quants anys, com una mena de vacuna. No et deixis portar per aquests impulsos criminals i deixa't seduir per la nostra maldat i perversió. Nosaltres només volem viure amb pau la nostra misèria i la nostra contradicció.\nSaps Espanya, en el bell mig de tant menyspreu, nosaltres els catalans, hem descobert la il·lusió de la Pàtria retrobada i n'estem segurs de la nostra il·lusió. Cada vegada que blasmis de nosaltres el sentiment és farà més fort. Deixa'ns en pau, que és segur que demà ens haurem d'entendre... I tal vegada, després ens estimarem com germans i cadascú a casa seva.\nEscrit i pensat per en Carles Casanovas a 20:22\nSi fossin capaços d'entendre la teva carta... seríem ben afortunats.\nNo l'entendran, però nosaltres ens tenim a nosaltres mateixos i a la nostra il·lusió i a la nostra alegria pacífica de cridar al món allò que volem.\ntan de bo ens poguéssim estimar com germans i veïns, les coses anirien més bé. Molt més bé, per tots, crec, per ells també. Perquè l'agressor també és una víctima d'ell mateix, del seu odi i de la seva ràbia i afany de destrucció.\n1 de setembre de 2013, a les 22:31\nCarme, sort en tenim de nosaltres mateixos. La nostra força vindrà del nostre proïsme i la capacitat d'aguantar.\n1 de setembre de 2013, a les 23:10\nAve Maria i Pare Nostre


Can Muntanyola - Novetats i principals bonificacions per les activitats, 2022\nDimecres, 05 Gener 2022 09:40\nNovetats i principals bonificacions per les activitats, 2022\nEl mes de desembre es van aprobar les ordenances municipals de Granollers per l’any 2022.\nUs informem de les novetats i principals bonificacions a què es poden acollir les activitats:\n· A l’Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE) es recull una bonificació de fins al 30 % sobre la quota municipal pels subjectes passius que hagin incrementat en més d'un 5 % la mitjana de la seva plantilla de treballadors amb contracte indefinit durant el període impositiu immediat anterior al de l'aplicació de la bonificació. Aquest percentatge s'incrementarà en un 3 per cent, per cada treballador que disposes de la condició d'aturat de llarga durada, fins a un màxim del 40 per cent. La bonificació s’ha de demanar dins del primer trimestre del període impositiu que pugui correspondre l'aplicació de la bonificació. El topall de la bonificació és de 2.000 euros.\n· A l’Impost sobre vehicles de tracció mecànica es pot sol·licitar una bonificació pels vehicles, en funció del distintiu ambiental que tinguin. Gaudiran d’una bonificació del 75 % sobre la quota de l’impost, durant dos anys i del 50 % durant tres anys, comptats a partir de l’any següent al de la data de matriculació:\n- Distintiu Zero emissions: Vehicles 100 % elèctrics de bateria (BEV), vehicles d’autonomia estesa (REEV), i vehicles híbrids endollable (PHEV) amb una autonomia en mode elèctric de més de 40 km.\n- Distintiu Eco: Vehicles híbrids endollables amb menys de 40 Km. d’autonomia elèctrica, Vehicles híbrids no endollables (HEV), i vehicles propulsats per gas natural (GNC i GNL) o gas liquat de petroli (GLP).\nTambé gaudiran d’una bonificació del 50 % de la quota de l’Impost, durant un any, aplicable en l’exercici següent al de la data de matriculació els vehicles de tot tipus (excepte remolcs), que utilitzin combustible benzina o bioetanol amb emissions fins a 100 gr/Km.\n· A l’Impost sobre construccions, instal·lacions i obres (ICIO) es té dret a una bonificació del 95 per cent de la quota de l’impost sobre el pressupost de les obres de la instal·lació de captació solar tèrmica i/o fotovoltaica, sempre que no sigui d'obligat compliment la seva implantació.\n· Als Preus públics pels serveis de recollida i tractament de residus comercials i els industrials assimilables a residus municipals, es podrá sol·licitar l’exempció per part d’aquells titulars de les activitats generadores que acreditin anualment la gestió integral de totes i cadascuna de les fraccions de residus mitjançant gestors homologats per l’Agència de Residus de Catalunya. Aquesta és una nova no subjecció aprovada per 2022 i, als efectes del seu reconeixement, els titulars hauran de presentar anualment la documentació necessària durant el primer mes des de l’entrada en vigor d’aquesta ordenança.\nDarrera modificació el Dimecres, 05 Gener 2022 09:56


Neurolleida atén 183 pacients el 2020, un 28% més que l'any anterior - Teleponent\nInici Salut Neurolleida atén 183 pacients el 2020, un 28% més que l’any anterior\nUn total de 618 persones van passar el 2020 per les tres àrees que conformen Neurolleida (Neurorehabilitació, Neuroprevenció i Formació). Es tracta d’un servei creat per Aspid per oferir tractament sanitari neurorehabilitador a persones que han patit algun tipus d’afectació neurològica, a més de promoure’n la prevenció.\nD’aquestes, 183 són usuaris que van rebre tractament per algun tipus d’alteració neurològica, un 28% més que el 2019. D’altra banda, 383 persones van participar en activitats de prevenció mentre que 52 professionals van rebre formació en aquest àmbit. El programa Neurolleida Online ha permès que els pacients poguessin fer des de casa tractaments i activitats d’estimulació durant el període de confinament.\nLes 183 persones ateses per l’àrea de Neurorehabilitació de NeuroLleida representen un increment del 28% respecte al 2019, la majoria en la unitat infantil i juvenil (87% més) però també es va registrar un lleuger increment en la d’adults (8%).\nAquest servei especialitzat d’Aspid està destinat a atendre nens i adults amb dificultats derivades d’alteracions en el procés maduratiu (el conjunt de canvis que tenen lloc durant el cicle evolutiu) o d’alteracions adquirides del sistema nerviós.\nL’any 2020 es van registrar 93 primeres visites (64 a l’àrea d’adults i 29 a la unitat infantil i juvenil) derivades principalment de la xarxa hospitalària pública i també del propi web de Neurolleida.\nAquestes primeres visites serveixen per informar l’usuari sobre el funcionament del servei, recollir informació bàsica sobre el mateix i plantejar possibles intervencions. Un 55% de les persones ateses van ser noves incorporacions. La franja d’edat es mou entre els 3 i els 96 anys, amb una majoria d’adults d’entre 18 i 65 anys (el 46%) i, per sexes, un 54% de les persones ateses han estat dones i un 46% homes.\nQuan al volum d’activitat, la disciplina que més va créixer el 2020 en sessions realitzades va ser la de teràpia ocupacional (137% més que l’any anterior), seguida de logopèdia (29%) i psicologia (22%).\nEs va registrar un augment de sessions individuals en totes les disciplines, destacant l’augment de més del 22% en l’àrea de fisioteràpia respecte a l’any anterior. Globalment, hi va haver un increment del 12% en el número de sessions individuals de tractament.\nQuan als diagnòstics de l’àrea neurològica, un 45,3% corresponen a dany cerebral adquirit (ictus, traumes cranioencefàlics o encefalitis), i un 23% a alguna malaltia neurodegenerativa (Alzheimer, Parkinson, Atròfia Multisistèmica o Esclerori Múltiple, entre altres).\nEn reumatològica-traumatològica, un 42% correspon a cervicàlgia i un 25% a fibromiàlgia. En l’àrea psiquiàtrica, els diagnòstics més freqüents van ser el trastorn adaptatiu (26%), el Trastorn Obsessiu Compulsiu (20%) i el trastorn d’ansietat (13%).\nFinalment, a l’àrea de Formació va dur a terme dos cursos per a professionals de residències geriàtriques, amb 46 participants. A la vegada, Aspid, ha acollit sis alumnes en pràctiques procedents de quatre universitats de Catalunya.\nEn el marc d’aquesta àrea es programen cursos i activitats formatives sobre l’atenció a persones amb alteracions del sistema nerviós central, en aquest cas adreçades a professionals del sector sociosanitari.\nArticle anteriorL’Ajuntament de Lleida planta prop d’un miler d’arbres a la ciutat\nArticle següentArrels Sant Ignasi atén 2.036 usuaris a Lleida el 2020 gràcies als joves voluntaris


Els que es decantin per la gamma Lounge de Bertha gaudiran d’un cava jove, de 12 a 15 mesos de criança. És aquesta joventut la que li porta els valors més destacats: és fresc, afruitat, aromàtic i amb predomini de les aromes primàries del mateix raïm.\nEl Lounge Rosé es caracteritza per tenir un color molt pàl·lid, blanc de coure, de pell de ceba. Té unes aromes molt elegants de fruites cítriques, fruites vermelles, roses i pastisseria. En boca té un carbònic molt suau i molt ben integrat. Al paladar també és suau, a més de fresc i llarg. Resulta ideal per a aperitius, postres amb fruites i rebosteria, formatges, embotits i arrossos suaus. Té també la peculiaritat de ser ideal en qualsevol hora del dia.\nVeure fitxa tècnica de Cava Lounge Rosé


Els salaris dels treballadors segueixen estancats després de quatre anys de recuperació econòmica\nPublicat 10/1/2019 13:11:04CET\nEl salari mitjà brut dels treballadors espanyols segueix estancat després de quatre anys de creixement econòmic, que se situa en 22.819 euros el 2018, un 0,11% més respecte al 2017, la qual cosa es tradueix en 26 euros addicionals.\nAixí s'extreu de l'informe 'Evolució salarial 2007-2018', que s'ha elaborat amb les dades salarials de més de 80.000 treballadors per compte d'altri a Espanya i que han presentat aquest dijous en roda de premsa el president d'Icsa Grup, Ernest Poveda, i el professor d'Eada Business School Jordi Costa.\nLa situació varia en positiu pel que fa als directius, amb un salari mitjà brut anual de 81.059 euros (un 2,48% més respecte al 2017, amb 1.962 euros addicionals), i dels comandaments intermedis, que cobren 41.507 euros, la qual cosa suposa un augment en xifres absolutes de 1.072 euros, un 2,65% més.\nPoveda ha indicat que els "increments no han estat ni molt menys espectaculars", perquè les empreses han optat per la prudència després de la sagnia, en les seves paraules, registrada a partir del 2007 amb l'inici de la crisi.\nDe fet, només els directius i comandaments intermedis aconsegueixen mantenir el seu poder adquisitiu durant el període 2007-2018, en registrar un diferencial positiu de l'1,18% i del 2,46%, respectivament, davant d'una inflació acumulada del 16,8%, mentre que els treballadors han perdut un 0,3%.\nCosta ha lamentat que la recuperació econòmica a Espanya, amb increments del PIB per sobre del 3% aquests darrers anys, no s'hagi traduït en increments retributius: "Es poden demanar sacrificis als treballadors quan les coses van malament, però quan van bé s'ha de traslladar la riquesa".\nA més, ha afegit que amb aquest repartiment de la riquesa generada fins i tot hagués pogut augmentar el creixement econòmic, i ha apostat per indexar les actualitzacions retributives als resultats de les empreses, utilitzant models enfocats a la productivitat o a la consecució d'objectius.\nPoveda ha expressat la seva preocupació per com de ràpid va créixer l'atur amb la crisi i com està tardant a reduir-se, i pel que fa a la pujada del salari mínim interprofessional (SMI) tots dos han coincidit que només beneficiarà un 4% dels assalariats, si bé caldrà esperar a veure quin efecte té sobre l'ocupació i la negociació col·lectiva.


Menorca Talaiòtica torna a Tarraco Viva – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nFoto: Amics del Museu de Menorca\nMenorca Talaiòtica torna aquest cap de setmana, 28 i 29 de maig, al festival de recreació històrica Tarraco Viva, despre´s de dos anys d’aturada per la situacio´ sanita`ria provocada per la pande`mia de la COVID-19. Aquest és un escenari únic per presentar la candidatura i el patrimoni prehisto`ric de Menorca, un festival consolidat i amb una gran aflue`ncia de pu´blic. D’aquesta manera, es vol continuar amb la difusió de Menorca Talaiòtica en l’àmbit estatal, tal i com es contempla en el Pla de Comunicació de MT. La delegació menorquina estarà formada per 13 persones entre organitzadors, foners, participants en la recreació històrica i el mestre cerveser de Grahame Pearce.\nLes activitats relacionades amb la Menorca Talaiòtica són les següents:\n1.- Recreació històrica Funditores Baleares, Els guerrers de les Illes Balears: a càrrec d’Amics del Museu de Menorca i Federació de Tir de Fona-Unió excursionista de Menorca. Els romans coneixien Menorca i Mallorca perquè els foners nascuts en aquestes illes llançaven pedres amb més destresa que ningú. Res que fos estrany, ja que a l’insula Balearis Minor hi ha més pedres que cap altre recurs, i per això la vida dels seus pobladors mai va ser fàcil. Els poblats d’aquest temps que encara avui es conserven en el paisatge menorquí ens parlen d’una cultura excepcional ?la talaiòtica?, amb construccions fetes amb pedra que són úniques i exclusives, com ara les navetes, els recintes de taula i les cases circulars.\nEn l’espectacle es mostrarà quin és l’origen dels funditores baleares, els quals, des d’infants, havien d’aprendre a utilitzar la fona per vigilar el ramat, caçar o per sobreviure. Molts acabaren enrolats, com a mercenaris, al servei d’exèrcits cartaginesos i romans, participant en nombroses batalles de l’antiguitat. D’aquesta activitat es faran dos passis: dissabte 28 en català, i diumenge 29 en castellà. Els dos dies a les 11:00 h.\nAquesta recreació ja s’ha fet altres vegades a Menorca en un entorn natural, però aquest cop s’ha adaptat per fer-la sobre un escenari. S’ha produït una escenografia que permeti conceptualitzar la monumentalitat de la Menorca Talaiòtica, replicant elements arquitectònics concrets d’un cercle talaiòtic de Torre d’en Galmés i d’un recinte de taula, tenint en compte que s’han de poder transportar dins una furgoneta fins a Tarragona. Entre aquests elements, cal destacar la construcció d’una replica de la taula de Torralba d’en Salort d’uns 5 m d’alçada. La part portant, és a dir el fust, és una estructura de fusta que es pot muntar en 2 hores i desmuntar en 1 hora. El capitell està fet amb tubs de PVC perquè el fust no hagi de suportar tant de pes, i l’acabat exterior és una tela pintada que imita els colors i detalls de la taula de Torralba.\n2.- El taller d’elaboració de fones La fona balear, a càrrec de Lluís Pons Livermore, de la Federació de Tir de fona-Unió exursionista de Menorca. La fona és un dels ginys més antics del món, amb un ús que està documentat a molts indrets del planeta. Està especialment vinculada a pobles dedicats a la pastura i a la caça, on pot cobrir múltiples necessitats. Els talaiòtics de Menorca, enrolats com a mercenaris en els exèrcits cartaginesos i romans, empraven la fona com una arma perillosa. Anaven a la batalla amb tres fones trenades amb espart o cànem: una de llarga distància fermada a la cintura, una de curta distància al cap o al coll i una d’abast intermedi a la mà.\nEn aquest taller, un dels millors tiradors del món mostrarà diverses tipologies de fona i de projectils, ensenyarà a trenar una fona i a llançar amb la tècnica dels foners menorquins (pilotes de tennis). Es farà dues vegades, una després de cada recreació històrica: dissabte 28 en català, i diumenge 29 en castellà. Els dos dies a les 12:00 h.\n3.- Projecció del documental Menorca Talaiòtica, una odissea ciclòpia insular. Menorca està immersa en el procés d’avaluació de la candidatura Menorca Talaiòtica a patrimoni mundial de la UNESCO. Per donar suport a la candidatura, el Consell Insular de Menorca ha impulsat aquest documental, realitzat per Espiral Produccions i dirigit per Manu Balaguer, i que compta amb la participació de nombrosos especialistes.\nDesprés de la projecció, es convidarà a un tast de la cervesa Talaiòtica, elaborada per la cerveseria artesanal menorquina Grahame Pearce, conduït pel mestre cerveser que la va crear: Roger Vila. Dissabte 28 de maig, a les 13:00 h.\nTarraco Viva és un festival de recreació històrica que va néixer l’any 1999 com una activitat de suport a la candidatura de la ciutat de Tarragona a ser inscrita en la Llista de Patrimoni Mundial de la UNESCO. A dia d’avui, més de vint anys després, és un festival totalment arrelat a la ciutat i un referent dins els festivals d’aquesta temàtica que es realitzen a l’Estat espanyol.\nArticle anterior Un grup de periodistes i agents de viatge alemanys coneix la Menorca més natural i sostenible\nSegüent article Inicia el procés d’estabilització laboral més important del Consell Insular


David i Goliat | Lliçons de la Bíblia per als xiquets\nJehovà li va dir a Samuel: «Ves a casa de Jessé, perquè un dels seus fills serà el pròxim rei d’Israel». Així que Samuel va anar i, quan va vore el fill major de Jessé, va pensar: «Ha de ser este». Però Jehovà li va dir que eixe no era i va afegir: «Jo no em fixe en l’exterior de la persona, sinó en el que té al seu cor».\nJessé li va presentar sis fills més a Samuel. Però Samuel li va dir: «Jehovà no ha escollit cap d’estos. Tens més fills?». Jessé li va respondre: «En tinc un més, David, el més xicotet. Està fora cuidant de les ovelles». Quan David va entrar, Jehovà li va dir a Samuel: «És este!». Samuel va derramar oli sobre el cap de David, designant-lo aixina com a futur rei d’Israel.\nPoc temps després, els israelites estaven en guerra contra els filisteus, els quals tenien al seu exèrcit un soldat gegant que li deien Goliat. Cada dia, Goliat es burlava dels israelites i els deia a crits: «Envieu-me un home per a que lluite contra mi. Si em guanya, serem els vostres esclaus. Però si guanye jo, sereu els nostres esclaus».\nDavid va anar al campament de l’exèrcit israelita per portar-los menjar als seus germans, els quals eren soldats. Va sentir Goliat i va dir: «Jo lluitaré contra ell!». El rei Saül li va dir: «Però si només eres un xicon». David li va respondre: «Jehovà m’ajudarà».\nSaül va intentar que David es provara la seua armadura, però David li va dir: «No puc lluitar amb açò». Així que va agarrar la seua fona i va anar al riu. Va triar cinc pedres llises i se les va guardar a la bossa. Llavors, va anar corrents cap a Goliat. El gegant li cridava: «Vine ací, xaval! Donaré de menjar als pardals i als animals salvatges amb la teua carn!». Però, com David no tenia por, li va contestar: «Tu véns amb una espasa i una llança, però jo vinc en nom de Jehovà. No estàs lluitant contra nosaltres, sinó contra Déu. Tots els que estan ací voran que Jehovà és més fort que una espasa o una llança. Farà que caigues a les nostres mans».\nDavid va coŀlocar una pedra en la fona i la va llançar amb totes les seues forces. Amb l’ajuda de Jehovà, la pedra va eixir disparada i es va clavar en el front de Goliat. El gegant va caure mort, i els filisteus van eixir corrents per salvar la vida. Confies en Jehovà igual que David?\n«Als hòmens els és impossible, però no a Déu, perquè Déu ho pot tot» (Marc 10:27)\nTe’n recordes?: A qui va escollir Jehovà per a que fóra el següent rei d’Israel? Com va véncer David a Goliat?\nLlig esta emocionant història bíblica i deprén per què va ser David tan valent.\nCompartix Compartix David i Goliat


Lovely Dream Apartment Vilnius Lituània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDociskiu G. 7, Pašilaičiai, Vilnius, Lituània, LT-06154 - Veure al mapa\nMés informació sobre Lovely Dream Apartment\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Vilnius, no busqui més enllà de Lovely Dream Apartment. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Lovely Dream Apartment asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix habitació familiar, ascensor per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Lovely Dream Apartment.\nCal que informeu el Lovely Dream Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


En aquesta vuitena gala, els concursants s'enfronten a proves extremes en l'emocionant final del programa, que rep El Monaguillo com a convidat. Al final de la nit es coneix el guanyador, que donarà 30.000 euros i s'emporta a casa un cotxe com a premi. En aquesta ocasió, la prova de l'apnea és per a Gemma Mengual, mentre que Ana Peleteiro ha d'enfrontar-se al repte de maquinària infernal. Jorge Sanz i Jorge Brazales, per part seva, es veuen les cares en un duel de pianistes. Més tard, Pablo Puyol participa en el desafiament del circuit mortal. Paral·lelament, Bustamante i Ágatha Ruiz de la Prada es baten en un duel de vertigen. A més, Kira Miró ha de fer front al repte Celtas Cortos. (Últim programa de la temporada.)\nMulticine: Sueños de otoño\nQuinze anys després d'haver anul·lat el seu matrimoni, quan l'Annie i el Ben no han tornat a veure's i tots dos preparen les seves respectives noces, descobreixen que el seu matrimoni no es va arribar a anul·lar per un error que no van detectar llavors. L'Annie, ara propietària de la granja del seu pare, decideix visitar el Ben, que per a sorpresa de la jove, s'ha convertit en un ric i poderós empresari.\nDos nens i el seu gos han d'emprar totes les seves habilitats per sobreviure a la selva africana després d'un accident aeri.\nL'Öykü i el Demir es prometen mútuament que no tornaran a mentir-se i decideixen lluitar junts contra la malaltia de l'Öykü. Més tard, el Demir demanarà ajuda al doctor Ihsan perquè animi la petita en aquests moments difícils. Paral·lelament, en saber la veritat sobre l'herència, el Demir està decidit a no deixar que l'Öykü parli amb l'Asu. Més tard, el Cemal i l'Asu fan un nou cop en resposta a l'actitud del Demir. Mentrestant, Candan, que no coneix la seva veritable identitat, demana ajuda al Cemal amb tot el tema del Demir i l'Asu. Aquesta conversa entre la veterinària i l'enemic del Demir porta conseqüències inesperades. (A continuació, reposició d'un capítol.)


Albert Forns guanya el 40è premi Sant Joan de literatura amb 'Abans de les cinc som a casa'\nAlbert Forns guanya el 40è premi Sant Joan de literatura amb ‘Abans de les cinc som a casa’\nEl guardó és dotat amb 35.000 euros lliures d'impostos, a banda dels drets d'autor\nEl periodista i escriptor Albert Forns (Granollers, 1982) és el guanyador del 40è premi Sant Joan de literatura amb l’obra Abans de les cinc som a casa, que reconstrueix la vida d’un barceloní dels anys setanta a partir de la troballa dels seus diaris al mercat de Sant Antoni. L’autor ha explicat que la novel·la és un homenatge al dietarisme i al protagonista de la història, el barceloní que va escriure els diaris trobats. Grup 62 publicarà l’obra el 26 d’agost i el lliurament del premi serà al setembr, durant la Setmana del Llibre en Català. Convocat per la Fundació Antigues Caixes Catalanes, amb el suport de BBVA, el guardó és dotat amb 35.000 euros lliures d’impostos, a banda dels drets d’autor.\nTot passejant un diumenge pel mercat de Sant Antoni, Forns va trobar en una parada tretze llibretes, a la primera de les quals hi deia ‘Diari 1969-1970’; la segona, ‘Diari 1971-1972’… El periodista explica que ha escrit diaris tota la vida i que li va sorprendre trobar-se aquests dietaris ‘venuts de qualsevol manera’ al mercat de Sant Antoni. Aquest és el punt de partida de la novel·la, amb el regateig per a comprar-les.\nEl lector acompanya l’autor de la novel·la, llibreta per llibreta, per conèixer ‘el misteriós escrivent’ del dietari. Com ha explicat Forns, hi ha una part de ficció, en la qual la seva feina ha estat intentar de construir la vida del personatge a partir de deduccions dels seus texts. L’autor investiga qui era aquest veí de les Corts, l’Hilari, i imagini la vida que duia a la Barcelona d’aleshores, la ciutat de Can Jorba i els cinemes de sessió contínua. Ell era un comptable, un ‘senyor de la pesseta i el duro que acaba essent entranyable’.\nA causa de la pandèmia de la covid-19, s’ha decidit de no fer ara al juny el tradicional acte de lliurament del premi a Sabadell. El veredicte del guardó s’ha fet públic en una conferència de premsa avui i es lliurarà al setembre, coincidint amb la publicació del llibre per Edicions 62, durant la Setmana del Llibre en Català.


Villa Fiorenzani Radicondoli Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa Fiorenzani està situat idealment a Radicondoli; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Villa Fiorenzani, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, biblioteca, àrea de TV/saló compartit.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, massatge, solàrium, pistes de tennis, equitació que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Villa Fiorenzani no troba competidors en cap categoria.\nDescompte a Villa Fiorenzani


Portes obertes a l'Espai d'Arts de Roca Umbert - Acca\nPortes obertes a l’Espai d’Arts de Roca Umbert\n24 novembre – 12:00h – 22:00h\nL’Espai d’Arts de Roca Umbert obre les portes per mostrar algunes de les produccions realitzades al llarg de l’any a partir dels projectes seleccionats a les convocatòries públiques per accedir a beques de residència.\nMostra d’art d’acció i performance\nPesentació pública dels projectes guanyadors de la convocatòria de suport a la creació artística en la categoria de performance.\nLloc: Sala Zero\n12 h Projecció de l’audiovisual L’Assemblea 3.O de Miquel García i l’escola Ferrer i Guàrdia\nEls alumnes de cinquè de l’escola Ferrer i Guàrdia han treballat l’àmbit assembleari per a la realització d’una obra audiovisual.\nUna de les característiques de la mobilització ciutadana és com s’organitza i dur a terme utilitzant un plantejament horitzontal que respongui a la participació ciutadana i a una democràcia directa. Amb aquesta intenció s’han recuperat les assemblees com a òrgan polític per assumir decisions.\nLa democràcia directa i participativa és una eina que permet el debat i la coordinació d’estratègies per solucionar problemàtiques socials que afecten la vida quotidiana. A través de l’audiovisual s’analitza aquest òrgan de participació i presa de decisions fent servir les mateixes assemblees com a metodologia de treball per crear una obra teatral.\n17.30 h Performance Limpia! de Diego G.\nLimpia! era el crit que els usuaris feien per trucar l’enllustrador o el que proferien ells per cridar l’atenció del passejant. Comptant també amb la participació de les persones assistents, l’artista intentarà netejar el calçat del públic amb la intenció de fer-los reflexionar sobre conceptes com mercat, consciència…\n18 h Performance Double vue de Florence Girardeau & Jordi Mas\nEl projecte Double Vue és un procés de recerca que combina la dansa, la performance i la imatge videogràfica.\nDouble Vue proposa una experiència viva, un dispositiu cos – materials – imatge generador de micropaisatges efímers. El desenvolupament de la performance crea els ritmes, les velocitats, les successions, el sorgiment de les imatges i constitueix un relat abstracte únic i no reproduïble.\n19.30 h Performance 43 cajas de Diego G.\nAcció que l’artista realitzarà a partir d’una sèrie de fotografies de Xavier Miserachs i Ignasi Marroyo entre d’altres, amb intenció de reproduir-les en viu per reviure la subalternativitat i la precarietat.\n20.30 h Performance Placenta de Nora Haddad Casadevall\nUn duo de dansa contemporània i experimentació sonora que ens porta a qüestionar, mitjançant sorolls i moviments, l’existència d’aquest espai, d’aquest cos sense cos.\nEl cos està concebut com un recipient, una interfície limitada i limitant. L’adoctrinament dels cossos ha provocat que els instrumentalitzem en cossos-placenta. Un espai intern en què dipositar la incapacitat de ser a l’exterior, davant la por d’irrompre en l’ordre social. Una placenta que ens permet sobreviure en la nostra vida “al costat de nosaltres mateixos” i on trobem la correspondència entre el que sentim ser i el que se’ns retorna al mirall. La pretensió és trobar un lloc on poder habitar còmodament dins d’alguna cosa abstracte, un cos incorporal.\nTallers, projecccions i altres\nPresentació pública dels projectes guanyadors de la convocatòria pública de suport a la creació artística a través del servei de residència.\nLloc: Sala de la Miranda i tallers de producció


Fira d’Espectacles al Festival Circ Cric el diumenge 15 de juny’14: tot un dia d’activitats! | Agenda del Circ\nFira d’Espectacles al Festival Circ Cric el diumenge 15 de juny’14: tot un dia d’activitats!\nPublicado el 7 junio, 2014 por Agenda del Circ\tDeja un comentario\nCarpes i exteriors del circ – A partir de les 11.00 h\nPreu tot el dia: 15 €\nFIRA D’ACTIVITATS I ESPECTACLES DE JUNY AL CIRC CRIC\nVine a passar el dia amb nosaltres al bell mig del Parc del Montseny!!!\nHi trobareu de tot, espectacles de tota mena i mida, espectacles de circ, tallers, tastets gastronòmics, petites passejades, ja us ho hem dit… DE TOT i A TOTA HORA!!\nItineraris guiats pel bosc del Circ organitzat per ADEMC. Fent una passejada tranquil•la descobrireu acròbates, malabaristes, mags… que ens amaga la natura.\nPotser també hi trobarem algun pallasso. Però caldrà estar molt atents, caminar sense fer soroll i amb l’orella a punt, per veure, olorar i sentir el “circ del bosc”.\nInici i final de recorregut: Taquilla del Circ Cric a Camp Canal.\nHores de sortida: 12 del migdia i 2/4 de tres de la tarda\nApte per a públic familiar\nLA VICTÒRIA DE LES MIL CARES-Taller de maquillatge (matí i tarda)\nLa Victòria no és la primera vegada que pintarà carones de nens i nenes al Festival Circ Cric al Montseny. Els que ja la coneixeu sabeu que si teniu paciència i li feu una estona de companyia sortireu amb una cara nova, de gat, de gos, de princesa o de follet del Montseny,…la que més us agradi.\nVENTURA & HOSTA CARTONS-Taller de màscares i botiga de figuretes (matí i tarda)\nTambé com en les darreres edicions del Festival Ventura&Hosta Cartons, ens presenten la seva paradeta de figuretes, moltes de circ, però també d’altres moltes coses, mentre us entreteniu fent i pintant una màscara que us emportareu cap a casa.\nJUGUEM A CIRC? Taller de circ per a infants amb el CIRC LOS (matí i tarda)\nDurant l’any els podeu trobar a l’escola de l’Altrium de Sant Celoni, però quan arriba el Festival Circ Cric sempre són al Montseny i ens introdueixen a les tècniques bàsiques del circ, alhora que ens ensenyen petites demostracions de la seva tècnica i habilitat.\nCirc Los són: Igor Buzato, Boris Ribas, Rosa Pelàez, Iris Mur i Antonio Firmino (Piquitito)\nRestauració, àpats i menjucs a la CARPA CUINETES, LA CANTINA DEL CRIC\nTens gana, vols menjar alguna coseta? pensa que el dia és molt llarg i a la Cantina del Cric, hem preparat un grapat de menjucs i cosetes per picar que ajuden, i molt, a fer el dia més agradable. Menja, xerra, digues què t’ha agradat i el que no… Passa una bona estona compartint amb els que treballem al Cric un àpat senzill però boníssim dels que es preparen a la carpa Cuinetes, la nostra Cantina.\n11.30 h. Espai exterior\nBENVINGUDA A CÀRREC D’EN PEP CALLAU I ELS PEPSICOLEN\nPer començar ben animats el dia, tant sols arribar en Pep Callau ens proposarà una catarsi del bon rotllo, del bon humor, de la festa. Amb dosis de bogeria, molt atreviment i una energia que arribarà a tothom ens farà una proposta per canviar-nos la vida. Si més no per una estona, que no és poc!!\nAmb Pep Callau i Lluís Rodríguez\n12.00 h. Carpa Coluche\nCUAC! de la Cia TXO TITELLES\nUn espectacle que ens presenta situacions quotidianes dels més petits amb una tendra i festiva sensibilitat. La mirada que sobre el món tenen els nens i nenes d’aquestes edats es manifesta en els dos personatges que viuen i exploren sobre tot mitjançant els sentits i la curiositat.\nAlhora, el necessari vincle amb l’adult queda satisfet amb l’enllaç establert entre manipuladores i titelles, tot emmarcant un entorn de confiança\nAmb: Mireia Peña, Esther Cabacés\n12.30 h. Espai Exterior\nAMBIZURDOS presenten PASSING Y VEAN\nEspectacle on conflueixen les tècniques de circ, la música en viu, el teatre gestual i la comicitat dels artistes. Passing de maces a quatre, amb figures pròpies, un clarinet i un baix que donen ritme a una escala d’equilibris; dos equilibristes de pulls passats de moda i un número final d’alçada amb monocicle girafa, bola d’equilibri i escala.\nUn espectacle sincer que de segur us activarà a tots les ganes de viure.\nAmbizurdos són: Merche Rafart, Àlvaro Guerrero, Javier Barroso i Josep A. Hernández\n13.15 h Carpa Cric\nTORTELL POLTRONA presenta POST CLÀSSIC\nCarismàtic i tendre, contundent i ferotge, amb una càrrega d’energia inesgotable que combina la innocència i la gamberrada. Tortell Poltrona presenta Post Clàssic, un espectacle fresc i directe. Un recull dels millors números del seu repertori, emmarcats en un espectacle que conté l’essència del pallasso de sempre i el repte d’alternatives innovadores, anant a l’absurd per retrobar el nord, cercant en els clàssics el punt d’inici d’aquest viatge.\nAmb Tortell Poltrona\nhttp://www.tortellpoltrona.com / http://www.circcric.com\n16.00 h –Espai exterior\nNAS ARRELAT amb ELS MABSUTINS\nEls MABSUTINS arriben disposats a actuar, amb el nas ben arrelat i les celles enlairades, troben el moment indicat i comença l’espectacle. Són el Denguito, el Birutilla, el Fúfur i el Peshosho i ho tenen tot preparat i controlat… o almenys això es pensaven!\nCaigudes, bufetades i puntades de peu els sorprendran enmig de bromes i números de circ.\nSembla que no, però sí! La música continua, l’espectacle no s’atura, i no hi ha obstacle que els pallassos no puguin superar amb la bogeria del NAS ARRELAT, són els MABSUTINS i han vingut a dir que sí!\nEls Mabsutins són: Albert Grau, Cristian Olivé Maus, Oriol Liñan i Moisès Queralt.\n16.45 h Espai exterior\nCIRC CABARET ARMANDO RISSOTTO de la Cia TXO TITELLES\nPetit homenatge al “circ” i a les “varietats”. Espectacle de creació dirigit al públic familiar.\nEls personatges desfilen per la pista mostrant les seves habilitats, proeses i rareses, genialitats i destreses. Aquesta desfilada és presentada i amenitzada per una còmica i caricaturesca veu en off. El ritme de l’espectacle passa de tranquil, a animós, trepidant ma non troppo, allegreto, relaxant, sempre marcat pel caràcter i energia de cada un dels seus protagonistes. Seguint la línia de treball de la companyia, el Circ-Cabaret Armando Rissotto està farcit d’invents i mecanismes, barrejats amb tendresa, màgia i poesia.\nAmb: Nartxi Azkargorta\n17.15 h Carpa Cric\nXARIVARI BLUES de CIRC LOS\n“Xarivari Blues” és un espectacle potent i divertit on quatre\nexperimentats artistes de circ, en una exuberant escenografia i inspirats en la pel•lícula “The Blues Brothers”, us oferirem jocs malabars, monocicles i llit elàstic amb equilibris impossibles i vertiginoses acrobàcies, amb elegància i molt d’humor.\nAquesta història neix a l’ESCOLA NACIONAL DE CIRC A RIO DE JANEIRO, lloc on ens vam conèixer i formar. Posteriorment alguns membres hem coincidit desenvolupant diferents números al CIRC CRIC.\nA Xarivari Blues són: Antonio Correa Firmino, Boris Ribas, Igor Buzato, Roberto Carlos Rodrigues.\n18.00 h Espai Exterior\nTauromàquiNa amb QUIM GIRÓN i BENET JOFRE\nUn joc centrat en el cos contra la màquina. Una dansa de forces mecàniques/humanes, un diàleg onomatopeic animal, una lluita de forquilles.\nQui controla a qui? La fragilitat del contrast de pesos desorbitats, un ascensor d’acrobàcies i un carrusel amb volant.Una aventura entre Benet Jofre, Quim Girón i un carretó elevador, on el públic experimenta de ben aprop un circ motoritzat. Durada: 15 minuts\n18.15 h CARPA COLUCHE\nVIOLETA amb el COL•LECTIU LA PERSIANA I VENANCIO Y LOS JÓVENES DE ANTAÑO\nVioleta és un espectacle conjunt del Col•lectiu La Persiana i Venancio y los Jóvenes de Antaño; un concert-cabaret de gent que té ganes de gaudir d’una bona estona. Set acròbates enamorats de la música en directe de Venancio y los Jóvenes de Antaño i cinc músics bocabadats amb els acròbates provinents d’escoles de tot el món (Brussel•les, Lima, Londres, Barcelona…).\nCol•lectiu La Persiana són: Gris Juncà (trapezi fix), Asvin López (perxa xinesa), Tomeu Amer (escala d’equilibris), Sílvia Capell (roda cyr), Sergio González (roda cyr i perxa xinesa), Jordi Serra (quadrant rus) i Amanda Delgado (quadrant rus). Venancio y los Jóvenes de Antaño són: Dani Àlvarez (veu), Joan Gil (guitarra), Bernat Torras (percussió), Gerard Cantero (baix) i Leo Torres (trompeta).\nDirecció: Joan Ramon Graell\nEtiquetas: Circ, Circ Cric, Circ en familia, Clown Pallasso, Entitats de Circ 2014, Montseny, Tortell Poltrona, WEB Circ Cric. Añadir a marcadores el enlace permanente.\nPrevious post ← MATX DE PALLASSOS al Circ Cric el divendres 13 de juny’14.\nNext post CAPAS de la Cia. de Circ “eia” al Granada Circum Festival, l’11 de juny’14 →


Joan XXIII habilita 8 llits a Urgències específicament per a pacients amb grip\nImatge del dimarts al matí, quan hi havia pacients al passadís.\nEl departament manté una activitat frenètica i la planta oberta especialment ja funciona de ple\nActualitzada 03/01/2017 a les 21:38\nEl servei d’Urgències de Joan XXIII mantenia aquest dimarts, una jornada més, una activitat frenètica a causa de l’epidèmia de la grip. Segons l’ICS, l’ala de la cinquena planta de l’edifici B oberta dimarts per descongestionar de pacients Urgències i poder absorbir l’alta demanda d’hospitalitzacions a les diferents plantes, està ja a ple rendiment, amb totes les habitacions obertes.\nA banda, la direcció de l’hospital ha pres la decisió d’habilitar a Urgències, una zona específica per als pacients que presenten un procés gripal, per tal de concentrar les cures i l’atenció del personal mèdic i d’infermeria. En total són vuit llits d’observació als que aniran destinats tots els pacients amb grip, des del primer moment que siguin cridats per megafonia. Segons explica l’ICS, les obres de la segona fase d’Urgències, enllestides el darrer mes d’octubre, permeten organitzar i distribuir millor als usuaris i oferir-los un major confort. Per la seva banda, el sindicat CGT continua reclamant que els tres profesionals d’inferermia afegits a cada torn, es mantinguin un cop superada la punta d’atenció gripal.\nSalut admet la saturació de les Urgències però assegura que «no és pitjor que altres anys»\nEl servei d‘Urgències de Joan XXIII es col·lapsa la primera nit de l’any\nVeïns i policia enxampen dos homes arran dels darrers robatoris a SPiSP\nSuspès tot el transport escolar de la Terra Alta a causa de la neu\nL'Ajuntament ubicarà fanals als punts més conflictius de Mas Pellicer\nEls nous pilons per evitar actes terroristes trigaran en arribar a la Rambla\nFinal del partit: Els tres punts es queden a...\nTanquen l'accés al cim del Mont Caro per la ...\nSeligrat: «És una victòria més, queden molts pa...\nIntensitat, patiment i victòria (1-0)\nDefuncions 19 de gener\nGuaita: «Volem posar damunt la taula l'estació ...\nSuspès tot el transport escolar de la Terra ...\nIQOXE habilita un telèfon per atendre als ...\nTrapero arriba a l'Audiència Nacional pel ...\n'La hija de un ladrón' i 'Els dies que ...\nL'Arquebisbat obre una web amb motiu del 25è ...\nEls nous pilons per evitar actes terroristes...\nL'Ajuntament ubicarà fanals als punts més c...


'Bastian i Bastiana' s'acosta als barris de Benimaclet i Malva-rosa\n'Bastian i Bastiana' de Mozart s'acosta als barris de Benimaclet i Malva-rosa\nLa plaça de Benimaclet serà l’escenari en el qual els seus veïns podran gaudir, demà divendres a partir de les 20 hores, de l’òpera “Bastian i Bastiana” de Wolfgang Amadeus Mozart. Malva-rosa, Xerea i Patraix seran els següents barris on es veurà aquesta obra, d’accés lliure i gratuït, dins del projecte de difusió cultural Les Arts Volant, del Palau de les Arts en col·laboració amb l’Ajuntament de València i la Diputació de València. L’objectiu d’aquesta iniciativa és fer arribar l’òpera a qualsevol racó de la geografia valenciana i ara, arriba a la ciutat de València.\nLa regidora de Cultura ha volgut recalcar la seua satisfacció perquè “aquest projecte ens permet aprofundir molt en la tasca que està fent el govern de Joan Ribó a la ciutat de València per descentralitzar l’oferta cultural i democratitzar-la, fent-la arribar als barris i pobles de la ciutat, creant nous públics i permetent que tot el món puga gaudir de la cultura”.\nL’obra que es representarà als carrers de València és “Bastian i Bastiana”, una de les òperes més emotives i interessants de Mozart que conta la història d’amor entre dos joves en un humil llogaret de pastors. Els cantants del Centre Plácido Domingo protagonitzen aquesta obra que s’interpretarà amb acompanyament de piano en un camió-escenari condicionat amb il·luminació, so i escenografia adaptada, per dotar de la màxima qualitat escènica la representació.\nAixí mateix Tello ha incidit en “el treball conjunt i coordinat de les administracions local, autonòmica i provincial pel que fa a la cultura que ha permés la materialització d’aquest projecte”. Una col·laboració institucional “molt ferma i profitosa que també està present al Palau de la Música, tant en la Gala Lírica de demà divendres però, sobretot, en el programa del 9 d’Octubre de l’Orquestra de València, amb la participació del Cor de la Generalitat Valenciana i els cantants del Centre de Perfeccionament Plàcido Domingo”.\nLa següent cita de Les Arts Volants serà dissabte, dia 30, a la mateixa hora, al carrer d’Arnaldo Vilanova, al barri de La Malva-rosa; dissabte de la setmana que ve, dia 7 d’octubre, la representació es farà a les 22.30 hores a la plaça del Patriarca, a la Xerea; la quarta representació, diumenge dia 8 d’octubre, es farà a la plaça de Patraix a partir de les 22.30 hores.\n“Convidem tots els veïns i veïnes a viure aquest gran espectacle que té accés lliure i gratuït. En aquesta València del canvi, on les persones són el centre de l’acció del govern municipal, per fi acabem amb aquella època en què els poderosos tenien llotges reservades per a gaudir d’aquests espectacles, que ara portem als carrers i places dels barris de la ciutat perquè tot el món els puga gaudir”, ha afirmat Tello.\nPols o fang: el desert al qual s'enfronten els veïns de Sant Marcel·lí i Camí Real\nLa nova zona urbanitzable de La Torre inclou 47.000 metres quadrats de jardí\nCompromís duu l’autonomia de Benimàmet a Madrid\nEl Pavelló de Natzaret serà 100% sostenible


Vall de la Coma | Finca Mas d'en Gil Priorat\nMitges llunes sota la garbinada\nLa imatge icònica de Mas d’en Gil són els cinc turons que, en forma de mitja lluna, tanquen l’ampla vall de la Coma, sota la influència gentil del vent de la garbinada. Aquests vessants, oberts al despertar del sol, formen a l’estiu una composició ondulada d’intens verdor. Amb gest amable van baixant cap al bosc de ribera que protegeix el curs del barranc dels Molins, on encara s’observen les runes dels antics molins que donaven servei a Bellmunt i els pobles de la conca del riu Siurana.\nOrientació principal: Est i Oest\nLa garbinada, el refrescant vent procedent de la Mediterrània arriba fàcilment a les comes. El seu efecte és benèfic: les tardes estiuenques, alleugera la calor i garanteix una bona maduració dels raïms. A l’extrem més baix de la vall, una certa frescor remunta pels barrancs contribuïnt a l’equilibri microclimàtic.\nFragmentada i freda, la llicorella cobreix terrasses i costers de la coma, aportant el perfil de mineralitat característic de les millors garnatxes i carinyenes prioratines.\nLa vinya domina indiscutiblement l’agricultura de les comes curvilínies. Garnatxa als vessants més alts, carinyera als fondos, el quadre vitícola de la vall és abundós i de gran qualitat. Hi ha algun conreu cerealístic i els olivers s’arrengleren a les carenes conformant una visió de finca clàssica.\nA l’extrem nord d’questa zona es troba l’entrada a l’antiga Mina Renània, una de les que integren el conegut conjunt de mines de Bellmunt. La Renània fou oberta a finals del segle XIX i tancada poc temps després perquè no era productiva.\nDe la vall de la Coma prové gran part dels raïms amb què s’elaboren els vins de finca: el negre Coma Vella i el blanc Coma Alta.


Fontscaldetes: Data de fundació de Fontscaldetes: 1170 o 1173?\nFotografia: Fontscaldetes amb el cim de Montagut al fons.\nÉs bo i saludable, posats a recollir la història de Fontscaldetes saber de quina data partim si és que la sabem. En aquest cas sembla del tot probable que el document de compra que efectuà el monestir de Santes Creus al noble Garcia Siurana l'any 1173 és el nostre punt de partida. Hi ha molts llibres i treballs que el citen, entre els quals destaquem els que va fer l'espluguí Antoni Carreras i que va publicar l'Institut d'Estudis Vallencs, però en aquest breu escrit reproduïm un trocet d'un treball de Coral Cuadrada que es va publicar en un llibre editat per la Universitat de València. Sigui com sigui la data a la que ens hauríem de referir des d'ara és la de 1173 tot i que la data de 1170 que sovint hem fet servir no la desaconsellem del tot donat que és la data que, segons Carreras, el monestir decideix expandir-se per Fontscaldetes.\nHi anirem treballant per afirmar-ho defintivament si aconseguim trobar el document al que es refereixen Carreras i Cuadrada.\nSi fem cas de la data de 1170, l'any vinent 2010, podríem celebrar el 840è aniversari de la fundació de Fontscaldetes. Si prenem la de 1173, haurem d'esperar una mica més.\nCap al 1173, el monestir de Santes Creus comprà a Garcia Siurana unes terres al castell de Salmellà, al lloc anomenat Fontes Calidas i, des d’aquell moment, els monjos endegaren la compra més activa d’espai conreable a la zona, adjuntant-hi les sol·licituds de donació i cessió de terrenys. La de Fontscaldetes fou una granja important pel seu bestiar, car les terres del castell de Salmellà esdevingueren un indret idoni per les pastures d’hivern i per als conreus de cereals. Els seus gestors foren musulmans i conversos.\nCoral Cuadrada . Santes Creus: els monjos colonitzadors i l’ordenació del territori (cita el treball de A. Carreras, publicat per l’IEV) Treball publicat a: El Císter, ideals i realitat d’un ordre monàstic - Ferran Garcia-Oliver, ed - Universitat de València, 2001.


L’Escola del Rugby Tarragona viatja a Perpinyà\nabr. 29, 2015\nAquest proper cap de setmana, l’Escola del Rugby Tarragona es desplaça a Perpinyà per tal de participar en el Torneig Entente la Têt, convidats pel Rugby Pezillà, a la localitat de Pezillà-la-Rivière. Es tracta...\nNova victòria dels Infantils a casa contra Spartans\nabr. 26, 2015\nAhir dissabte 25 d’abril els infantils del Rugby Tarragona disputaven a casa el partit corresponent a a la desena jornada de la liga de Segona Catalana contra Spartans de Granollers. L’ampla victòria obtinguda (42-0) els situa primers en la taula de...\nCrònica partit amistós amb INEF Lleida\nProfitosa jornada de rugbi a l’amistós disputat a camp del Lleida en el context del segon memorial Jordi Pintado. Malgrat la manca d’efectius (només setze jugadors), les dues parts de trenta minuts van servir a l’equip per posar-se a...\nActivitats cap de setmana 25 i 26 d’abril\nabr. 22, 2015\nAquest últim cap de setmana del mes d’abril només els S16 del Rugby Tarragona tenen partit de competició; s’enfronten a casa a les 13h amb els Spartans de Granollers, els cuers de la taula de Segona Catalana. Els Voltors son els...\nPer Sant Jordi serem a La Rambla!\nabr. 21, 2015\nEl dijous 23 d’abril de 2015, Dia de Sant Jordi, el Rugby Tarragona serà present a La Rambla de Tarragona, un cop més, per participar d’aquesta jornada tan estimada pels catalans. Des de les 10 del matí, els socis i simpatitzants del...


Salut ha facturat un 52% més el 2011 per l'atenció de pacients europeus\nHan millorat els mecanismes per cobrar els serveis als països d'origen dels usuaris\nSalut ha facturat el 2011 més de 12 milions d'euros per atendre pacients europeus, un 52% més que el 2010. L'augment es deu a un control i una regulació superiors per cobrar els serveis en els països d'origen.\nLARA BONILLA BARCELONA. 19/05/2012 00:00\nLa sanitat catalana va facturar l'any passat una mica més de 12 milions d'euros (concretament, 12.006.093 euros) en atenció a pacients comunitaris, bàsicament europeus que estaven de pas a Catalunya ja sigui per motius laborals o de turisme. Aquesta xifra suposa un increment del 52% respecte a l'any 2011 (7.924.738 euros) i del 74% respecte al 2008 (6.894.708 euros).\nAquest augment respon a l'esforç que s'ha fet des de la sanitat pública catalana per regular i controlar l'atenció a pacients comunitaris, i assegurar-se que es cobra en els seus països d'origen. "S'han perseguit situacions que abans podien haver quedat camuflades", explica Francesc Brossa, sotsdirector del Servei Català de la Salut. Es refereix a l'anomenat turisme sanitari. El 2009, un informe del Tribunal de Comptes va detectar en el sistema sanitari espanyol nombrosos errors burocràtics en l'atenció sanitària a estrangers que ocasionen pèrdues econòmiques, com la falta d'informatització, l'assumpció de pagaments que no corresponen a la sanitat espanyola o el fet de desistir a l'hora de facturar els serveis sanitaris als països d'origen dels pacients. Moltes d'aquestes irregularitats s'han corregit en l'últim any, cosa que explicaria aquest increment del 52% en la facturació. Als més de 12 milions d'euros que la sanitat catalana va facturar l'any passat (tant en atenció primària com hospitalària), s'hi han de restar, però, 7.200.000 euros corresponents a les despeses dels catalans a Europa. El saldo net és de 4.800.000 euros, una quantitat que va a parar a un fons de cohesió sanitària.\nCombatre el turisme sanitari\nNo obstant, tot i aquest control, també hi ha picaresca en l'atenció sanitària a pacients estrangers i, segons Brossa, no està quantificada. És el cas, per exemple, de jubilats estrangers amb segona residència o familiars d'estrangers que aprofiten per operar-se aquí. "No puc negar que això es produeixi però queda amagat dins de la bossa d'estrangers que s'empadronen i obtenen la targeta sanitària", explica.\nEl decret del govern espanyol vol combatre el turisme sanitari i per això a partir de l'1 de setembre l'empadronament ja no serà l'únic requisit per obtenir la targeta sanitària i caldrà també cotitzar a la Seguretat Social. "Els estrangers accedeixen amb facilitat a la targeta sanitària perquè el nostre mecanisme d'accés és l'empadronament i es vol evitar els casos de persones que vénen només per rebre assistència sanitària", explica el subdirector del CatSalut. "Aquesta és una realitat que s'ha de regular però és impossible saber quants obeeixen a aquesta picaresca", afegeix.\nEl problema és que per combatre el turisme sanitari -que regulat pot ser una font d'ingressos- es quedaran sense assistència els immigrants sense papers i només se'ls garanteix l'atenció d'urgències, el part i l'atenció als menors.\nÉs per això que el Govern prepara una targeta sanitària especial que els garanteixi l'accés a l'atenció primària. "Ara estem identificant aquesta gent i estem treballant en diferents mecanismes d'accés", va confirmar Brossa. El País Basc i Andalusia també mantindran l'atenció als immigrants.\nEuro per recepta a partir del juny\nTot i els dubtes del Col·legi de Farmacèutics, l'euro per recepta entrarà en vigor el 23 de juny. Es compleixen així els terminis legals. La mesura es va publicar al DOGC el 23 de març i, segons la llei, s'ha d'aplicar tres mesos després d'aquesta data. Amb aquesta mesura s'espera recaptar enguany uns 50 milions d'euros.


MORELL vs PIM | Bàsquet Manyanet Reus\nCB MORELL 52 – 40 MANYANET REUS\nBon partit, malgrat el resultat, dels nostres preinfantils masculins a la pista del CB Morell. Un partit que vam estar lluitant-lo durant tot el temps, però que finalment, gràcies a un millor encert de l’equip local, la victòria es va quedar al municipi tarragoní.\nTot i que el treball dels nostres nois va ser excel·lent, per ara, és el millor partit que hem disputat jugant com a equip, a les bones, però especialment, en els moments que més difícil ho teníem. Vam saber gestionar millor les emocions i això ens va permetre continuar estar a peu de canó.\nUna molt bona defensa amb les línies de passada i intentant robar pilotes des de primera línia, van ser les claus per poder estar tot el partit lluitant. Aquesta setmana tenim jornada de descans general per part de la FCBQ, jornada que aprofitarem per agafar forces i tornar de nou al novembre.\nEntrada anteriorBARÇA vs SFASegüent entradaPrebenjamí 2n 23-24 d’octubre


PLAER PELS PORUS: AINA A MALANYEU\nHi ha dies que quan arribes a casa penses que tot ha anat redó. Aquesta és la sensació que he tingut avui. He escalat sense patiment el que considero el meu grau, el dia perfecte, els companys immillorables ...\nMalanyeu és una paret d'hivern. Cal anar quan a les comarques interiors hi ha la boira. El sol dona a la roca i escalfa l'ambient. L'altre dia vam anar a fer la Montse Curtó i em va agradar però... avui l'Aina m'ha meravellat, segurament ha estat el dia doncs el company em diu que no hi ha tanta diferència. Ja veieu un via per fruir...\nPels que no coneixeu la roca de Malanyeu és un altre plaer. Hi ha trams on hi ha uns forats on et sobra presa. Més amunt, la paret es posa més seria. Un altre plaer és que cadascun dels llargs són diferents als anteriors amb un regust ben especial.\nAl peu de la via trobareu escrit amb retolador negre el nom de la via però jo he trobat primer un pont de roca amb una baga negra i un parabolt blau a uns 4 metres del terra.\n1a tirada (II - IV+ - V - 40 metres - 5 parabolts i 4 ponts de roca): Comencem amb una placa tombada fins arribar a un ressalt on hi ha el primer pont de roca (amb un cordino fosc) on cal canviar el xip. Una espatarrada i trobem dos xapes ben properes. La primera pintada de blau. (IV+). Pugem per una d'aquests plaques tant de Malanyeu plena de forats on podem anar triant on agafar-fos i fer la pinsa. En el tram superior és posa la paret més dreta i augmenta una mica el grau però es pot jugar anant a la dreta o a l'esquerra.Arribem a un replà on anem caminant.\n2a tirada (V - Ae - IV - 30 metres - 3 parabolts i 3 ponts de roca): Pugem un primer mur prou llis d'uns quatre metres com a molt, ja sense forats (V). I ens anem caminant fins al poper mur, més exigent. Pels manolos diuen que 6a+ per a mi Ae - o sigui estremp ben posat - i encara he fet un A0 a la xapa de dalt. No em puc amagar doncs al vídeo que ha fet el Toni em se veu amb mega claredat. Després d'aquesta placa l'escalada és més fàcil (IV) entre blogs. Sempre amunt i seguint els parabolts o els nombrosos ponts de roca.\n3a tirada (IV - V - 20 metres - 3 parabolts i 3 ponts de roca): Ens trobem un primer mur per caminar una mica i situar-nos en un altre mur on hi ha una mena de diedre dret. No és un diedre de línies perfectes sinó que és "irregular". Segurament és el pas d'escalada més exigent de la via (excloent logicament els passos d'artificial) però dir-vos que també han estat uns metres molt bonics on t'haviens de buscar-te la vida (oposició, escalada en diedre...) (V). El company ha posat un friend petit en el pas més compromès. Després hi ha un darrer mur però és puja amb força presa per agafar-se.\nLes tres reunions estan equipades amb anella per rapelar. Nosaltres hem empalmat els dos llargs de dalt.\nTornem pel camí d'anada (25 min.).\nAccés: A la carretera de l'Eix del Llobregat - C-16 en el km. 110 agafem un trencall que ens durà al llogarret de Malanyeu. Aparquem al costat de l'esglesiola de Sant Sadurni. Darrera seu ja podem veure la paret del cingle de Malanyeu.\nAproximació: Passem per davant de l'església i agafem una pista. Davant tenim la paret de Davessó on podem localitzar la via que està a l'esquerra, al tram més herbós. Hi ha moltes mates de boixos i altres arbusts però no molesten en la realització de les vies encara que no queden molt bé en les fotografies.\nPassem pel costat d'una masia. Continuem per la pista. Travessem un rierol. Abans del Molí de Baix deixem la pista i agafem un corriol que travessa un barranc i s'enfila vers la paret (22 minuts). Quan ja estem tocant la paret agafem un carrerany que va a l'esquerra fins trobar una fita amb una pedra que indica el trencall que hem d'agafar per arribar a l'inici de la via on hi ha escrit el nom de la via.\nDificultat: V - Ae (6a+)\nTemps d'aproximació: 30 minuts.\nGrau d'exposició: Baix.. Caldria veure l'estat els cordinos dels nombrosos ponts de roca.\nMaterial: 9 cintes, friends (en vam posar un de petit) i reunions.\nRoca: Calcària, disfrutona.\nVia oberta per: .Joan Baraldes l'estiu de 2010.\nSanmi 28 de desembre de 2018, a les 5:20\nEstem fets uns cracks!!!


La UGT denuncia l’augment del 7,2% en el cànon de l’aigua | UGT Catalunya\nLa UGT denuncia l’augment del 7,2% en el cànon de l’aigua\nLa UGT denuncia que no està justificat que l'ACA augmenti el cànon de l'aigua un 7,2% i demana una revisió del seu contingut\nEl nostre sindicat exigeix la màxima transparència d'informació al consumidor i que s'augmentin els ingressos de l'Agència Catalana de l'Aigua procedents del Govern central i de la Generalitat\nAvui l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha aprovat un augment del cànon de l'aigua del 7,2%. En aquest respecte, la UGT de Catalunya vol manifestar:\n1. Que no hi ha una justificació clara perquè el cànon de l'aigua passi del 5,2%, tal com preveu el contracte programa (IPC 2,2% + 3%) al 7,2% (IPC 2,2% + 5%).\n2. Que si s'ha d'augmentar la taxa de l'aigua, sigui sempre mantenint la màxima transparència d'informació al consumidor. En aquest sentit, la nostra organització ha sol·licitat a l'ACA una revisió de continguts del cànon de l'aigua, i l'ens s'ha compromès a obrir-ne properament un debat.\n3. Que estem en contra d'augmentar la pressió fiscal dels catalans i catalanes mitjançant taxes i impostos indirectes, que no tenen en consideració les circumstàncies personals i familiars. Des de la UGT de Catalunya defensarem sempre la necessitat d'augmentar l'eficiència en l'ús de l'aigua i de gestionar racionalment els recursos hídrics, però també defensem que existeixen serveis que tenen caràcter universal i que són base de l'estat del benestar. Creiem, doncs, preocupant que el Govern de la Generalitat cerqui nous ingressos a partir de la creació de taxes que en qualsevol cas no han de ser la mesura a aplicar per sufragar les despeses de la Generalitat o bé la falta d'ingressos.\n4. Que els pressupostos de l'ACA s'incrementin a partir d'un augment dels recursos provinents de l'Administració Central (amb el futur sistema de finançament, la Generalitat augmentarà la seva participació en la recaptació dels seus tributs augmentant així tant els ingressos com el poder de gestió) i dels pressupostos generals de la Generalitat, a través del Departament de Medi Ambient i Habitatge. Creiem que el programa establert entre la Generalitat i l'ACA per al període 2006-2010 va en aquesta línia, però el finançament que se'n deriva (150 milions d'euros) és una quantia no molt generosa, que anualment suposa entre un 3% i un 4% del pressupost total de l'ACA.


A dormir a la presó per conduir begut - Altaveu el diari digital d'Andorra\nA dormir a la presó per conduir begut\nUn resident portuguès ingressa a la Comella en règim de semillibertat alhora que la policia ha hagut de detenir aquesta nit passada al port d’Envalira un turista que també ha donat positiu d’alcoholèmia després de patir un accident\n18/07/2021 (15:41 CET)\nUn resident portuguès de 36 anys ha ingressat aquest dissabte al centre penitenciari, per tal de complir una pena de semillibertat, després que en un control rutinari la policia el detingués per donar positiu en la prova d’alcoholèmia. Agents del cos també han detingut aquesta nit passada un turista, en aquest cas de 28 anys, per una alcoholèmia positiva després d’accidentar-se al port d’Envalira.\nEl control arran del qual va quedar arrestat el resident es va dur a terme divendres. Eren 2/4 de 6 de la tarda quan els agents situats a la rotonda de la boca encampadana del túnel dels Dos Valires van aturar el vehicle conduït per un home de 36 anys en el marc dels controls preventius d’alcoholèmia. Va donar una taxa d’1,43 grams d’alcohol per litre de sang i va quedar detingut. Durant la jornada de dissabte, i vistos els antecedents, el batlle de guàrdia va enviar al centre penitenciari l’arrestat.\nD’altra banda, aquesta nit passada la policia ha detigut un home de 28 anys no resident que conduïa un Audi RS3 amb matrícula espanyola. La patrulla va haver d’intervenir arran d’un accident a Envalira, a 1/4 de 12 de la nit, a causa del qual va resultar ferida la passatgera i companya de qui acabaria arrestat, tractant-se, també d’una turista, en aquest cas de 22 anys.\nEfectuat el corresponent control d’alcoholèmia al conductor del vehicle, aquest va donar el resultat positiu de 1,46 grams d’alcohol per litre de sang, motiu pel qual es va procedir a la seva detenció.