El subtext de 'La Xirgu' (Mònica Planas)\nEl subtext de 'La Xirgu'\nMÒNICA PLANAS 02/07/2016 21:50\nDijous a la nit TV3 va estrenar La Xirgu, el telefilm que retrata el perfil de l’actriu a partir de l’accidentada estrena de Mariana Pineda, de Lorca, al Teatre Principal de Barcelona el 1927. Es tracta d’una producció televisiva correcta i modesta, sense pretensions. No és una pel·lícula que t’arrossegui però és prou entretinguda i digna per badar davant la tele un dijous a la nit. El millor són les interpretacions de Laia Marull, fent de Margarida Xirgu, i Míriam Iscla, fent de la seva protectora assistent. Per sort, el paper d’aquesta segona era més reduït perquè si no hi havia el perill que la contundència i energia d’Iscla engolís el vigor de la Xirgu i descompensés els papers. Amb tot, Laia Marull té un bon equilibri a l’hora d’interpretar dones complexes de personalitat forta, com ja vam veure amb Ermessenda. Marull té un geni contingut que comunica un ímpetu molt precís a l’espectador, sense desbordar-se i embafar el relat. A la vegada, sap transmetre molta intensitat a través de la mirada i els silencis, cosa que en televisió sempre s’agraeix, perquè tota l’emoció que no calgui transmetre amb paraules eleva la qualitat del guió televisiu.\nLa Xirgu és una fusió de teatre i televisió, que es va entrellaçant fins al clímax final, amb la representació definitiva de Mariana Pineda, on tots dos gèneres queden acoblats. L’espectador queda absorbit com un espectador teatral més en la culminació de la narració. El guió està ben estructurat a partir de tres trames. D’una banda, la trama política: la lluita entre la llibertat creativa i el poder censor de la dictadura. També hi ha la trama amorosa, molt subtil, entre la Xirgu i en Miquel, company seu a l’escenari. I, finalment, la trama cultural, que relata la rivalitat artística entre García Lorca i Valle Inclán.\nEl que atrapa més l’espectador és, però, la trama política. El braç més feixista del periodisme connectat amb les autoritats repressores intenta avortar l’estrena de Mariana Pineda, pel temor d’un missatge massa progressista, alliberador, que trenca amb la conducta retrògrada imposada per la dictadura. En aquest sentit, es pot fer una lectura de La Xirgu en clau d’actualitat, perquè evidencia com les institucions governamentals posen tota la maquinària possible per aixafar tot acte que permeti a les persones pensar amb llibertat i crear una opinió que vagi més enllà dels cànons establerts pel règim. “Visca la Xirgu!”, sentim com li criden pel carrer un cop ha aconseguit representar la funció malgrat els constants obstacles. I, per la mirada feliç i intensa de l’actriu, s’entén el crit com un cant a la llibertat d’expressió.


Lluminós pis de 3 dormitoris sense moblar, amb molt de sol, ampli balcó i aparcament, a la banda de Francesc Macià.\nAquest meravellós pis de 115 m² s'ha reformat recentment i està a punt per estrenar. A més, té una plaça d'aparcament inclosa en el mateix carrer.\nA la zona de dia, hi trobem un ampli saló-menjador amb sortida a balcó, a través del qual entra abundant llum a l'habitatge, gràcies a la seva orientació sud. A la banda, tenim la cuina de disseny, equipada amb electrodomèstics per estrenar.\nL'habitatge disposa de 3 dormitoris. El dormitori principal és en suite, amb bany complet i armaris encastats al llarg d'una de les parets. El segon dormitori també és doble, té un armari i sortida a un balcó que dóna a pati interior del darrere, pel que és tranquil. Finalment, el tercer dormitori és interior i de mida mitjana. Addicionalment, hi ha un altre bany complet que donaria servei a el segon i tercer dormitori.\nHi ha calefacció per tot el pis i diferents splits d'aire condicionat. A més, l'habitatge es beneficia de terres de parquet i de servei de consergeria a l'edifici.\nPis ubicat al carrer Calvet, a escassos metres de Francesc Macià. L'habitatge està envoltada de tot tipus de amenitats, supermercats, restaurants i botigues, a més d'estar comunicat convenientment per transport públic.\nNo dubti en contactar-per organitzar una visita a aquesta fantàstica habitatge.\nÀrea inferior 12,90 €/m² - Mig 14,47 €/m² - Àrea superior 23,94 €/m²


De Guindos trenca la promesa electoral i preveu augmentar l'impost de societats - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDe Guindos trenca la promesa electoral i preveu augmentar l'impost de societats\nLa previsió de l'executiu és recaptar 6.000 milions d'euros més i que la CE no imposi una sanció dura per l'excés de dèficit\nefe | brussel·les 13.07.2016 | 00:00\nEl ministre espanyol d´Economia, Luis de Guindos, amb el ministre de Finanzas francès, Michel Sapin OLIVIER HOSLET/efe\nEl ministre espanyol d'Economia en funcions, Luis de Guindos, es va comprometre ahir amb els seus socis a aplicar una pujada del tipus mínim del pagament a compte de l'Impost de Societats per aconseguir una recaptació addicional de 6.000 milions d'euros, dins dels seus esforços per reduir el dèficit.\nDe Guindos va indicar que aquesta mesura -que no pot prendre l'actual govern en funcions- anirà acompanyada d'un estalvi de 1.500 milions d'euros en el pagament d'interessos i amb una millora en la lluita contra el frau fiscal, que podria arribar a uns 1.000 milions d'euros addicionals del pressupostat.\nEspanya també defensarà els esforços fets en els darrers anys per reduir el dèficit, el sanejament del sector bancari emprès al país (inclòs el "rescat bancari" de més de 41.000 milions d'euros), així com la bona deriva de l'economia espanyola. El ministre va assegurar que inclourà aquests arguments, entre d'altres, en les seves al·legacions que preveu presentar demà a Brussel·les dins el procés que ahir es va posar en marxa per multar el país per haver incomplert els seus compromisos sobre reducció del dèficit.\nEls socis d'Espanya van coincidir amb la Comissió Europea (CE) en què aquest país, i Portugal, no van prendre les accions necessàries l'any passat per contenir el seu desviament tal com havien pactat, de manera que ara l'executiu comunitari haurà de proposar una sanció per a cada país, un procés que el ministre espera que sigui "ràpid".\nLa multa pot suposar la suspensió de part dels fons estructurals i d'inversió europeus i una sanció econòmica d'un màxim de 0,2% del PIB 2200 milions d'euros en el cas espanyol- o un mínim de zero euros, opció en què De Guindos va assegurar que confia.\n"Seria una paradoxa que a l'economia que millor comportament està tenint en temps d'incertesa mundial i espanyola se li posés una multa, per això estic convençut que no" serà així, va dir el ministre espanyol en funcions. Una vegada que la Comissió Europea presenti la seva proposta de sanció, aquesta ha de ser recolzada pels socis de l'eurozona en deu dies.\nAquesta decisió obrirà la porta, a més, al fet que Brussel·les presenti una nova via fiscal per a Espanya -a finals de juliol, segons espera De Guindos- amb els objectius de reducció de dèficit que ha d'assolir aquest any i el següent, en què s'espera que li exigeixi que redueixi el seu desviament per sota del màxim europeu del 3%.\nEl ministre alemany de Finances, Wolfgang Schäuble, va assegurar que l'aplicació de les regles de disciplina fiscal a Espanya i Portugal no té com a objectiu "castigar" aquests dos països, sinó "incentivar-los" a complir amb els objectius de dèficit.\nEs tracta, va precisar el ministre alemany d'"evitar incentius erronis perquè els països actuïn i facin el que han de fer", va dir Schäuble, que va subratllar que si "apliquen ràpidament mesures eficaces per encarrilar en el que queda d'any el desviament del dèficit, llavors es pot aixecar la suspensió dels fons europeus a partir l'1 de gener de 2017", i no en perdrien cap.


14 alumnes tarragonins ajudaran a La Muntanyeta | Diari La República Checa\n14 alumnes tarragonins ajudaran a La Muntanyeta\nEls alumnes exposaran els seus treballs a la residència\nAquest dijous l’Associació Provincial de Paràlisi Cerebral ‘La Muntanyeta’ ha acollit el resultat i balanç de la 2a edició del ‘Projecte Hèlix’ d’Economia Circular. El projecte tracta una iniciativa pedagògica i social impulsada per la Fundació Tarragona Smart Mediterranean Region.\n‘Hèlix’ vol posar a l’abast de la ciutadania tarragonina les noves tecnologies, i és per aquest motiu que 14 alumnes de l’Institut Sant Pere i Sant Pau hi han col·laborat dissenyant i confeccionant objectes reciclats amb una impressora 3D, per cobrir necessitats de membres de ‘La Muntanyeta’.\n“L’Hèlix és un primer pas cap a la transformació de la ciutat cap a la sostenibilitat, la reutilització i la reducció de residus, una aposta clara que marca una línia imprescindible en una ciutat intel·ligent, com és l’aprofitament màxim dels recursos disponibles”, asseguren els impulsors d’aquesta iniciativa.\nVolen impulsar un Altaveu Ciutadà\nD’altra banda la Fundació Tarragona Smart Mediterranean Region han anunciat que impulsaran un Altaveu Ciutadà. Aquesta eina de govern obert pretén facilitar una comunicació bidireccional i més transparent amb la ciutadania.\n“L’eina ha de servir d’una banda per donar a conèixer la tasca de la Fundació i per altra, l’oportunitat d’apropar-se al ciutadà i reflexionar, explicar, retornar, compartir i fer extensible les decisions per tal de conèixer què opina sobre temes i projectes de la regió innovadora i intel·ligent”.\npreviousEl PSC/Tgn ofereix 'l'oro i el moro' als comuns\nnextRamon Chacón, únic i intransferible


Pla de l'Estany - 28/11/2021 - 14:25\nUns 190 atletes han participat a la cursa que estrenava nou recorregut\nXIV Marxa Popular Ciutat de Banyoles\nImagen 1 de 3 - XIV Marxa Popular Ciutat de Banyoles\nImagen 2 de 3 - XIV Marxa Popular Ciutat de Banyoles\nImagen 3 de 3 - XIV Marxa Popular Ciutat de Banyoles\nIgnasi Baldellou i Nicole Millar s'han imposat aquest matí a la XIV Marxa Popular Ciutat de Banyoles, que s'ha celebrat de nou després de l'aturada de l'any passat. Uns 190 atletes de totes les edats han compatit a la prova que estrenava nou recorregut.\nEls atletes participants han sortit a les 10 del matí de la plaça de les Rodes i han recorregut els 9,7 quilòmetres de la prova que, com a novetat, ha transcorregut per un itinerari al voltant de l'Estany.\nEn categoria masculina, la victòria ha estat per a Ignasi Baldellou, del Club Atlètic Palafrugell, que s'ha imposat amb claredat amb un temps de 34'07'', seguit per Jordi Roura, del CN Olot, i Arnau Illa, del CN Banyoles. En categoria femenina, la victòria ha estat per a Nicole Millar, que ha completat la prova amb un temps de 42'31'', seguida per Aina Monconill i Rosa Matamala. La XIV Marxa Popular Ciutat de Banyoles està organitzada per l'Àrea d'Esports de l'Ajuntament, amb la col·laboració de la Diputació de Girona, el Consell Esportiu del Pla de l'Estany, ADF Pla de l'Estany, Frit Ravich, Estrella Damm, Powerade i Mundo Deportivo. La Marxa forma part del Circuit de Curses Populars del Pla de l'Estany, que dinamitza el Consell Esportiu, i que inclou sis proves populars en diferents municipis de la comarca.


CasalsEscola de Natura Terrassa\nHome » Casals\nUN CASAL AMB COMPROMIS AMB LA NATURA\nDies: Feiners del 28 de juny al 13 d’agost.\nFestius (a Terrassa): 5 de juliol\nUs podeu apuntar per setmanes. Preu per setmana de Casals: 95€\nDies feiners del 30 d’agost al 10 de setembre.\nLes activitats que realitzarem aniran destinades a conèixer els animals i l’hort seguin un centre d’interès, fer treballs manuals amb materials reciclats, teatre i, sobretot, jugar!!\nA nens/es de 3 a 10anys que els hi agradin els animals i que vulguin aprendre de forma divertida el valor de la natura.\nPer apuntar-vos heu d’omplir el formulari d’inscripció, autoritzacions i Declaració responsable,(que trobareu a la pestanya de casals, en la pàgina principal del web, i portar-los a l’escola) i fer el pagament. (per compte o en efectiu)\nUs podeu inscriure ja , a l’escola matins de 10h a 12h, i tardes de 17h a 20h.\nMATERIAL necessari pels casals.\n-Cada dia portarem el nostre esmorzar i aigua. Una mascareta amb el nostre nom.\n-Unes botes d’aigua , que es quedaran a l’escola fins que marxem.\n-Una muda els nens de 3 a 5 anys.\n-Els nens han de venir amb roba còmoda que es puguin embrutar.\nNormativa COVID-19 que tenim en compte per fer els casals.\nLa Generalitat de Catalunya ha tret uns criteris generals per a l’organització de les activitats de lleure educatiu de l’estiu 2020. A continuació us descric algunes de les normatives que exigeixen avui esperant al fet que vagin dissolent de mica en mica.\n– Cal portar cada infant l’escrit de Declaració Responsable, que trobareu a la pestanya de la web de l’Escola de Natura “casals”, juntament amb la inscripció,i les autoritzacions. Aquest escrit es refereix a l’absència de malaltia o simptomatologies compatibles amb la COVID-19.\n– Cal portar una mascareta, per fer tota ‘activitat.\n– Les activitats es faran per grups de 10 nens, sense tenir contacte amb altre grup. Hi hauràn dos grups grans i petits.\n– Cada dia els nens hauran de posar-se l’hidrogel per desinfectar-se les mans en entrar, en sortir i al canvi d’activitat.\n– Podrem entrar de forma esglonada de 9 a 9:10.\n-Els pares us haureu d’esperar respectant les distàncies.\n-Es treballarà indirectament, (en forma de conte o titelles, cosa que ja fèiem abans), la gestió emocional, el treball del dol, i la por a la incertesa i allò desconegut.\n-Neteja de taules entre torns d’ús.\nEstem segurs que aquestes normes s’aniran extingint gradualment, perquè tots acabem amb una gran abraçada.\nTambé us vull comunicar com a persona, que si un nen es fa mal o plora per alguna circumstància , serà consolat , i abraçat, amb mascareta o el que faci falta.


Esforç, treball i victòria (7-6)\nGerard Tantiñá i Jordi Vegas celebren un dels gols enfront del Reus Deportiu. - A. San Andrés\nL'HC Castellar aconsegueix els tres punts enfront del Reus Deportiu B en un partit d'alta tensió\nEl trepidant partit viscut aquest vespre entre l'HC Castellar i el Reus Deportiu B s'ha saldat amb victòria castellarenca per la mínima (7-6), en un 'match' on els de Fidel Truyols han aconseguit sumar tres punts vitals per sortir de les últimes posicions de la taula. La despòtica actuació del jugador visitant Eudald Cañete han encès els ànims de la grada, en un final del partit molt calent.\nDesprés d'enfrontar-se contra els dos primers classificats de la lliga, l'equip grana rebia la visita del Reus Deportiu B, un rival acomodat en la setena posició de la taula, però amb un talent immens. Els de Truyols, necessitats de punts per sortir del descens directe ho feien després de caure plantar cara al Reus Ploms -en partit ajornat- i al Juneda en l'última jornada i superant al Riudebitlles, havent sumat tres dels nou punts possibles en les darreres tres jornades.\nEl filial de l'actual campió d'Europa sortia al terratzo imposant un altíssim ritme de joc, que els locals aconseguien frenar amb un bon ordre defensiu. El porter Sergio Ruiz aconseguia refusar tres pilotes gairebé consecutives als primers minuts i Jordi Vegas feia de revulsiu anotant un gol des del seu camp, amb un fort xut al minut quatre.\nEls roig-i-negres no abaixaven el ritme però el mur defensiu tancava espais i forats per evitar la igualada. Gerard Tantiñá sorprenia la defensa rival al minut 10, amb un xut des de la frontal que significava el segon pels de casa. Quan més compromès es trobava l'equip de Truyols, el gol donava oxigen per seguir lluitant.\n20 segons després, Armand Plans rebia l'assistència del capità Marcel Montllor per fer el tercer, deixant noquejat al rival i gaudint de la màxima efectivitat (3/6), una qualitat que l'equip necessitava millorar des de feia temps.\nEl partit es començava a igualar i a 8:35 pel final de la primera, els granes cometien un penal aprofitat per retallar distàncies.\nAl cap de tres minuts, Xavi Vernet veia la targeta blava per una falta a destemps. Els tarragonins però, desaprofitaven el penal, amb una gran intervenció de Ruiz. Un minut després, jugant en superioritat Eudald Cañete posava el 3-2 al marcador. El jugador celebrava el gol provocant a l'afició local, fent gestos amb les mans. Tot i això, el Dani Pedrosa no queia en la provocació.\nLa reacció dels visitants no feia trontollar l'equip i Montllor ampliava l'avantatge a 30 segons del final amb un gol a la contra, arribant al descans amb 4-2.\nLa segona començava amb un penal sobre Vegas al minut dos, que el mateix jugador desaprofitava. Tres minuts després però, es rescabalava anotant un gol d'antologia: sol davant del porter, elevava la pilota tres pams de terra i després de dos tocs l'enfonsava a la xarxa. El golejador li tornava la jugada a Cañete celebrant el gol de la mateixa manera.\nPer acabar-ho d'arrodonir, Xavi Almohalla anotava una contra un minut després (6-2) i enfonsava als reusencs, forçats a demanar temps mort. Encara amb 17 minuts pel davant, el Reus Deportiu encara no havia dit l'última paraula i només li feia falta un minut per retallar distàncies i dos més per posar l'ai al cor amb el 6-4.\nPerò Truyols feia sortir a pista a l'Armand Plans, que assistit per Tantiñá feia el setè dels granes i donava certa tranquil·litat, només 25 segons després. En una fase boja del partit, els castellarencs cometien la desena falta i Cañete mostrava la seva qualitat anotant la pena, però no sense abans desgavellar al públic. El jugador, que ha disputat tres partits amb el primer equip aquesta temporada, marxava cap a la banqueta a beure i poc després agafava la pilota col·locada al punt de penal per començar a fer tocs d'estic a l'aire. Farts de les provocacions del jugador de Ripoll, la grada li recriminava i sense acabar content, el 9 del Reus li dedicava el gol al públic local, davant d'un àrbitre que no era capaç de frenar el comportament desafiant del jugador.\nAmb el 7-5 el partit s'obria encara més i les contres eren la tònica durant alguns minuts. Vegas cometia un penal després de tractar de frenar una contra i Cañete, tornava a anotar fent de les seves. El 7-6 amb poc més de set minuts pel davant posava la màxima emoció al partit.\nPerò tot i les anades i vingudes, cap dels dos equips aconseguien anotar més i l'HC Castellar aconseguia sumar tres valuosos punts.\nEl partit s'acabava amb polèmica, ja que "l'heroi" de la nit s'encarava amb diversos jugadors locals i la grada, farta de les ximpleries provocades per l'ego d'un nen de 20 anys, l'acabava insultant. Les recriminacions dels jugadors reusencs no rebien més que els típics insults de la grada i els responsables locals aconseguien que el problema no fos a més.\nAmb els ànims molt encesos, els de Truyols ho celebraven amb l'afició, que s'oblidava de Cañete, un gran jugador al qual li perd el caràcter, ja que segons fonts del club, al partit d'anada ja va ser expulsat per un comportament similar.\n"Hem tingut el premi a l'esforç i a la confiança que feia dies que perseguíem. L'equip es mereixia aquesta victòria" ha explicat Truyols després del partit. "L'encert, normalment la nostra mancança, ha estat la virtut. Hem sabut patir, refent l'equip davant d'un equip superior i que ens ha fet treballar molt" ha defensat.\nL'equip grana, necessitat d'una victòria d'aquesta mena, aconsegueix una victòria de prestigi que Truyols "esperava" des de feia temps, ja que "els nois treballen molt i han fet dos partits molt dignes enfront dels dos primers classificats".\nA la recta final de la lliga, amb 10 partits pel davant -encara s'ha de jugar l'ajornat enfront del Cerdanyola- l'equip segueix lluitant per evitar la zona de descens i poder tornar a salvar la categoria una temporada més.


Amb voluntat de fer comprendre una realitat històrica prou important\nDes de fa uns anys el desenvolupament cultural i literari, com també sobre història del Pirineu, ha estat molt extens i en molts casos molt concret, vull dir, molt detallat en punts determinats i determinants de la història dels territoris que havien format la vegueria pirinenca i que ara encara a les beceroles l'anem anomenant de l'Alt Pirineu i Aran. I Andorra queda al costat. Precisament ja ha sortit la segona edició d'un manual sobre Andorra produït i realitzat per l'historiador Oliver Vergés, on es pot deduir com de complicat és explicar i entendre el procés històric que Andorra ha tingut al llarg dels 800 anys de Pariatge i cossenyoria. Història d'Andorra en onze claus, de l'editorial Anem és un primer pas important. El llibre conté a cada clau una cronologia i una molt bona bibliografia per qui es vulgui documentar amb més detall i profunditat.\nPerò molts amics que pugen a Cerdanya o a l'Aran i també a la Ribagorça em demanen quin llibre recomanaria per tenir una visió global d'aquesta antiga vegueria, que ens pogués donar una visió completa i transversal de com tots aquests territoris a través dels segles s'han desenvolupat entre Catalunya i Aragó, Navarra, o el Bearn, Foix i Andorra. I, és clar, la meva contesta acaba sempre amb un compromís que sembla impossible de complir, o potser sí: en pocs anys els historiadors pirinencs o que han treballat en les seves investigacions dels territoris pirinencs podran oferir-vos un llibre sobre el desenvolupament històric del conjunt; un llibre o més d'un, que vindria a ser un manual divulgatiu, però rigorós dels canvis polítics que durant segles aquests territoris han sofert o passat per tenir-los ara emmarcats dins de la cleda catalana i aranesa. Potser ben mirat el que caldria reivindicar és un manual d'història de l'Aran, perquè ens expliqui bé com l'Aran ha sigut reivindicat per França, per Aragó, per Catalunya i per altres, sense que a la fi quedés independent... I respecte de l'Alt Pirineu caldria també el seu manual, ara que ja tenim molts estudis produïts per historiadors que han fet possible reunir treballs on expliquin aquests "detalls" singulars i ens expliquin deu segles de grans canvis pirinencs i les aliances entre els seus territoris.\nÉs a dir dos manuals, que potser poden anar junts o separats, però poden servir perquè aquells que som enamorats del Pirineu i de llurs països en poguem saber i entendre millor l'entrellat de tot el que va passar entre el segle X i XX per donar valor a noves concepcions que poden produir més territoris amb força independència. Si reivindiquem independències pirinenques ens cal tenir un sentit històric de les voluntats de la nació del Pirineu i abastar possibles sortides, que per la nació de l'Aran sembla del tot obligat. Així es reclama i així cal aconseguir-ho. Però necessitem primer de res explicar-ho des de la història, per això demano un manual.\nEns caldria unes quantes editorials que treballessin en aquest sentit i potser una dotzena d'historiadors que confeccionessin els dos manuals consecutius amb voluntat de fer comprendre una realitat històrica prou important per entendre també la voluntat actual dels territoris. Quins camins van seguir aquests territoris? Hi va haver aliances o, al revés, desconfiances i enteses lluny de qualsevol canvi històric, o és que som nosaltres que no sabem copsar les raons d'enllaços medievals i matrimonials que ara estan poc que menys incompresos? A vegades els mateixos editors de revistes, com per exemple la revista andorrana Àgora, que publica la Societat Andorrana de Ciències, podrien encapçalar aquests tipus de manuals. El seu número triple de l'abril de 2014 sobre el cant coral a Andorra, Cerdanya i l'Alt Urgell, és una mostra del que diem.\nAnem doncs a intentar realitzar una tasca llarga però necessària per donar a entendre com són aquests països pirinencs, i com eren a l'edat mitjana per obrir camins més francs de cara a un segle XXI que se'ns tira a sobre i ens demana més llibertats i més aliances. Ja ho sé què costa un treball com aquest, però em sembla que sota la direcció de les editorials, es podria emprendre la tasca i que donés un fruit en poc temps. Podria ser una història basada en articles que ja han sigut pensats com a tals, no caldria pas gaire més que articular uns coneixements que puguin servir com a història dels territoris, sense notes a peu de pàgines, però que serviria com a manual per entendre millor què es va fer i què significa cada pas. El primer ja ha estat donat, qui pot i vol continuar?


Mesura 9/20: Plenaris descentralitzats\nData de publicació: 17 de Març de 2014\nEl Consell Municipal és l’òrgan de màxima representació política dels ciutadans en el govern de la ciutat. Integrat per la totalitat dels regidors (41) i presidit per l’alcalde, estableix les línies d’actuació municipal i resol les qüestions més importants, amb funcions de tipus constitutiu, planificador, reglamentari i fiscalitzador de la funció executiva. També representa el símbol del poder democràtic i institucional de la ciutat. Vull una nova manera d’entendre la centralitat i el poder polític.\nSense deixar de treballar per incrementar les competències pròpies dels consells de districte (que venen derivades entre d’altres de la Carta Municipal) es proposa com a objectiu apropar l’òrgan de màxima representació política – el ple de ciutat - als territoris. S’hauria de garantir que en finalitzar el mandat, almenys s’ha realitzat un ple de ciutat a cadascun dels districtes de la ciutat de Barcelona.\nLa mesura de l’escó 42, un nou escó que podrà ser utilitzat per la ciutadania per donar a conèixer les seves problemàtiques, idees i propostes per millorar la ciutat, es pot veure reforçada amb la realització dels plens de ciutat als districtes. Aquesta iniciativa és també una manera d’explicar la feina dels regidors i regidores als territoris i afavoreix la relació directa entre alcaldessa i ciutadà, entre regidor i ciutadà, havent d’explicar als districtes les decisions que es prenen, tot afavorint la deliberació en els plens municipals.


L'Ajuntament de Tarragona posa 28 sancions durant el 2020 per fer abocaments que suposen delictes mediambientals La República\nL’Ajuntament de Tarragona posa 28 sancions durant el 2020 per fer abocaments que suposen delictes mediambientals\nACN Tarragona.-L’Ajuntament de Tarragona va posar 28 sancions durant el 2020 per fer abocaments que suposen delictes mediambientals. Són multes que superen els 4.000 euros, als quals se’ls ha d’afegir […]\nACN Tarragona.-L’Ajuntament de Tarragona va posar 28 sancions durant el 2020 per fer abocaments que suposen delictes mediambientals. Són multes que superen els 4.000 euros, als quals se’ls ha d’afegir el cost del servei de neteja municipal per arranjar l’espai malmès. Durant aquest gener ja s’han obert cinc expedients més. Durant l’any passat també es van posar 200 sancions per valor d’uns 300 euros per abocaments il·legals de menors dimensions a la via pública. El conseller de Neteja, Jordi Fortuny, ha explicat que la Guàrdia Urbana fa “vigilància intensiva” dels “punts negres” de la ciutat, fins i tot amb càmeres de seguretat, per enxampar els infractors, que acostumen a ser empreses i no pas particulars.\nEn les darreres setmanes els agents de medi ambient de la ciutat han detectat dos abocaments d’origen immobiliari. Fortuny ha concretat que els han fet persones que es dediquen al buidatge de pisos contractats per agències. El consistori ha multat les immobiliàries i alhora enviarà una carta a totes les companyies de la ciutat alertant-les de la situació i recordant-los que tenen a la seva disposició la deixalleria municipal. La deixalleria també ha de jugar un paper important a partir de les properes setmanes, ja que el 4 de febrer està previst que entri en vigor l’ordenança que fixarà els preus públics per tal que les empreses hi puguin anar a llençar residus voluminosos.Fortuny ha destacat la feina feta pels serveis de neteja, unitat de medi ambient i Guàrdia Urbana per investigar i localitzar els infractors. Des del mes passat un cop es neteja un abocament el consistori col·loca un cartell informatiu on es remarca que la zona es vigilarà amb càmeres de seguretat. “És una xacra que estem intentant arreglar. Ara ja estem fent cirurgia fina. Sabem qui són i com ho fan, i estem contents de certificar que no és la ciutadania particular, sinó una part industrial. Són pocs però fan molt soroll i a vegades no són de Tarragona”, ha manifestat el conseller.


Cunillera (CSdM): "Necessitem un pla d'inversions per garantir el futur de l'Hospital" | Mataró Ràdio\nDm, 01/03/2016 - 10:21\nEl gerent del Consorci Sanitari del Maresme defensa el trasllat de llits de l’antic Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena com una mesura necessària, que ha de garantir una millor atenció dels malalts, alhora que servir per optimitzar recursos. Aquest és un dels punts més controvertits dins el pla de reequilibri del Consorci Sanitari del Maresme, i de moment segueix en stand by a l’espera que una comissió formada per diferents grups municipals la debati i l’aprovi. Una mesura que va molt lligada, afirma Ramón Cunillera, al replantejament que cal fer en el tractament dels pacients crònics complexes i en definitiva als reptes hospitalaris del futur, on caldrà trobar formes alternatives d’atendre a una població cada vegada més envellida i amb més pacients crònics. En aquest sentit afirma, que aquest trasllat ha de ser un procés de transició per apropar aquests pacients al departament d’aguts de l’Hospital de Mataró, on se’ls pugui atendre millor i se’ls pugui derivar a un seguiment mèdic exhaustiu des de casa o a un ingrés domiciliari. Amb aquest canvi de plantejament no es descarta que en un futur calgui “guanyar metres” a l'Hospital, sobretot en el departament d’aguts i a l’Hospital de dia, així ho ha explicat el gerent del Consorci en una entrevista al programa d'aquesta casa "I tu com estàs de salut?".\nPer altra banda, un dels reptes de futur són les inversions. En aquest sentit s’està fent una auditoria a tots els centres del consorci sobre quin és l’estat de les instal•lacions i els seus equipaments. Un cop es tingui l’informe definitiu -es calcula que sigui el mes que ve-, es prepararà un pla d’inversions que justifiqui la despesa que s’ha de fer a curt i a mig termini per poder mantenir el sostre competencial. Un pla d’inversions, que després es presentarà al Departament de Salut i que segons el Cunillera, és el repte més important que afronta el consorci i en concret l’Hospital i del que en dependrà el seu futur.\nUn altre dels reptes, extensibles en aquest cas a tota la sanitat pública catalana, és la reducció de les llistes d’espera en determinades intervencions. Una voluntat que ha expressat públicament el nou Conseller Antoni Comín.\nHospital de Mataró, Consorci Sanitari del Maresme, Ramon Cunillera


El Festival de Cap Roig rep la certificació Biosphere\nEl Festival de Cap Roig, organitzat per Clipper’s Live i promogut per la Fundació Bancària ”la Caixa”, ha esdevingut un referent cultural i turístic dels estius de la Costa Brava des de la seva primera edició, l’any 2001. Es tracta d’una experiència única per als sentits en què es combina una programació musical eclèctica i de màxima qualitat amb una oferta gastronòmica de nivell en un paratge únic de la costa catalana.\nLa certificació Biosphere del Festival de Cap Roig avala la Fundació Bancària “la Caixa” en la millora contínua i responsable que demana la societat actual, cada cop més exigent en els temes mediambientals, i també en el compromís amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible, aprovats a la Cimera de les Nacions Unides del 2015 i a la Cimera de París contra el canvi climàtic (COP21). En aquest sentit s' ha adoptat una sèrie de compromisos per a la prevenció del deteriorament de l’entorn. Per això, des del 2011 impulsa una estratègia de gestió del carboni que inclou el càlcul i la compensació de la seva petjada, que ha mantingut fins avui i en què ha aconseguit l’emissió zero de CO2. Amb la finalitat de continuar exercint el compromís amb la sostenibilitat global en el marc del Festival de Cap Roig, la Fundació Bancària ”la Caixa” ja ha començat a aplicar els principis següents en la preparació i l’execució d’aquest esdeveniment: Minimització dels impactes ambientals Als Jardins de Cap Roig s’aposta per l’estalvi i l’eficiència energètica, la prevenció i la correcta gestió dels residus i l’ús responsable dels recursos. Entre altres novetats, en l’edició del 2017 la il•luminació dels espais d’aparcament es farà mitjançant lluminàries tipus LED i s’implantarà un projecte de senyalística per incentivar l’estalvi d’aigua o d’energia i la correcta gestió dels residus. Igualtat d’oportunitats i accessibilitat universal En la línia d’oferir oportunitats laborals a les persones en risc d’exclusió, als Jardins de Cap Roig hi treballa personal adscrit al Centre Ocupacional i Especial de Treball Tramuntana, una empresa de la demarcació de Girona.\nA més, tant l’espai que es destina al festival com els jardins estan adaptats per a les persones que tenen algun tipus de discapacitat sensorial, física, intel•lectual o psíquica. Aquests són exemples ben clars del compromís de l’Obra Social ”la Caixa” amb la societat, amb una incidència especial en els col•lectius més vulnerables. Millora contínua i garantia de satisfacció En el marc d’una societat en evolució constant, ens comprometem a implantar accions i bones pràctiques que permetin al Festival de Cap Roig esdevenir un referent en matèria de sostenibilitat. Al mateix temps, treballem per garantir la satisfacció de totes les persones que conformen el festival: assistents, artistes i personal que participen en totes i cadascuna de les seves fases de preparació i execució. Responsabilitat compartida Per assolir la sostenibilitat del Festival de Cap Roig és imprescindible la col•laboració de tota la cadena de valor, motiu pel qual establim actuacions de bones pràctiques amb totes les parts implicades en el marc del festival.


Artesa de Segre tanca els actes de Sant Jordi amb un espectacle de literatura de dones\nArtesa de Segre tanca els actes de Sant Jordi amb un espectacle de literatura de dones.\nL'espectacle Dones, dones! va reunir ahir una vuitantena de persones al Cubtural d'Artesa de Segre en l'acte que cloïa els actes de la setmana de Sant Jordi al municipi. L'esdeveniment, de caire benèfic, estava organitzat pel Grup de Teatre d'Artesa (GTA), Creu Roja i el Club de Lectures Artesenc Associació Cultural (CLAAC) i va destinar a Creu Roja els fons recaptats. En total es van interpretar set obres, totes elles d'autores femenines i només a càrrec d'actrius, dirigides, això sí, per Joan Roca. L'acte va començar amb una presentació a càrrec de la presidenta comarcal de Creu Roja, Pepita Sotelo, que va explicar l'activitat de l'entitat a la Noguera. En acabar, el director va ser agraït amb un present. El públic va fer molt bona valoració de les representacions, de to irònic i crític tant amb el sexe masculí com també amb el femení, i l'organització es va mostrar satisfeta amb el resultat tot i que l'afluència de públic va ser menor de l'habitual.\nPublicat per JOSEP MANEL GIL a 16:28


Els Bombers intervenen per un incendi a l'Hospitalet de Llobregat\nEl foc s'ha declarat a tocar del carrer d'Estronci de la ciutat, i afecta barraques i neumàtics\n26/07/2018 08:06 | Actualitzat a 26/07/2018 08:44\nImatge dels bombers treballant per extingir l'incendi de l'Hospitalet de Llobregat | cedida\nEls Bombers de la Generalitat estan treballant aquest dijous, 26 de juliol, al matí per extingir un incendi declarat a l'Hospitalet de Llobregat. En concret, segons ha indicat el cos d'emergències, vuit dotacions s'han desplaçat fins a la zona del carrer d'Estronci de la ciutat.\nAllà s'ha declarat un incendi que afecta unes barraques d'uns horts, així com una pila de neumàtics. Per ara, segons la informació proporcionada pels Bombers, no consta cap persona ferida.\nUn incendi a Barcelona obliga a evacuar un cinema\nFa dues setmanes, un incendi es va declarar a la ciutat de Barcelona, va ser al multicine Cinesa Diagonal situat a prop de la plaça Francesc Macià, al districte de Sarrià-Sant Gervasi de la ciutat de Barcelona. El foc es va originar en un projector d'una de les sales. Com a conseqüència de l'incendi, 480 persones van haver de ser evacuades, tant del cinema com d'un gimnàs molt proper.\nSegons la informació que van proporcionar els Bombers de Barcelona, fins al lloc dels fets s'hi van desplaçar cinc dotacions per treballar en l'extinció de les flames, cosa que van fer de forma prou ràpida, ja que no es tractava d'un incendi massa gran. Un cop sufocat el foc van ventilar les instal·lacions per fer sortir el fum que havia quedat acumulat a l'interior de l'edifici.\nPer sort, tot i que l'incendi es va produir en un lloc en el qual hi havia centenars de persones, el foc no va créixer gaire i es va poder controlar abans que arribés a causar molts danys, cap persona va resultar ferida. Un cop que el foc va ser extingit i els llocs ventilats, les persones que es trobaven al cinema i al gimnàs van poder seguir realitzant les activitats que feien.\nBombers intervenen amb quinze dotacions per un incendi a Martorelles\nPocs dies després d'aquest incendi a un cinema de Barcelona, se'n va declarar un altre a la província. En aquesta ocasió va ser en una empresa de Martorelles, a la comarca del Vallès Oriental.\nEl foc es va produir a l'empresa Eurocoat 2000, del polígon industrial de Can Roca. Els Bombers van aconseguir apagar el foc bastant ràpid i després van treballar en la ventilació de les instal·lacions.\n#L'Hospitalet de Llobregat #Bombers #Incendi #Barcelonès


MOMENTVLVM: d’abril 2012\nL’ODISSEA, TRADUÏDA PER JOAN F. MIRA\nHOMER, L'ODISSEA, traducció de JOAN F. MIRA, ed Proa, Barcelona 2011\nEditorial Proa ens ofereix aquesta magnífica nova traducció d'Homer al català. Fem un resum de la introducció de Jordi Cornudella, i afegim unes cites de Mira que ens parlen de la traducció, de l'hexàmetre i del plaer de la narració homèrica. també hem manllevat la cita de Miralles, procedent del seu estudi sobre Homer recent publicat.\nL’Odissea funda –i això pot assegurar-se en termes objectius, històrics- una manera de contar, un temps i un espai, que retrobem en tots els altres relats de la nostra tradició literària, fins avui mateix. És un poema èpic, però conté íntegre el plaer de contar que perdura de les rondalles a les novel•les... Mai els versos d’un poema, l’ofici d’un poeta, s’han adequat tant i tant a la natura del seu heroi com això s’esdevé a l’Odissea. I mai un heroi ha representat tant com Ulisses a l’experiència humana: de Sòfocles a Riba, passant per Dante i Joyce, fins als nostres dies.\nCarles Miralles, Homer\n1 Homer, mestre dels grecs\nEn el principi, Homer. La Literatura és la Ilíada i l’Odissea, uns 27.000 versos (15.600 + 12.000). En els festivals panhel•lènics els grecs assistien als recitals dels rapsodes que refilaven llargs fragments d’aquests poemes i d’altres semblants . Familiaritat amb l’èpica que esdevingué base de la seva educació. Homer, mestre dels grecs. Eleven aquesta música èpica a fonaments de la seva identitat , no solament per la seva bellesa, sinó per la saviesa i veritat que contenien. De manera que Troia, la guerra, fou el fet real més llunyà de la seva història comuna. Per a Heròdot, etnògraf que inicià la primera investigació històrica (Vé aC), Hesíode i Homer van crear la teogonia per als grecs, van establir la designació de tots els déus i els van atorgar honors i funcions i en van assenyalar l’aspecte. Tucídides, caut a l’hora de donar validesa rigorosa al testimoni homèric, com a poeta embelleix i exagera, se’n serveix com a referència històrica.\nHomer, remot, real i llegendari alhora. Els grecs el veuen cec, errant i pobre, nascut a Quios o a Esmirna. Heròdot creia que Homer i Hesíode eren anteriors no més de quatre-cents anys (ca. 850 – 800 aC. Natros avui no en sabem gaire més.\n2 Context micènic\nDes que l’arqueologia va desenterrar Cnosos i va anomenar la seva civilització de palau com a minoica, natros veiem una història més antiga. La primera civilització grega continental, dita micènica, era bastida sobre palaus fortificats prou burocratitzats. Cap el 1500 aC controlen els minoics i els dominen fins a la gran crisi del 1200, el retorn dels Heràclides, els doris i la fi del Bronze , substituït pel Ferro.\nL’època fosca substitueix les monarquies per règims aristocràtics. Cap el 800 aC el comerç i el l’escriptura alfabètica reforcen el sorgiment de les polis. L’època arcaica veu créixer el poder de les polis amb les colònies, sovint per iniciativa dels tirans. És quan la Ilíada i l’Odissea, que existien de molt abans, es posen per escrit (tirania de Pisístrat, 528 aC).\n3 Poesia oral\nL’èpica homèrica vol ser una recreació del món micènic: una construcció literària amb fonament històric. L’època fosca transmet de generació en generació per boca dels aedes el món debolit micènic. Les tècniques d’aquesta transmissió oral són una llengua literària i una forma mètrica determinada, l’hexàmetre.\nLa llengua literària dels aedes es confeccionar un relat que es recolza en fórmules: una improvisació que evita la seva repetició mecànica i idèntica. Més de 25.000 fórmules ajuden a construir els hexàmetres amb sintagmes, epítets, frases, versos sencers o esquemes narratius i escenes determinades. Una llengua que també porta el tema dels cants, un argument extret del corpus mític heretat .\nEn el món de creació i transmissió oral de la poesia té poc sentit un poeta original per a cada poema èpic o demana molts matisos: hi ha una tradició molt dilatada que, amb l’aportació dels aedes i rapsodes, va donant forma als cants sobre les gestes heroiques i remotes.\n4 Aedes i rapsodes\nEn l’època postmicènica, els llinatges tenien interès en enaltir i preservar la fama dels avantpassats, que s’identifiquen amb els herois. A mesura que es consolida la polis, els herois del clan prevalent reben reconeixement i culte per part de tota la comunitat: un procés on la tasca dels aedes és fonamental.\nA l’Odissea sobresurten les figures de dos aedes: Demòdoc (XIII, al palau dels feacis) i Femi (XVII, palau d’Ítaca), que formen part del personal del palau, on canten acompanyats amb lira o cítara. Mentre que l’aede (aeído = cantar) és el cantor durant la fase antiga i creativa del poeta, el rapsoda (“sargidor de cants”; cf. rábdos = bastó, amb el qual marquen el ritme) és la figura del recitador de la nova fase reproductiva. Així arribem a la fixació per escrit: la còpia per a les Panatenees, de la qual depèn la que avui llegim, depurada pels alexandrins (III aC) i dividida en 24 cants.\nUn text oral és un organisme viu. Però, el text erudit alexandrí, malgrat modificacions i alteracions, no altera ni el to, ni la història, ni l’estructura. L’Odissea és el retorn d’Ulisses a Ítaca després de la destrossa de Troia. El poema lliga tres històries distintes, la de Telèmac, el fill que deixa Ítaca a la recerca de son pare; es deixa constància de la situació de palau i es dóna notícia dels retorns d’altes herois, Nèstor i Menelau.\nEn segon lloc, la història d’Ulisses, en bona part narrada per ell mateix a la cort dels feacis: aventures marineres farcida de relats fantàstics.\nFinalment la de Penèlope, esposa fidel, i els pretendents instal•lats a dispesa al casal. Una mà excepcional ha teixit una narració poètica vasta però coherent i travada, bella i amena.\n6 Naix la Literatura\nA la cort dels feacis Demòdoc canta un poema, llavors tan famós que arribava al cel ample, / sobre el conflicte d’Aquil•les, el fill de Peleu amb Ulisses (VIII, 74-75). No fa ni déu anys que s’ha acabat la guerra i la fama es ja un poema. Més tard cantarà els amors il•lícits d’Ares i Afrodita. Al vespre, Demòdoc cantarà la presa de Troia amb l’ardit del cavall. Ha cantat a petició d’Ulisses (487-498):\nEntre els mortals, Demòdoc, ets tu a qui tinc més respecte.\nT’han ensenyat la filla de Zeus, la Musa o Apol•lo,\nvist que has cantat la sort dels aqueus de manera perfecta\n–amb tot allò que van fer i patir, i quant suportaren-,\ncom si hi hagueres estat o ho hagueres sentit d’algú altre.\nVet ací un elogi de l’exactitud del poeta: una bona narració és la que ens fa viure els fets narrats. Exacte i veraç, el poeta inventa el realisme literari: neix la literatura, i neix amb tots els mecanismes apresos de la ficció .\nEl poeta comença amb la invocació a la Musa, perquè d’ella és el cant, el saber poètic, la capacitat de visió. El poeta només exerceix de mitjancer entre aquesta potència divina i el seu auditori. Expressa la necessitat de l’aede o del rapsode de fer-se invisible davant del públic perquè la narració funcioni, que no vegi a l’aede sinó directament l’acció, que la visqui des de dins, que es deixi endur –cosa ben senzilla i plaent. La recerca, el viatge, la fantasia; l’astúcia, el coratge, la lucidesa; la nostàlgia, el retorn, la venjança. I encara l’Odissea és més que això.\nFrancesc F. Mira ens dóna en un estil vivaç i en hexàmetres catalans aquesta poesia remarcant les aventures d’Ulisses, un conjunt molt ben travat de històries molt ben contades, per a un lector d’avui i amb fidelitat i sense fer trampes.\n(Resum de Jordi Cornudella: "Homer i L'Odissea")\nELS CRITERIS DE TRADUCCIÓ (“Llegir Homer” ) de FRANCESC F. MIRA\nMira es proposa llegir Homer com un text pròxim, diàfan i directe, comprensible i ple d’emocions: El meu català, en tot cas, sobre una base normativament i discretament “valenciana”, inclou algunes llibertats que (amb grans dosis de bona voluntat) podrien evocar aquell, digem-ne, sincretisme dialectal del text homèric...\nEls meus hexàmetres , doncs, intenten ajustar-se a la mesura i al ritme que els defineix com a tals: sis “peus” formats per una part forta i una feble. He procurat, que seguint la normativa clàssica, el peu cinqué siga sempre dactílic, és a dir una síl•laba tònica i dues àtones, i no acabar mai el vers amb una paraula aguda. De vegades –poques- he aprofitat la llicència de l’anacrusi, amb una primera síl•laba àtona... Tot comptat i debatut (i afegint-hi la diversitat de cesures o pauses rítmiques), la varietat dels meus versos pot ser gran, però no sé si tan gran com les trenta-dues variants que els erudits antics arribaven a distingir en els hexàmetres d’Homer...\nEls meus principis a l’hora de traduir són pocs i breus. No llevar res, ni afegir res, no alterar, no inventar. No “embellir” el text, ni intentar “millorar-lo”, ni pretendre fer-lo més “poètic” i més “elevat”. Mantindre el to i el flux narratiu del poema.\n1. Portada de l'edició. http://www.proa.cat/\n2. Homer, bust imaginari d'Homer, còpia romana d'un original grec, II aC, Louvre (Vikipèdia)\n3. Relleu en terracuita, ca 450 aC. (Vikipèdia)\n4. Ulisses i Polifem (http://www.grupdelecturaenveualta.blogspot.com/ )\n5.Telèmac i Mèntor (http://grupdelecturaenveualta.blogspot.com.es/2009_01_01_archive.html )\n6. Itinerari d'Ulisses ( http://www.lorenzozampini.it/Home/StorieMiti.htm )\n7. Apoteosi d'Homer, Arquelao de Priene, sIII aC (Vikipèdia)\n8. Penèlope i el teler, skyphos àtic, museu de Chiusi, 440 aC ( http://www.uv.es/calfaro )\nV. Il·lustració: aede + rapsode: http://momentulum.blogspot.com.es/2008/10/biblioteca-gredos-al-kiosc.html\nEtiquetes de comentaris: Aede, Cornudella J, Homer, Mira JF, Miralles C, Odissea, Penèlope, Polifem, rapsode, Telèmac, Ulisses


En Blau: Quan hi havia mirambells\nEls mirambells vorejaven molts carrers de St. Martí banda i banda, arrecerats als blancs murs de les cases eren testimoni fidel, ara verd tendre, ara verd madur, ara vinós, segons fos primavera, estiu o tardor, de la vida del poble; les primeres ventades de tardor els farien rodolar carrer avall escampant les llavors que reposarien a la terra tot l’hivern.\no l’esmolet que s’anunciava amb la seva armònica, en recordo el nom es deia Camilo era d’Ourense i a més d’esmolar eines de tall arreglava paraigües, recordo les seves mans, negres com el sutge.\nHi eren també quan el “Volscallar” (no sé si tothom el coneixia per aquest nom o era un nom que li vam donar nosaltres) un rodamon sense sostre que passava captant per les cases, venia a veure si li donàvem alguna cosa per dinar, la Joana, la meva germana així que va arribar als fogons i va saber fer una truita n’hi feia sempre un entrepà.\nImmòbils al costat de la porta sentien el traqueteig dels carros que tornaven de la vinya, de l’hort… plens a vessar en aquella hora en que tot sembla aturar-se finsitot la piuladissa dels ocells emmudeix, només el:\nUna galleda d’aigua fresca del pou en una mà i amb l’altra esquitxar terra, refresca l’ambient i el perfuma amb aquella olor tan entranyable que sempre em porta allà on em penso que hi ha l’origen, l’origen de l’existència humana… l’olor de terra mullada.\nDesprés de sopar… a prendre la fresca, asseguts al pedrís, al costat dels mirambells testimonis callats del dia a dia, rondalles pels menuts, confidències, anècdotes, xafarderies…mira! ha caigut un estel, mira, veus allà, és la Via Làtea...\nLa Nati Soler és una poetessa amiga, que un dia en una conversa que vam tenir li vaig fer notar que m’agradaven molt els mirambells, que per a mi eren simbòlics i que se n´havia perdut la mena, un dia que en va veure i em va dedicar aquest poema.\nTeresa Costa-Gramunt 18 d’agost de 2011, a les 9:40\nEls mirambells eren les plantes que, de nena, més m'agradaven del món! Hi posava la mà, que retornava a mi amb aquella suavitat de l'herba senzilla.\nJo també els trobo a faltar...\nCristina 18 d’agost de 2011, a les 12:19\nQuins records tan bonics! Són les històries que m'agrada escoltar, a més molt ben explicades, amb els mirambells de testimonis. Una abraçada!


VÍCTOR RUIZ ESTARÀ 10 DIES DE BAIXA - SD Formentera , Benvingut al web oficial del teu equip.\nVÍCTOR RUIZ ESTARÀ 10 DIES DE BAIXA\nsdformen Published: setembre 3, 2018 Categories: NOTICIAS Tags: baixa · esquinç · Ferran Donoso · fisiterapeuta de la SD Formentera · infermeria · lesió · SD Formentera · Víctor Ruiz\nEl migcampista de la SD Formentera, Víctor Ruiz, haurà d’estar 10 dies de baixa com a conseqüència del cop al turmell que es va emportar diumenge passat durant el transcurs del partit contra el CE Santanyí. Una dura entrada sobre Ruiz va obligar a què hagués de ser atès sobre la gespa i va acabar sent substituït.\nPosteriorment, les proves han determinat que el jugador pateix un esquinç de primer grau al turmell dret. Segons ha explicat el fisioterapeuta de la SD Formentera, Ferran Donoso, ara Víctor Ruiz haurà de seguir el següent tractament: “Avui dia el tractament consisteix a controlar el període inflamatori, controlar l’edema, i a la vegada iniciar el treball de readaptació, que consistirà amb els objectius de treballar sobre la mobilitat, el control motor i el treball propioceptiu, per posteriorment seguir readaptant sobre l’estabilitat amb càrrega, treballar sobre el mecanisme lesionat, el treball de força i la reentrada progressiva amb el grup”.\nSegons ha explicat Donoso, tant el jugador com ell treballaran de forma intensa per intentar que Ruiz pugui tornar més aviat del que està previst.\nSense cap dubte, una baixa important per a l’equip d’Ivan Gómez Roa, que es perdrà el partit de Copa RFEF, Dimecres 5 de setembre contra Platges de Calvià, i el partit de la jornada 4 de Tercera Divisió contra la UE Alcúdia, diumenge 9 de setembre.\nVíctor Ruiz és un dels jugadors que més bones sensacions ha creat des del primer moment, sent un dels principals protagonistes de l’equip i un dels que més il·lusiona a l’afició.\nMolts d’ànims, Víctor!


Ramon Font L'entrevista - Notícies en xarxa\nMònica Hernández entrevista al portaveu d'USTEC-STEC Ramon Font. Hi col·laboren Albert Solé cap de societat del diari ARA i Albert Jordana director de Vallès Oriental TV.\nMònica Hernández entrevista el portaveu adjunt del G.P. de Catalunya Sí que es Pot, Albano Dante Fachín. Hi col·laboren Víctor Palomar, cap de redacció del 9 Nou (Osona) i Oriol March, redactor de política del Diari Ara.\nMònica Hernández entrevista al portaveu del G.P. de CiU al Parlament Jordi turull. Hi col·laboren Roger Mateos, sots cap de política del diari ARA i Anna Serrano, cap de política del Diari El Punt / Avui.\nMònica Hernández entrevista al President - Portaveu del Grup de CiU al Parlament de Catalunya Jordi Turull. Hi col·laboren Odei Etxearte, redactora de política del diari El Punt Avui i Francesc Canosa periodista i escriptor.\nMònica Hernández entrevista al portaveu de la CUP al Parlament de Catalunya Quim Arrufat. Hi col·laboren Marcos Pardeiro, redactor en cap de La Razón a Catalunya i Pere Lobato director d’informatius de Canal Blau.\ncoordinadora d'unitat popular\nMònica Hernández entrevista al portaveu del Fòrum empresarial Creiem en Catalunya David Poudevida. Hi col·laboren Sergi Saborit, cap de secció del diari Expansión i Joan Carles Arredondo periodista expert en economia del 9 Nou.


T-MOBILE COMPLETA LA FUSIÓ AMB SPRINT I PROMET UNA XARXA 5G 'TRANSFORMADORA'. - APPLE NEWS\nT-Mobile completa la fusió amb Sprint i promet una xarxa 5G 'transformadora'.\nDimecres 1 d'abril de 2020 08:31 PDT per Joe Rossignol\nT-Mobile avui anunciat que ha completat la seva fusió amb Sprint, amb l'empresa fusionada per operar sota la marca T-Mobile. Amb efecte immediatament, l'antic COO de T-Mobile, Mike Sievert, assumirà el paper de CEO, amb la dimissió de John Legere.\nT-Mobile va dir que planeja centrar-se en la creació d'una xarxa nacional 5G 'transformadora'. En sis anys, l'operador promet proporcionar 5G al 99 per cent de la població dels EUA i velocitats mitjanes de 5G superiors als 100 Mbps al 90 per cent de la població dels Estats Units. T-Mobile també té previst oferir al 90 per cent dels nord-americans rurals una velocitat mitjana de 5G de 50 Mbps.\ntransferir directament des de l'iPhone no funciona\nEl 'nou' T-Mobile s'ha compromès a oferir els mateixos plans de tarifes o millors durant almenys tres anys, inclòs l'accés a 5G. Els plans de tarifes no canvien avui.\nDe moment, l'empresa fusionada diu que tots els clients es quedaran amb la mateixa xarxa Sprint i T-Mobile, botigues i servei que han estat utilitzant. Amb el pas del temps, els actius de Sprint simplement començaran a reanomenar-se T-Mobile.\niphone 12 pro max color vermell\nEtiquetes: Sprint , T-Mobile\nFòrums Política De Privacitat Altres Com Tos Apple News\ncartera Apple Magsafe quantes targetes\nLes trucades de l'iphone 12 van directament a la bústia de veu\ncom fer sidecar a mac\nsimetria de presidi de mota vs otterbox\nHi ha una realitat virtual per a iPhone\nquan surt el mojave


Carolina Marín guanya el títol a Hong Kong\nCarolina Marín, número 1 del món i campiona mundial de bàdminton, s'ha proclamat aquest diumenge guanyadora de l'Open de Hong Kong després de vèncer a la final a la japonesa Nozomi Okuhara en tres sets (21-17, 18-21, 22-20).\nL'andalusa va haver d'emprar-se a fons per derrotar, al cap de 84 minuts, a la novena del rànquing mundial, que l'any passat es va imposar a la de Huelva en semifinals del mateix torneig. En aquesta ocasió, Marín es va poder rescabalar d'aquella derrota.\nL'espanyola va encarrilar el primer set, en què va arribar a gaudir de fins a quatre punts d'avantatge, encara que la nipona va arribar a empatar a 15; a partir d'aquest moment, Marín va exhibir solvència per adjudicar-se la màniga.\nMés problemes va tenir en la segona, en la que després d'un començament imparable de Okuhara marxar set punts a sota. Tot i que va aconseguir igualar el duel (17-17), el seu rival es va escapar per forçar el definitiu tercer set.\nEl tercer parcial va començar amb la japonesa manant, encara que Marín va ser capaç de remuntar per gaudir de fins a set punts d'avantatge (16-9). No obstant això, l'asiàtica semblava disposada a vendre cara la seva pell i va empatar el duel a 20, de manera que l'andalusa va haver de signar dos nous punts per posar fi al partit.\nD'aquesta manera, la de Huelva prossegueix amb un fantàstic 2015, després de defensar el seu títol mundial en el mes d'agost i ascendir en el rànquing des del número 8 fins al seu actual lloc, el de número u del món.


Portal oficial de turisme d'Eivissa - Restaurants - Eivissa oberta al món\nEIVISSA OBERTA AL MÓN\nEivissa compta amb una gran varietat de restaurants. El municipi d'Eivissa presenta, igual que la resta de municipis, un ampli ventall de restaurants en els quals gaudir d’innombrables varietats i estils de cuina.\nEn general els restaurants de la costa ofereixen exquisits plats de peix i marisc. S’han de destacar plats com el bullit de peix, la paella a l'estil eivissenc o la borrida de rajada. A la interior de l’illa hi ha restaurants que ofereixen plats típics elaborats principalment amb carn. Podem destacar l’arròs de matances, la frita de porc i el sofrit pagès, plats contundents de la gastronomia local.\nPodem destacar com a postres característiques un deliciós pastís elaborat a base de formatge de cabra i ovella i herbasana (el flaó), la greixonera (púding fet a base d'ensaïmades, llet i ou) i, per als grans esdeveniments socials, és costum degustar les orelletes (petites pastes amb forma d'orella).\nRECERCA DE RESTAURANTS\nSant Antoni de Portmany Sant Antoni centre\nSant Josep de sa Talaia Platja d'en Bossa\nSant Joan de Labritja Es Figueral\nSant Joan Rural\nSanta Eulària des Riu Cala Llonga\nSanta Eulària centre\nSanta Eulària Rural\nOberts a l’hivern.


Tan propers i llunyans alhora\nExplorar, descriure, comprendre i identificar en un teixit el conjunt de fils longitudinals col·locats paral·lels a les vores (ordits) i els fils disposats transversalment als ordits (trames) i, també, la manera com s’enllacen els fils d’ordit i les passades de trama (lligament), no és ni ha estat mai una qüestió fàcil. Sens dubte, com tota activitat investigadora, requereix molta dedicació, esforç i ves per on, l’aportació de recursos.\nEn aquest sentit, des de mitjans del segle XIX i fins ben entrat el segle XX, són nombrosos els llibres que, amb el beneplàcit de les cambres de comerç i sota el lema Tractat Teòric-Pràctic de Teixits, van difondre de forma precisa i metòdica els aspectes tècnics i els progressos tecnològics i científics de la fabricació dels teixits del moment, sense perdre de vista l’experiència dels nostres avantpassats. La finalitat d’aquestes valuoses publicacions era pedagògica i preferentment anaven adreçades als fabricants de teixits i als estudiants d’aquest ram. És clar, amb un manifest interès per afavorir el desenvolupament de la indústria.\nDes d’una altra òptica, als anys cinquanta del segle XX, la inquietud d’alguns investigadors pels teixits històrics i també sota els auspicis de la cambra de comerç, en concret la de Lió, va propiciar la creació del Centre International d’Étude des Textiles Anciens (CIETA), per a l’anàlisi i la difusió d’aquests béns culturals. També amb una tasca formadora i amb l’establiment d’una base metodològica ben definida. En aquest cas, però, dirigida als estudiosos del patrimoni tèxtil, en general i als professionals de la conservació i de la restauració dels teixits històrics, en particular.\nEn tot cas, l’estudi detallat dels teixits ens pot revelar molts secrets de la seva cosmologia. Així, doncs, l’anàlisi dels teixits no només ens permet tenir un millor coneixement sobre les tècniques de fabricació, cosa de per si difícil, sinó també a vegades ens pot informar sobre l’origen geogràfic del teixit i sobre les transferències tècniques i culturals entre regions, a més a més, pot contribuir a la seva datació. Pel que fa a la conservació-restauració, ens ajuda a la detecció d’agents de deterioració i de possibles refeccions, i també a projectar els mètodes d’intervenció.\nLa base d’aquesta anàlisi és l’observació, ja sigui a ull nu com a través de lupes d’augment, o bé també amb mètodes més sofisticats. Encara que la situació actual, sota el paraigua de la mínima intervenció, sembla que ens porti a mirar els teixits fora de l’àmbit científic i sense perdre’ls de vista, a flirtejar amb els planetes d’una manera ociosa i artística.\nA partir d’aquí, un setí de color vermell es converteix en Mart, un efecte anellat en Saturn, un domàs entre verd i blau en Urà, etc. A vegades, plens de restes de vida, d’habitants o de substàncies que han canviat la seva estructura i que han deixat petjades, com les de l’home a la Lluna.\nQue els planetes tèxtils ens acompanyin durant molts i molts anys!


La pèrdua de biodiversitat empeny a una extinció massiva d'espècies. L'anterior va acabar amb els dinosaures, aquesta l'empenyem molt més ràpidament\nEvitar el col·lapse de la biodiversitat, canviar de mentalitat...\nJordi Vilardell Gómez 29/04/2020 - 09.42 Actualitzat 29/04/2020 - 13.43\nApareix de sobte i en poques setmanes domina la nostra activitat. Ens empeny al col·lapse i cal fer el que sigui per frenar-lo, perquè el seu creixement és exponencial.\nAlguns no ho volien veure, però els fets s'han imposat. Amb contundència. El coronavirus pot col·lapsar el sistema de salut en pocs dies. Fins i tot en els països més poderosos.\nComportament comparat del contagi depenent del grau d'implantació de mesures per contrarestar-lo (Gràfica de Tomàs Pueyo)\nQui s'ho podia imaginar?\nEls científics. Perquè fa dècades que coneixen l'exponencialitat, un fenomen que no succeeix per atzar, sinó seguint les dinàmiques de sistemes, on molts elements es relacionen contínuament entre ells.\nDinàmiques que permeten preveure què pot passar. Per això feia anys que s'esperava una pandèmia, perquè hi ha molts factors perquè n'hi hagi.\nLa desforestació i el comerç de fauna silvestre fan més fàcil que els virus saltin entre espècies; els avions els faciliten viatjar a gran velocitat; i la contaminació urbana fa més vulnerables els humans.\nL'escampada del coronavirus\nEl primer cas de coronavirus es va detectar el novembre i cinc mesos més tard s'han registrat 190.000 morts. Inicialment el virus va saltar de pangolins a un humà, en un mercat de Wuhan, Xina, i d'allà es va escampar entre els humans per tot el món. A més contactes entre humans més transferència del virus, en un procés que es realimenta.\nLa realimentació que és una dinàmica bàsica dels sistemes, com ho és el retard en l'aparició de les conseqüències; en el coronavirus els infectats poden trigar dues setmanes en presentar símptomes.\nImatge d'arxiu d'un pangolí (Flickr/David Brossard)\nQuan les realimentacions no es compensen entre elles, algunes poden créixer exponencialment, i si es manté la tendència exponencial el sistema fa un canvi brusc i s'estabilitza en un altre estat, en el que alguns elements desapareixen; en el coronavirus, hauria estat el col·lapse del sistema de salut.\nEs pot intervenir en la dinàmica d'un sistema regulant-lo, modificant les realimentacions abans no s'acceleri massa. En el coronavirus s'han regulat les realimentacions, amb confinament, distanciament, reforçant el sistema de salut, mascaretes, etc.\nBiodiversitat és salut\nLa biodiversitat protegeix els humans. Perdre biodiversitat incrementa el risc de pandèmies, especialment de les que provenen d'animals, que són la majoria: a l'última dècada el 71%.\nL'informe més complert sobre la biodiversitat del planeta, el va publicar IPBES, la plataforma de l'ONU sobre biodiversitat, el maig del 2019. Les conclusions són demolidores: des del 1970 els humans han eliminat el 60% de les poblacions de fauna salvatge; han modificat el 75% dels ambients terrestres; i 1 milió d'espècies són en risc d'extinció. L'agricultura i la pesca són les causes principals.\nLa pèrdua de biodiversitat empeny a una extinció massiva d'espècies. L'anterior va acabar amb els dinosaures, aquesta l'empenyem molt més ràpidament.\nDeforestació a Borneo, Indonèsia\nPodem protegir la biodiversitat?\nSí. Regulant el sistema, com hem fet amb el coronavirus. Frenant les realimentacions abans que les corbes exponencials s'accelerin massa. Fent grans reserves naturals.\nEls científics proposen un Acord Global per la Natura (Global Deal for Nature, GDN) per protegir estrictament el 30% del planeta i reservar un altre 20% com a zona d'estabilització, pel 2030. Protegir el 50% del planeta contribuiria, a més, a mantenir la temperatura global per sota de l'1,5º C d'escalfament, ja que els ecosistemes estables mantenen estable la temperatura.\nAquesta proposta és un dels grans temes de l'agenda global del 2020. S'havia de debatre a la Convenció sobre Diversitat Biològica de l'ONU, prevista per l'octubre a Kunming, Xina, però s'ha ajornat pel coronavirus i està pendent de nova data.\nLa primera gran alerta sobre l'escalfament global la va donar James Hansen, el 1988, des del Congrés dels Estats Units. Hansen, que durant més de 30 anys ha dirigit un destacat laboratori de la NASA, és probablement el climatòleg més respectat del món. El 2018 va alertar que hi ha indicadors de què l'escalfament s'està accelerant.\nCorba d'escalfament de James Hansen i Makiko Sato:\nCorba d'escalfament de James Hansen i Makiko Sato\nAquest abril del 2020, científics de la Universitat de Columbia i de la NASA, entre altres, han publicat un estudi amb nous descobriments sobre el desglaç de Groenlàndia: va més ràpid del que sabíem i el 2019 va batre un nou record, només al juliol es va fondre l'equivalent a 80 milions de piscines olímpiques.\nFa uns dies James Hansen reflexionava sobre la diferencia entre la corba del coronavirus i la de l'escalfament. Diferencia en el retard en l'aparició de les conseqüències, de:\n"Dies i setmanes pel coronavirus, però de dècades i segles pel canvi climàtic, i això fa que aquest sigui molt més difícil d'afrontar i més perillós, ja que pot donar una resposta exponencial difícil de controlar (...) Ara entenem que una intervenció primerenca fa relativament més fàcil la feina".\nEmissions industrials (OMM)\nCom frenar l'escalfament?\nRegulant el sistema. Frenant les realimentacions, abans que les corbes exponencials s'accelerin massa. Reduint les emissions de gasos d'efecte hivernacle.\nFins el febrer del 2020 les tendències portaven a superar l'1,5º C d'escalfament el 2028. I des del 2018 sabem que l'1,5º C (i no els 2º C com es considerava fins aleshores) és la línia vermella, el punt de no retorn en el sistema climàtic, que generaria dinàmiques que es realimentarien exponencialment.\nPer evitar-ho cal una ràpida reducció de les emissions. El Programa pel Medi Ambient de l'ONU (PNUMA) calcula que s'haurien de reduir les emissions un -7,6% anual, des del 2021, per arribar a un -55% el 2030. Cal una brusca reducció del consum de petroli, carbó i gas, entre altres mesures.\nWhat does it take to stay below 1.5°C with no or limited temperature overshoot:\n* CO₂ emissions down 50% by 2030 (40-60% interquartile range)\n* Net-zero by 2050-2060\n* Around 10GtCO₂ (net) negative emissions by 2100\nLet that sink in...#SR15 pic.twitter.com/mHpsbai1S2\n Glen Peters (@Peters_Glen) October 28, 2018\nUn canvi brusc, aquesta dècada?\nTambé aquest abril un estudi ha alertat que els ecosistemes podrien col·lapsar de sobte, des d'aquesta dècada. És la conclusió d'analitzar l'impacte de l'escalfament global en 30.000 espècies. El col·lapse començaria als oceans tropicals, durant la dècada del 2020, i s'estendria en cascada cap a boscos tropicals i latituds més altes, durant les dècades del 2030 i del 2040.\nEl risc d'un canvi biofísic massiu i ràpid des d'aquesta dècada, és també la conclusió d'altres estudis anteriors. Un d'ells el van publicar el 2012 un grup de 22 destacats científics internacionals, que alertaven que "ens aproximem a un canvi d'estat en la biosfera de la Terra" que podria començar durant la dècada del 2020.\nAquell estudi va ser el que va motivar la producció de Demain (Demà), un documental francès, famós fa uns anys, que visibilitzava iniciatives ciutadanes per canviar tendències en l'alimentació, l'energia, l'economia, etc.\nAplanar les corbes aquesta dècada?\nQuan sinó? Caldria regular el sistema de forma brusca, frenar les realimentacions abans que les corbes exponencials s'accelerin massa.\nSembla impossible, però amb el coronavirus ho estem fent, estem posant tot l'esforç en aplanar les corbes: el 50% de la població mundial s'ha confinant, l'activitat econòmica s'ha reduït dràsticament, i el sector del petroli s'ha empès al límit de la fallida. Ens estem sortint, com podem, però ens estem sortint.\nEl coronavirus ha evidenciat que podem canviar ràpidament a nivell planetari i que compartim un futur comú.\nAra cal protegir la biodiversitat en el 50% del planeta i reduir les emissions un -55%, durant aquesta dècada del 2020.\nFeina per a tothom? No ens l'acabarem pas...\nReduir les emissions bruscament, des d'ara mateix, és molta feina... Implica instal·lar molta renovable, fer moltes infraestructures, rehabilitar energèticament molts edificis. Adaptar-nos implica relocalitzar l'alimentació i altres productes essencials, que no poden dependre majoritàriament de proveïdors de molt llarga distancia, implica retirar-nos de la línia de costa, moure línies de comunicació.\nCal adaptar la indústria i els serveis fonamentals. I destinar més gent a treballar en salut, en serveis socials, en ciència....\nCanviar de mentalitat\nTenim un problema sistèmic; hem d'entendre'l, canviar costums i seguir els coneixements científics. Com faríem en una malaltia greu. El risc final, com en una malaltia greu, és una fallada multiorgànica.\nEl repte pot aclaparar, però és l'oportunitat d'adaptar-nos a les dinàmiques del sistema Terra. I necessitem una actitud adequada per afrontar el repte que ens toca assumir.\nFa pocs dies, Antoni Trilla, cap d'Epidemiologia de l'Hospital Clínic, reflexionava sobre els equips sanitaris que lluiten en primera línia contra el coronavirus. Ell destacava que, per damunt de tot: "El que més ens ajuda és la nostra resiliència: la capacitat d'adaptarse positivament a situacions adverses."\nCoronavirus Crisi climàtica Meteorologia Medi ambient


“AQUAdemia compta amb la implicació de tres actors principals – universitats, organitzacions de gestió i empreses – a l’entorn de l’aigua.” | UdGent\nPortada / Ciències socials / Comunitat universitària i compromís social / Docència, aprenentatge i inserció laboral / Tecnologia / Entrevista a Magüi Pérez: “AQUAdemia compta amb la implicació de tres actors principals – universitats, organitzacions de gestió i empreses – a l’entorn de l’aigua.”\nMagüi Pérez és responsable del grup de recerca Qualitat del Procés d’Ensenyament-Aprenentatge i Formació del Professorat, un dels que participen en el projecte AQUAdemia, dissenyat per a la formació en competències i les pràctiques internacionals relacionades amb l’aigua.\nL’objectiu primer és definir un nou model de connexió entre empreses i universitats i també funcionar com un banc de proves per enfocar les futures convocatòries d’intercanvi de la UE.\n“AQUAdemia compta amb la implicació de tres actors principals – universitats, organitzacions de gestió i empreses – a l’entorn de l’aigua.” Entrevista a Magüi Pérez\nAQUAdemia és un dels únics quatre projectes pilot d’aquesta mena – les anomenades Aliances per al Coneixement (European Project in the Knowledge Alliance Program), en el marc del programa d’educació permanent Life Long Learning LLL 2013) – concedits per la Unió Europea.\nCom s’estructura AQUAdemia?\nHi participen cinc països europeus, que són Àustria, Holanda, Bèlgica i Alemanya, a més de nosaltres. Aquesta és la procedència geogràfica. Quant a la temàtica, cal fer constar que s’hi impliquen tres actors principals: universitats, organitzacions de gestió i empreses que es dediquen a la investigació i la prospecció de futurs professionals relacionats amb l’aigua. Cada una de les universitats presenta quatre estudiants, després d’haver calibrat el seu expedient i els seus plantejaments (i, en el nostre cas, arran d’una convocatòria de l’Oficina de Relacions Exteriors, ORE), perquè viatgin a un altre dels països esmentats, amb la idea d’establir-hi un contacte intens al llarg d’una estada de quatre mesos, amb pràctiques empresarials tutorialitzades per professors de la universitat d’origen.\nLes pràctiques són un dels eixos del programa?\nSí. AQUAdemia justament respon a aquest concepte. El nom complet és “Competence based training and internship model for Innovation in Water related HEI educational offer”. És a dir, les pràctiques en són l’essència. Es nomena un tutor de la universitat d’origen, un tutor de la universitat de destinació i un tutor de l’empresa. En total, estem parlant de 16 intercanvis, amb dues peculiaritats: que es focalitza el camp d’acció en una àrea molt concreta, la de l’aigua, i que tots els que integren el programa participen en una posada en comú dels resultats.\nCal advertir que el programa és estrictament interdisciplinari, amb la qual cosa s’amplien de manera notable les finalitats, relacionades amb el coneixement, és clar, però també amb la recerca, alhora que se senten veus provinents de diferents àmbits. En el cas de la Universitat de Girona, hi participa el nostre grup: jo en sóc la coordinadora, amb la col·laboració de Josep Juandó. Però també hi treballen Pilar Marquès i Andrea Bikfalvi, investigadores del Grup de Recerca Avançada sobre Dinàmica Empresarial i Impacte de les Noves Tecnologies a les Organitzacions (GRADIENT), i el catedràtic Ignasi Rodríguez-Roda, del Laboratori d’Enginyeria Química i Ambiental (LEQUIA), que és alhora director de l’Àrea de Tecnologies i Avaluació de l’ICRA, l’Institut Català de Recerca de l’Aigua. S’hi barregen, doncs, diverses disciplines, emmarcades en el campus e-MTA, Euromediterrani del Turisme i l’Aigua. En el nostre cas, mirem de comparar les competències dels estudiants amb els requisits de competències que demana la indústria. Investiguem en aquest procés del currículum, però estretament lligat als enfocaments sobre empresa i sobre l’aigua.\nL’objectiu primer és definir un nou model de connexió entre empreses i universitats, i també funcionar com un banc de proves per enfocar les futures convocatòries d’intercanvi de la UE. Al mateix temps, es defineix un estil de pràctiques transferible a altres realitats universitàries. realitats universitàries.\nQuines altres institucions hi participen?\nEntre les universitats, hi ha la UdG, per descomptat; la Graz University of Technology, d’Àustria; la Delft University of Technology, dels Països Baixos; i la Universitat belga de Gant. Entre les organitzacions col·laboradores, la World University Service of the Mediterranean WUSMED, encarregada de la gestió del programa, i la Waterschap De Dommel, dels Països Baixos. I les empreses són Aqualogy Development Network S.A. ADN, epsanyola, del grup Agbar, I l’Institut für technisch-wissenschaftliche Hydrologie GmbH ITWH, d’Alemània.\nEl programa AQUAdemia rep finançament?\nLes pràctiques inclouen el trasllat i els costos d’estada. El total que atorga la Unió Europea és de 460.000 euros, on s’inclouen la gestió, les pràctiques dels estudiants, les visites dels tutors, les reunions del consorci, etc., repartits segons l’aprofundiment del calendari. En l’actualitat, ja estan en marxa tres de les iniciatives que es fan arreu dels cinc països que hem dit.\nLa Dra. M. Lluïsa Pérez Cabaní és professora titular del Departament de Psicologia de la Universitat de Girona, en l’àrea de Psicologia Evolutiva i de l’Educació. Imparteix docència en diferents estudis de la Facultat d’Educació i Psicologia. És coordinadora del programa AQUAdemia i investigadora responsable del grup de recerca Qualitat del procés d’ensenyament i aprenentatge i formació del professorat, i responsable a la UdG del grup de recerca interuniversitari SINTE (Seminari d’Investigació Interuniversitari sobre Estratègies d’Ensenyament i Aprenentatge).\naiguaAquademiae-MTAGRADIENTICRALEQUIAQualitat del procés d’ensenyament i aprenentatge i formació del professoratUniversitat de Girona


Iberflock vol generalitzar el flocatge en l'automoció\nIberflock ha fet front a la producció de la Xina especialitzant-se en flocatge i escuma tècnica per a l'automòbil. Així, ha concentrat els seus esforços en aconseguir un perfil d'especialista amb què ha passat a ser proveïdor de sectors tan exigents com l'automoció. Ara per ara, vol aparèixer com a soci d'empreses d'injecció per guanyar projectes importants, que sovint necessiten d'una empresa de flocatge.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Automoció aeronàutic i ferroviari, Tecnologies de la Producció, Bones pràctiques, Canvi estratègic, Components d`automoció, especialització de producte (a)\nRovasi il·lumina els mercats d'arreu del món\nGràcies a la competència asiàtica, Rovasi va canviar d'una estratègia de preu baix a situar-se en el segment mitjà alt i oferir una ampla gamma en il·luminació. Així, dissenyar una lluminària funcional tant habitatge com terminals d'aeroport, mesquites, hotels o torres d'oficines és el que els diferencia dels competidors i juntament amb la diversificació geogràfica del seu negoci els manté tot i la crisi.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Construcció i infraestructures, Tecnologies de la Producció, Canvi estratègic, Capacitat d innovació, Diversificació de mercats, Qualitat\nGenerar la demanda visitant directament arquitectes i dissenyadors\nCromo Duro Botifoll es va enfrontar amb la necessitat de renovar el seu negoci o va trobar una oportunitat en els acers inoxidables acolorits, un producte nou poc conegut. La bona experiència amb el restaurant de la Torre Agbar els va fer veure que allò més efectiu per a donar sortida al producte seria crear la demanda visitant prescriptors com arquitectes i dissenyadors.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Maquinària i Metal·lúrgia, Tecnologies de la Producció, Canvi estratègic, Capacitat d innovació, Creativitat, Desenvolupament de producte, Disseny, Recerca, Urbanització\nProduir de forma local permet un major control dels processos\nCooked in Barcelona fa pantalons de gamma alta prioritzant la qualitat del producte final. És per això que produeixen de forma local, per tal de controlar l'acabat final, i poder realitzar correcccions d'última hora, al mateix temps que s'adapten amb major rapidesa a les novetats demandades pels clients.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Tèxtil, Barcelonès, Tecnologies de la Producció, Canvi estratègic, Deslocalització, Investigació de mercat, Marca, Planificació estratègica, Qualitat\nLa venda directa permet oferir preus més baixos\nL'empresa tèxtil Difusió Bany d'Igualada ha decidit fer front a la competència de l'Est Europeu i Àsia millorant la seva distribució mitjançant la instal·lació de màquines de vending de banyadors a centres esportius. Optimitzen la producció de licra amb la idea de posicionar-se en preu, que és el que cerca el seu públic objectiu.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Tèxtil, Anoia, Tecnologies dels Materials, Canals de distribució, Canvi estratègic, Estratègia comercial, Logística i subministraments, Low cost\nPrestigi de marca a través del disseny i la tenda pròpia\nSita Murt ha potenciat el prestigi de la seva marca a través del disseny i la tenda pròpia. Pujant les seves propostes a les pasarel·les Cibeles i Gaudí han aconseguit desfer-se de l'etiqueta de punt i ser vistos com a marca de col·lecció total. Les tendes de la seva marca aporten informació sobre el mercat i un major control de la distribució, sense prejudici de les tendes multimarca.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Tèxtil, Anoia, Tecnologies de la Producció, Canvi estratègic, Coolhunting, Diferenciació competitiva, Disseny, Investigació de mercat, Marca\nOrfesa diversifica i va directament al client\nPer a fer front a les importacions asiàtiques amb preus un 35% més baixos, Orfesa ha emprès un procés de reconversió centrat en tres principals pilars. En primer lloc, la diversificació de producte i la fabricació a mida mantenint les línies clàssiques de negoci, en segon lloc el cercar valor afegit en el disseny i finalment anar a cercar el client evitant així els intermediaris.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Construcció i infraestructures, Tecnologies de la Producció, Canals de distribució, Canvi estratègic, Disseny\nAproximar-se als canals de distribució per a gestionar millor els punts de venda\nFront a les importancions que han deixat tocat el seu mercat, Bassols ha replantejat les seves inversions cap a solucions imaginatives en diversos àmbits de l'empresa i especialment en el context d'aproximar-se als canals de distribució, per a arribar a una millor gestió dels punts de venda.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Tèxtil, Tecnologies de la Producció, Canals de distribució, Canvi estratègic, Indústries creatives, Logística i subministraments, Model de gestió\nBotigues pròpies per aconseguir un creixement del 15%anual\nSchuss aposta com a estratègia cultivar la seva marca i, per a aconseguir-ho, s'està centrant en l'obertura d'establiments propis, amb la intenció de créixer a un ritme del 15% anual. La idea no és tant substituir a les botigues multimarca, tot els problemes que aquestes tenen arraconades pels grans grups, sinó complementar-les reforçant la seva presència obrint botigues en llocs on no hi són.\nArxivat a:Gestió i estratègia empresarial, Vallès Occidental, Canals de distribució, Canvi estratègic, Empresa familiar, Marca\nTejidos Estambril és el gegant espanyol en producció de teixit tècnic per a protecció del treballador (foc, químic, petroquímic, exèrcit, mossos d'esquadra...). Essent pioner en aquest camp, ha invertit en crear una firma de recerca i desenvolupament que li permeti innovar en el camp, fent vestits a mida per clients que després es generalitzen a tot el mercat.\nArxivat a:Innovació i R+D, Tèxtil, Catalunya, Vallès Occidental, Tecnologies dels Materials, Canvi estratègic, Innovació tecnològica, r+d+i\nS'han trobat 474 resultats\nde 461 a 470\nPrimer\tAnterior\t44 45 46 47 48 Següent\tDarrer


World: Català: Economia_i_empresa: Indústria: Automòbil\nTop: World: Català: Economia_i_empresa: Indústria: Automòbil:\nWorld: Català: Lleure: Cotxes (14)\nAlemany (353) Anglès (3,569) Búlgar (32)\nCastellà (78) Croat (94) Danès (520)\nFinès (41) Francès (185) Grec (67)\nHebreu (63) Italià (579) Japonès (1,002)\nLetó (80) Lituà (124) Noruec (11)\nPolonès (244) Portuguès (0) Romanès (157)\nRus (192) Suec (44) Turc (513)\nTxec (72) Ucraïnès (34) Xinès simplificat (99)\nCanigó Remolcs - Construcció de remolcs lleugers de fins a 3.500 kgs per al transport de mercaderies i vehicles d'oci i industrials.\nCarroceries Tolosa - Catàleg de productes, també disposa d'un mòdul de notícies totalment administrable, com el catàleg.\nCentral Reparació Carrosseries (CRC) - Tallers de reparació de planxa i pintura. Amb centres a Barcelona, Cabrera de Mar i Castelló de la Plana.\nCodemo - Empresa dedicada a la construcció de models, útils de control, utillatjes varis i moltllos de termoconformat, bàsicament centrada al sector de l'automobil i els seus afins. Presentació, recursos, clients, productes i situació.\nConstruccions Mecàniques Marés - Disseny, construcció i mantenimient de motlles d'injecció per al sector de l'automòbil. A Montcada i Reixac.\nDisseny, Estudi i Mecanització - Fabricació de peces per a la soldadura per resistència, dirigides bàsicament a la indústria de l'automòbil.\nDytsa - Empresa de Banyoles de fabricació integral i desenvolupament d'elements de fixació i tornilleria d'alta resistència per a automoció.\nFernando Murcia - Fabricació de productes relacionats amb la motocicleta.\nGas Gas - Fàbrica de motocicletes a Salt (Gironès). Catàleg de fitxes motos de trial, enduro, supermotard i quads, distribuïdors, notícies, recanvis, dades de competició i descàrrega de fotos i logos.\nIndel - Polimentació i cromat de peces metàl·liques, principalment per al ram de les carrosseries. Presentació, productes, qualitat, notícies i contacte.\nIndústries Mapra - Fabricació i venda de remolcs de 200 a 3.500 kg, de càrrega general, per caça, furgons, semifurgons, bolquets, lateral abatible, porta vehicles (motos, quads, cotxes i maquinària)i personalitzats.\nITV - Inspecció Tècnica de Vehicles - Informació sobre la inspecció ITV, qui la fa a Catalunya, quins vehicles i quan estan obligats a passar inspecció, què s'ha de fer per passar la inspecció ITV, quines reformes s'han de legalitzar i com.\nMartisa soldadura - Empresa especialitzada en la soldadura de components metàl·lics. Localització, productes i serveis. A Santpedor (Bages).\nPrototips Joanet - Empresa deddicada a la fabricació de prototips i sèries curtes de peces estampades amb planxa i elements estampats soldats per la indústria de l'automoció.\nRemolcs Comanche - Fabricació i distribució de remolcs industrials, lleugers i remolcs per a càmping, càrrega i transport.\nStandard del Moto - Empresa dedicada al sector de la reconstrucció de recanvis d'automòbil, consolidada a nivell nacional.\nTecnigas - Fabricant de silenciadors i tubs d'escapament per a ciclomotors, motocicletes, scooters, marxes, off-road i quads.\nUtilar - Enginyeria, disseny construcció i maquinària per a la indústria auxiliar de l'automòbil


DETERMINANTS DE LA SALUT. Concepte de Salut. Els determinants de la salut.Desigualtats en salut. Microbiologia com a determinant de la salut ETAPES DEL CICLE VITAL: - INFANTESA I ADOLESCÈNCIA: Conèixer les característiques creixement i desenvolupament.Identificar l'atenció d'infermeria dirigides al recent nascut, infantessa i adolescents sans. - DONA: Conèixer les característiques de les etapes del cicle reproductiu i climateri. - ADULT i VELLESA : Conèixer els aspectes demogràfics de l'adultessa i vellesa. Identificar el procés d'envelliment biològic, psicògic i social.Valorar i identificar els patrons de respostes humanes a la salut. Conèixer els diagnòstics d'infermeria relacionats.


Istanbul Istanbul, de Burhan Sönmez – Entre lletres\nPosted on 19 Abril, 2018 by Trotalibros\nEntrada anteriorLes vuit muntanyes, de Paolo Cognetti\nSegüent entradaPermagel, d’Eva Baltasar\n2 pensaments sobre “Istanbul Istanbul, de Burhan Sönmez”\nMontse Terés\t 19 Abril, 20186:28 pm\t Respon\nSí, estic d’acord amb tú, que l’autor no ens mostra les sessions de tortura, i sí com els protagonistes s’ajuden els uns als altres amb les seves històries.\nFins i tot podriem dir que la novel.la és gairebé sobre el poder de les històries i de com poden transformar la realitat que un viu. A mi també m’ha agradat molt!\nXeXu\t 19 Abril, 201810:26 pm\t Respon\nExigent, intensa i colpidora. És que no es poden aplicar aquests adjectius a qualsevol obra de Periscopi. Em quedo amb aquesta definició, perquè em sembla que, més que al llibre, defineix a l’editorial. Sobre aquest llibre en concret, vaig llegir la coberta (com faig amb tots els d’aquesta editorial, és clar), i vaig decidir que no el llegiria fins que hagi visitat Istanbul, si és que hi arribo a anar.\nRespon a Montse Terés Cancel·la la resposta


Més del 50% dels valencians estaran immunitzats aquesta setmana\nXimo Puig insisteix en el seu objectiu d'arribar al 9 d’Octubre amb total immunitat\nA vuit dies perquè es complisquen els set primers mesos de l'inici de vacunació contra el covid, la Comunitat Valenciana aconseguirà pràcticament el 50% d'immunitzats. Així ho ha assegurat el president, Ximo Puig.\n“Aquesta setmana 2,5 milions de valencians tindran la pauta sencera, això suposa més del 50% de la població valenciana”, la qual cosa suposa “un avanç substancial” segons el cap del Consell. Així mateix, aquesta mateixa setmana, tres milions de valencians tindran almenys una dosi.\nAixí, la Comunitat Valenciana avança cap a la immunització total. En aquest sentit Puig ha insistit en el seu objectiu: arribar al 9 d’Octubre amb total immunitat.\nMalgrat tot, el cap del Consell ha recordat que la “pandèmia fins i tot és ací” pel que demana “responsabilitat” perquè “augmenten els ingressos hospitalaris i l'atenció primària té moments d'estrès”.\nEl calendari de vacunació\nEl procés de vacunació contínua en la Comunitat Valenciana amb la ‘Operació Repesca’ per a aquelles persones que no es van poder vacunar en el seu tram d'edat.\nA més, s'obrirà una nova finestra de vacunació per a 125.000 persones que tenen pendent la seua vacunació en la franja de 40 a 59 anys, als quals s'administrarà la monodosis de Janssen, i una altra per a els no vacunats en la franja 60-69, als quals s'administrarà AstraZeneca.\nD'altra banda, aquest dilluns la conselleria de Sanitat i la conselleria d'Educació mantindran una primera reunió per a començar a planificar la vacunació dels joves d'entre 12 i 18 anys. Es va dissenyar el calendari de la vacunació dels joves que han de tornar als seus instituts a partir del mes de setembre.


Notícies :: Món solidari :: Nova Edició del Postgrau en Mediació Comunitària i Resolució de Conflictes Públics de la Universitat de Girona\nNova Edició del Postgrau en Mediació Comunitària i Resolució de Conflictes Públics de la Universitat de Girona\nEl postgrau busca que els alumnes obtinguin coneixements teòrics i pràctics que permetin la intervenció en els conflictes, el seu abordatge i la seva gestió. Al mateix temps han de ser capaços de conèixer les causes i conseqüències del conflicte en el sistema social, així com el paper de les institucions, organitzacions i organismes que operen. Els alumnes es capacitaran per a intervenir professionalment en conflictes comunitaris i de l'espai públic.\nEl curs, és semipresencial, i s'inicia el 17 d'octubre del 2008 i finalitza el 4 de juliol del 2009. En total són 226 hores lectives, el qual equival a 21, 5 crèdits. El preu total és de 1.300 euros.\nLes sessions es realitzen els divendres de 17 a 21 hores, i els dissabtes de 10 a 14, i de 15.30 a 19.30 hores.\nEn el Postgrau de la Universitat de Girona col•laboren el Departament d’Interior, Relacions institucionals i Participació, el Departament de Governació i Administracions Públiques; el Departament d’Acció Social i Ciutadania; la Federació de Municipis de Catalunya; l' Associació Catalana de Municipis i Comarques; l'Ajuntament de Girona; el Consell Comarcal del Pla’de l’Estany, Fundació Iwith.org, Responsabilitat Global, i la Federació Catalana del Voluntariat Social.\nLes classes es realitzen on line en www.campus.resoluciodeconflictes.org proporcionat per iwith.org i de manera presencial en el Campus Montilivi, de la Universitat de Girona-Fundació UDG.\n*Més informació cliqui aquí.\nMés, sobre...: ong , internet , postgrau , resolució , conflictes públics


Felicitació Nadal 2015 - COMT\nPublicat a desembre 20, 2015 per admin\nS’acosten les festes nadalenques i en aquestes dates tant assenyalades em vull adreçar a tots vosaltres per desitjar-vos que les visqueu envoltats de familiars i amics, amb les persones qui més estimeu, posant tota la il·lusió en el present però també començant l’any carregats d’esperança i el desig d’un futur millor.\nBen a prop de les eleccions generals a l’Estat, vivim moments d’incertesa i de canvi, però des del Col·legi Oficial de Metges de Tarragona els afrontem com una oportunitat de treballar per la professió i millorar la nostra situació laboral. Estem patint atacs contra la nostra honorabilitat, però tingueu ben clar que des del Col·legi serem incansables en la vostra defensa, tot i que també prendrem les mesures necessàries d’acord amb el Codi Deontològic de la institució, sempre i quan es demostri que s’han dut a terme conductes reprovables.\nBufen vents de recuperació pel que fa al context econòmic, però tal i com ens mostren les dades de l’Organització Mèdica Col·legial, aquesta millora no es trasllada a la nostra professió, després d’haver patit moltes retallades. Per aquest motiu, demanarem i insistirem a la classe política perquè augmentin les inversions en sanitat, només així podrem atendre com correspon i fer la nostra feina en les millors condicions possibles.\nCom sempre dic, el Col·legi és la vostra casa. Seguim apostant pel Programa de Protecció Social, mantenim les quotes col·legials i la rebaixa de la dels metges residents i dels que estan a l’atur. A aquests últims, també els vull encoratjar en la cerca de feina a través de la nostra pàgina web, ja que tenim una borsa de treball molt dinàmica.\nEl Col·legi té molts projectes de futur que us animo a descobrir. A través de la nostra pàgina web, que recentment hem renovat, podreu seguir tota l’actualitat i les activitats que duu a terme la institució. Cursos de formació, xerrades, excursions… Contínuament organitzem un conjunt d’activitats molt diverses on volem que hi participeu. Les portes del Col·legi són obertes de bat a bat i també ens agrada rebre les vostres idees i aportacions.\nQue l’any que és a prop de començar vingui carregat de joia, amor i esperança. Bon Nadal i Feliç Any Nou.


[Sindicat de Barri] Rectificació de la informació publicada sobre el conflicte del Bar 134 - Indymedia Barcelona\n[Sindicat de Barri] Rectificació de la informació publicada sobre el conflicte del Bar 134\nper Sindicat de Barri de Gràcia\t 15 des 2016\nDivendres de la setmana passada, amb la publicació d’una nova entrada al nostre bloc, vam difondre unes informacions no contrastades sobre el conflicte del Bar 134. Vam fer públic el nom de dos suposats socis del Bar 134 i els relacionàvem amb dos altres establiments de Gràcia, Velcro Bar i A Casa Portuguesa. Dos dies després, persones vinculades a aquestes dues empreses es posaven en contacte amb nosaltres per a comunicar-nos que no era correcta la informació que estàvem difonent.\nEn concret, explicaven en un correu electrònic, tot i que alguns socis de Velcro Bar i de A Casa Portuguesa van participar en la formació de Rombonautas SL (propietària del Bar 134) a dia d’avui no tenen cap relació mercantil. Alhora, també insistien, cap dels suposats socis del Bar 134 que nosaltres vinculàvem amb Velcro Bar i A Casa Portuguesa té ni ha tingut cap relació amb ells.\nUn cop rebuts aquests correus electrònics vam decidir esborrar qualsevol menció a aquestes dues empreses fins poder contrastar aquestes informacions. A hores d’ara, encara no tenim tota la informació suficient per poder assegurar qui està darrera del Bar 134. Aquesta informació no és senzilla d’esbrinar ja que al registre mercantil només hi apareixen els càrrecs directius i els socis fundadors, però si hi ha socis que han entrat després o altres que han marxat no estan obligats a inscriure-ho. L’única informació contrastada és que Javier Roman Abollado és l’administrador únic de l’empresa.\nVolem demanar disculpes pel nostre error, tant a la gent que s’ha interessat per aquest conflicte com a Velcro Bar i A Casa Portuguesa. Ens vam precipitar en publicar unes informacions que ens van arribar sense haver donat els passos necessaris per corroborar si eren certes.\nPer això decidim fer aquesta rectificació en espera de rebre noves dades que ens puguin permetre ampliar i actualitzar les informacions emeses fins ara.\nRe: [Sindicat de Barri] Rectificació de la informació publicada sobre el conflicte del Bar 134\nper Iru\t 16 des 2016


Els mesos previs a la sortida d’una consola sempre ens agraden, etapa de nervis i il·lusions mentre anem coneixent noves informacions a comptagotes . En aquesta línia, Microsoft ha estat últimament la protagonista; ahir tothom va tenir els ulls posats en l’Xbox Series, ja que s’ha detallat com funcionarà el seu sistema de compatibilitat amb generacions anteriors. Ja sabíem que Microsoft seguiria apostant fort pels seus serveis, però han anat un pas més enllà; Xbox Series X tindrà la millor retrocompatibilitat que hem vist mai, tant a nivell de quantitat com de qualitat.\nSegons ha explicat Jason Ronald, director de gestió de programes, podrem accedir a tots els videojocs que podem jugar actualment a Xbox One i són originals de plataformes anteriors, incloent també els d’aquesta generació. Si us compreu l’Xbox One Series X tindreu al vostre abast tot el que ja hi ha disponible actualment a Xbox One de manera digital i part del catàleg de 360 o Xbox en format físic.\nI això només és la punta de l’iceberg; tots aquests videojocs doblaran la seva freqüència d’imatges per segon: si un videojoc anava a 25- 30 FPS a Xbox 360 o a Xbox One, a Xbox Series X funcionarà a 60. I si algun funciona a 60, doncs a 120. A més a més, tots els podrem gaudir a 4K i amb HDR 10. Imagineu-vos jugant a títols de la primera Xbox com Doom 3 a 4K, 60 imatges per segon i HDR. Meravellós!\nNos sabem exactament quants ni quins videojocs podrem gaudir de sortida, però asseguren que són “milers de jocs”. Si tenim en compte que a dia d’avui ja n’hi ha un fotimer i que Microsoft assegura que n’afegiran molts més, és molt possible que estiguem davant d’una de les millors decisions que s’han pres mai dins la indústria. Us recordem que ja coneixem les especificacions tècniques de la consola, així com els seus primers videojocs anunciats. Us recomanem també donar una ullada al comunicat oficial.