L’Institut del Teatre dona trasllat a la Fiscalia de l’expedient obert a un professor per indicis d’assetjament sexual\nEl docent expedientat està apartat de les aules com a mesura cautelar des del mes de març\nL’Institut del Teatre ha posat a disposició de la Fiscalia Provincial de Barcelona l’expedient disciplinari obert a un docent de la institució en haver identificat indicis d’assetjament sexual en el seu comportament.\nArran de l’informe elaborat al mes de maig per la Comissió de Prevenció i d’Investigació d’Assetjaments Sexuals vinculada al Protocol per a la prevenció, detecció i actuació de l’assetjament sexual, per raó de sexe, orientació sexual i/o identitat de gènere de l’Institut del Teatre (aprovat el juliol de 2018), es va iniciar el corresponent expedient disciplinari a fi de determinar la responsabilitat del docent denunciat. Un cop finalitzada la instrucció per part de Diputació de Barcelona, i donat que s’han confirmat els indicis d’assetjament sexual, s’ha procedit a posar-ho en coneixement del Ministeri Fiscal.\nLa Comissió va obrir la investigació a partir d’una instància presentada per un alumne, i des d’aquest moment es va apartar el docent de les aules com a mesura cautelar.\nEn l’escrit, l’Institut del Teatre posa en coneixement de la Fiscalia els fets perquè pugui realitzar les diligències i investigacions que consideri oportunes, i determini si hi ha responsabilitat penal en la conducta del docent.\nD’altra banda, l’Institut del Teatre també va determinar a partir de l’informe de la Comissió obrir expedients disciplinaris a dos docents més de la institució, un per conductes inapropiades a l’aula, i l’altre per una falta greu per pràctica docent invasiva.\nEn el primer cas, s’ha produït la suspensió de l’expedient a causa de la de jubilació del docent. Davant aquest fet, i la impossibilitat per part de l’Institut del Teatre d’aplicar el règim disciplinari administratiu per sancionar persones que no formen part de la plantilla de treballadors, s’està valorant la possibilitat d’emprendre accions per via judicial.\nPel que fa a l’expedient per falta greu per pràctica docent invasiva, s’ha determinat la suspensió de feina i sou del docent per un període de dos mesos i sis dies. La sanció està pendent d’execució a l’espera de la finalització del període d’al·legacions.\nAccions de prevenció\nL’Institut del Teatre ha posat en marxa aquest curs noves sessions de formació sobre assetjament sexual i abús de poder per a l’alumnat i el professorat de la institució. Són sessions periòdiques que s’impartiran de manera permanent a la institució per tal de garantir la sensibilització i conscienciació sobre aquests temes.\nD’altres mesures engegades per tal de prevenir l’assetjament i abús de poder són la creació d’un codi ètic i de dossiers de bones pràctiques en dansa i art dramàtic, o la constitució d’un comitè d’ètica permanent. A més, des de l’1 de març hi ha en marxa un servei d’atenció psicològica i s’estan millorant els mecanismes de comunicació i participació entre els diferents col·lectius de la comunitat.\nTambé s’està treballant en l’actualització de la normativa de l’Institut del Teatre i de les seves escoles i el reforç dels canals de participació institucional de l’alumnat.\nTotes aquestes accions tenen el propòsit d’evitar que a l’Institut del Teatre es repeteixi en el futur qualsevol tipus d’assetjament o abús de poder.


President Aragonès: "El referèndum és un compromís democràtic del tot irrenunciable davant del qual no descansaré fins fer-lo realitat" La República\nPresident Aragonès: “El referèndum és un compromís democràtic del tot irrenunciable davant del qual no descansaré fins fer-lo realitat”\nDemana traslladar “la força que demostrem cada 11-S omplint places i carrers d’arreu del país” a la mesa de negociació amb el govern de l’Estat\nEl president durant el missatge (1)\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, ha afirmat que “el referèndum és un compromís democràtic del tot irrenunciable davant del qual no descansaré fins fer-lo realitat” durant el missatge institucional amb motiu de la Diada Nacional de Catalunya, que, en aquesta ocasió, s’ha fet des del recinte modernista de l’Hospital de Sant Pau de Barcelona. Tal i com ha explicat el cap de l’Executiu, “defensarem el referèndum perquè sabem que és la proposta més inclusiva per resoldre conflictes com el que vivim” ja que “permet a totes les opcions tenir l’oportunitat de guanyar” i “cap projecte de futur es pot basar en la imposició per sobre de la majoria”. Per aquest motiu, ha aprofitat el missatge per demanar “una aliança entre institucions, partits, societat civil i ciutadania” per “fer inevitable el referèndum”.\nDurant la seva intervenció, el cap de l’Executiu ha instat a traslladar “la força que demostrem cada Onze de Setembre omplint places i carrers d’arreu del país” a la mesa de negociació amb el govern de l’Estat per defensar “l’amnistia i el dret a l’autodeterminació”. Una negociació que, segons ha precisat, “hem d’afrontar amb tota l’ambició” perquè estem davant d’un procés “ple d’obstacles que necessitarà temps, unitat i perseverança”. De totes maneres, ha recordat que, fins fa poc, “era del tot impensable que l’Estat espanyol reconegués la pròpia existència del conflicte polític”.\nEl president durant el missatge (4)\nEl president de la Generalitat ha aprofitat la seva presència a l’Hospital de Sant Pau per fer un reconeixement a tots els professionals sanitaris, de residències i a la resta de servidors i servidores públics que, conjuntament amb els professionals d’activitats essencials, han procurat pel benestar dels catalans durant la pandèmia de la Covid-19. Tal i com ha explicat el cap de l’Executiu, “la pandèmia condiciona i continuarà condicionant les nostres vides” i “ha provocat una profunda crisi social, econòmica i emocional que agreuja les dificultats preexistents i es barreja amb el conflicte polític amb l’Estat”. De totes maneres, s’ha mostrat convençut de que “com a societat tenim la força per impulsar el conjunt de transformacions que necessitem per avançar de nou”. En aquest sentit, ha situat el procés de vacunació i els fons europeus Next Generation com a “revulsiu” per aquest procés transformador. El president Aragonès no ha deixat escapar l’oportunitat per a exigir que aquests fons siguin gestionats des de Catalunya perquè “tenim els projectes, tenim l’experiència i tenim la capacitat per invertir els fons europeus multiplicant el seu efecte transformador” i perquè “som qui millor coneix el país”.\nEn concret, en paraules del president de la Generalitat, Catalunya necessita una transformació social i econòmica que “tingui l’ambició de fer de Catalunya un país de referència pel seu progrés”, una transformació feminista que “eradiqui tota forma de violència i discriminació i ens alliberi del vell masclisme”, una transformació democràtica que “tingui la capacitat de traduir políticament el suport majoritari de la ciutadania de Catalunya a l’amnistia i a l’autodeterminació”, i, finalment, una transformació verda perquè “la defensa del medi ambient i de la biodiversitat ha de guiar totes i cadascuna de les decisions que ens pertoca prendre”. “I ho ha de fer tenint ben present el llegat que volem deixar a les generacions que venen”, ha sentenciat.\nEl president de la Generalitat ha recordat durant el seu discurs que “una nació és la seva gent”, però, sobretot, “són els llaços de fraternitat que fan que la gent que compartim la vida en aquesta part del món seguim volent construir un futur compartit”. En aquest sentit, ha afirmat que la commemoració de l’Onze de Setembre és “l’afirmació col·lectiva que som una nació i que som un sol poble”.\nAquest any el missatge institucional de la Diada ha deixat el Palau de la Generalitat per traslladar-se al recinte modernista de Sant Pau. Aquest recinte, obra de l’arquitecte Lluís Domènech i Montaner, és un espai de referència on conviuen història i innovació. Després d’acollir durant un segle les instal·lacions de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau, arran del trasllat de l’activitat sanitària al nou hospital, un ambiciós procés de rehabilitació ha permès recuperar el valor patrimonial i artístic del recinte, declarat Patrimoni Mundial per la UNESCO l’any 1977. Sant Pau també acull un seguit d’institucions capdavanteres en els àmbits de la sostenibilitat, la salut i l’educació. I durant la pandèmia ha acollit també un punt de vacunació de Covid-19.\nDiscurs de la Diada


Joan Molas ha inaugurat aquesta setmana les 'Píndoles BTM' de la Fundació Climent Guitart | Nova Ràdio Lloret\nJoan Molas ha inaugurat aquesta setmana les ‘Píndoles BTM’ de la Fundació Climent Guitart\nSón esmorzars professionals per parlar sobre turisme, que es faran al llarg de l'any per complementar el Business Tourisme Market, que es fa a l'octubre.\nLa Fundació Climent Guitart ha posat en marxa les anomenades Píndoles BTM, uns esmorzars professionals per parlar sobre turisme. La iniciativa complementa el Business Tourisme Market, que la mateixa fundació va organitzar l’octubre de l’any passat i que té previst repetir a finals d’aquest any.\nLa primera Píndola es va fer aquest dimarts. El convidat va ser Joan Molas, president de la Confederació Espanyola d’Hotels i Allotjaments Turístics, amb més de 20 anys d’experiència en el sector. L’any 2011 va rebre la medalla al mèrit turístic del govern espanyol i, abans, el 2000, la medalla del turisme a Catalunya.\nA més, també presideix l’Institut Tecnològic Hoteler, és vicepresident del Clúster Espanyol de Turisme de Salut i forma part del consell assessor TURIESPAÑA. Amb la seva companyia, es van poder analitzar les previsions de la temporada turística d’aquest 2019 a la Costa Brava. Roberto Torregrosa, patró i tresorer de la Fundació Climent Guitart, ressalta que el convidat va augurar que la temporada serà similar a la de l’any passat i que el Brexit tindrà una afectació del 5% a Lloret i la Costa Brava.\nLa primera Píndola, dimarts passat (Fundació Climent Guitart)\nRoberto Torregrosa afegeix que l’esmorzar de dimarts va tenir molt bona resposta i, fins i tot, van haver d’ampliar les places, tot i que la intenció és que siguin trobades de petit format. La propera Píndola està programada per al mes de juny.\nRecordem que la Fundació Climent Guitart, creada el maig del 2018, és una entitat privada sense ànim de lucre, en record a l’hoteler Climent Guitart. Els objectius principals són la formació en el sector turístic i la solidaritat, contribuint al benestar general de la població.\nBusiness Tourisme Market\nArticle anteriorEl Cineclub Adler se suma a la FilmoXarxa amb la projecció d’‘El fill de Josep’\nArticle següentL’exposició ‘Intervencions’ mostra els treballs del Batxillerat Artístc del Coll i Rodés


Un habitatge amb molt potencial de rehabilitació, molt ben comunicada ia pocs minuts de Verges i Torroella de Montgrí.\nSobre un terreny urbà de 3.800 m² s'aixeca aquesta finca datada de segle XVIII, amb una superfície de 834 m² distribuïts en tres plantes i amb un terreny rústic de 3,8 hecatreas.\nLa planta baixa, les antigues quadres dels animals, conserven parets de pedra i sostres amb "volta". A la primera planta, que antigament era la planta principal, trobem grans estades amb sostres alts, com grans salons, la cuina i un bany. L'última planta, antigament les golfes, és un espai diàfan i té prou altura com per fer diverses estades.\nLa casa disposa d'un pou per abastir d'aigua tot el terreny. Les diferents edificacions al voltant de la finca són un complement ideal.\nNo deixeu passar l'oportunitat de visitar aquesta finca per rehabilitar a només 13 quilòmetres de les platges del Baix Empordà.\n2 edificacions exteriors de 40 m²\nLa finca, ben comunicada, està situada a pocs minuts de la vila de Verges, amb tots els serveis, a només 8 quilòmetres de Torroella de Montgrí ia 15 quilòmetres de la Bisbal d'Empordà. Les platges de l'Estartit són a 13 quilòmetres.


Riscos dels cacauets de bar | Consumer\nRiscos dels cacauets de bar\nEls plats o bols on se serveixen cacauets o olives en un local hostelero han de rentar-se cada vegada que es canvia de servei\nData de publicació: Dijous, 16deFebrerde2017\nEn ocasions, quan es pren alguna cosa en un bar, els cambrers serveixen algun aperitiu d’acompanyament, com a cacauets o patates en un bol. Aquest gest, tan innocent com a generós, podria convertir-se en un problema alimentari. Com les cartes dels menús o els glaçons o les rodanxes de llimona que s’afegeixen a les begudes, aquest tipus de servei, i els bols en particular, podrien ser un risc per al consumidor, si no es mantenen unes adequades pautes d’higiene. Més que per l’aliment en si, per la manipulació i la higiene dels utensilis i del personal, perquè en realitat són productes de baix risc. L’article explica com aconseguir uns aperitius més segurs i en quins altres objectes de bar la higiene és fonamental per evitar riscos alimentaris.\nEls restaurants i bars tenen l’obligació i la responsabilitat de servir aliments que siguin segurs. Per fer-ho, han de complir amb unes determinades condicions d’higiene i de manteniment, tant del local hostelero com del personal i dels objectes que usen. És molt important parar esment a aspectes que, en ocasions, no es consideren importants, doncs hi ha utensilis i zones la neteja de les quals i higiene són fonamentals. No ha d’oblidar-se que certes deficiències en els sistemes de preparació i manipulació dels aliments, així com la forma en la qual se serveixen, poden acabar donant problemes.\nEn els bars, hi ha certes preparacions, com alguns aperitius que s’ofereixen com a acompanyament de la beguda, on les condicions ambientals podrien no ser les més idònies. Elevades temperatures, la presència d’insectes i un continu anar i venir de mans, tocar gots i monedes, a més de tossir i esternudar, poden fer que un aliment es contamini. Haurà de parar-se esment, per tant, a preparacions com els bols on se serveixen aperitius com a cacauets o patates.\nAperitius més segurs\nEls plats o bols poden albergar brutícia i patògens si no es renten i manipulen de manera adequada\nUn temps d’espera perllongat o un entorn que implica cert risc de noves contaminacions són idònies per al desenvolupament bacterià. En el cas dels aperitius que es donen per acompanyar una beguda, pot ser que s’empleni el bol sense rentar-ho abans, pensant que, com es posa el mateix ingredient, no hi ha major problema. Però és important tenir en compte que els plats i altres utensilis on es col·loquen els cacauets o les patates poden estar trencats, la qual cosa afavoreix la seva contaminació, i poden albergar brutícia i, per tant, patògens.\nAltres recomanacions que ajudaran a reduir riscos són:\nCanviar els bols o altres objectes amb els quals se serveixen les tapes després de cada servei, de manera que s’utilitzi un de nou per a cada client.\nEl material ha de ser adequat, és a dir, llis, impermeable, preferiblement de vidre i d’acer inoxidable, no de fang ni de coure.\nLes superfícies de les taules, safates o recipients que es destinen a la manipulació d’aliments han de ser també d’un material llis i anticorrosivo i de neteja i desinfecció fàcil.\nDesprés de cada jornada de treball, o abans si és necessari, han de rentar-se bé les taules, els recipients, els ganivets i altres utensilis usats en la preparació del menjar. La neteja consistirà a submergir l’objecte en aigua potable calenta, rentar-ho amb detergents, aclarir amb abundant aigua i assecar-ho.\nEn tot aquest procés de prevenció, el personal (cambrers i cuiners) juga un paper molt important, perquè la higiene i els hàbits que adopten en la manipulació d’aliments influeixen de manera decisiva sobre les condicions sanitàries en les quals el producte arriba al consumidor/client. Ha de tenir-se en compte que moltes de les toxiinfecciones alimentàries tenen com a origen una manipulació incorrecta dels aliments. El personal, per tant, haurà de complir amb el que estableix la legislació higiènic-sanitària: rentar-se les mans després d’anar al bany, de tocar les escombraries o de canviar d’aliment; no tossir ni esternudar damunt del menjar; mantenir una higiene personal i d’indumentària; tapar-se possibles corts a les mans…\nAltres objectes de bar on la higiene és fonamental\nLes zones i objectes on poden albergar-se patògens en un bar o restaurant són nombrosos i, en ocasions, curioses, com ho demostren els diferents estudis que es fan sobre el tema. I és que són espais o coses als quals no se’ls presta, segons els experts, l’atenció que mereixen i que, en canvi, poden acabar sent un lloc perfecte per als bacteris. I no se’ls pren en consideració perquè, per exemple, no entren en contacte directe amb els aliments i es creu que per això no impliquen major risc.\nPerò fa poc, a la fi de 2016, experts del Basque Culinary Center (BCC) publicaven un estudi en el qual s’advertia que havien de vigilar-se més les cartes on estan escrits els menús dels restaurants. Aquestes poden arribar a tenir Escherichia coli i Staphylococcus aureus, microorganismes que poden transferir-se de les cartes a la punta dels dits durant més de 24 hores. El culpable: la falta d’higiene, tant de cambrers com de clients, asseguren els experts, que serien responsables de la contaminació creuada entre superfícies, menús, mans i aliments. Amb un rentat adequat de mans, cada vegada que sigui necessari (després d’anar al bany, per exemple), és possible reduir el risc de manera significativa.\nSovint, sobretot a l’estiu, els refrescs se serveixen amb glaçons, un aliment que, en ser congelat, es pensa que no pot constituir cap risc. L’aigua constitueix un factor essencial en la seva preparació, i aquesta pot ser un vector de gèrmens perillosos com a virus i bacteris. En forma de gel, continua suposant un risc si la seva forma original estava contaminada, ja que la congelació no resol, en tots els casos, possibles contaminacions. És important tenir en compte que el gel no és segur solament perquè està congelat. Si es posen en pràctica certes normes per evitar riscos, els glaçons no suposen un especial perill sanitari. Pot ajudar a determinar que estan en bones condicions si són clars, vàters i insípids. Els manipuladors usaran utensilis com a pinces o culleres, no els tocaran amb les mans i els conservaran en recipients nets.\nUn altre lloc curiós al que no es para esment quant a seguretat microbiològica són les rodanxes de llimona que s’afegeixen a certes begudes. Segons un estudi publicat en 2007 en Journal of Environmental Health, la manipulació de les llimones abans de col·locar-los en la beguda podria no seguir els procediments sanitaris. La recerca no determina d’on procedeixen els patògens detectats, per la qual cosa els experts van suggerir llavors seguir amb el treball científic per determinar la font d’aquests microorganismes, establir si hi ha una amenaça real per al consumidor i desenvolupar mesures de prevenció.\nMalgrat tots aquests estudis, ha de tenir-se en compte que els establiments de restauració com a bars i restaurants compten amb sistemes de control i gestió que minimitzen cada vegada més el risc alimentari.\naperitiu bar higiene-ca patógenos-ca


Des de l'illa: La millor campanya.\nPublicat per Marc Peris a 1:27\nva, no sigues tiquismiks. Pots anar a votar ben de matí i després a la platja... Yes, you can!\n22 de maig de 2009, a les 4:36\nQue si, que és conya.\nPer a una vegada que puc votar...\n25 de maig de 2009, a les 11:38


Aquest estiu més que mai, deixa volar la teva imaginació amb la lectura! | Que fer a Cornella\nPosted on 27 de juliol de 2021 by Rosa Ramos in Cultura en familia, Destacat sota, Lectura, Nens // 0 Comments\nLa lectura és sempre una magnífica alternativa per gaudir a l’estiu. Les hores d’oci ens conviden a agafar un llibre i fer volar la nostra imaginació i descobrir noves vides i experiències. La Xarxa de Biblioteques de Cornellà no tanca, però si modifica els seus horaris fins al 15 de setembre. Durant aquest període, totes les biblioteques fan el mateix horari:\nReserva el teu lot de llibres\nEs posa en marxa aquest estiu el servei de préstec de lots a la carta. Només cal que ens expliquis què vols llegir, bé explicant-nos que t’agrada o què no t’agrada: novel·la negra, llibres de viatges, assaig històric, cinema d’humor, etc. o bé especificant-nos títols concrets.\nTot el què ens vulguis fer saber a través del formulari en línia ens ajudarà per preparar-te una selecció de lectures entretingudes i interessants.\nRebràs la nostra resposta un cop tinguem el teu lot preparat perquè el vinguis a buscar.\nDes de la web de la XARXA DE BIBLIOTEQUES pots fer moltes gestions i consultar totes les activitats ue es programen, així com veure les novetats literàries, entre d’altres.


El Govern prohibirà els plàstics d'un sol ús i vol menys consum d'aigua\nLlei de l'economia circular\nGovern prohibeix els plàstics d'un sol ús i vol reduir el consum d'aigua\nCalvó presenta el projecte legislatiu i aposta per la col·laboració amb els comuns per augmentar el reciclatge\nCalvó i Ferrer durant la roda de premsa celebrada ahir.\nActualitzada 18/06/2021 a les 11:10\nAndorra ha decidit extingir els plàstics d’un sol ús. Per aquest motiu, la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, va presentar en nom del Govern el projecte de llei de l’economia circular. En el text legislatiu, l’executiu ja marca la data de caducitat d’aquest tipus de plàstic: quedarà prohibida la seva importació des del moment que el Consell General aprovi la llei, i els comerciants tindran sis mesos per treure els estocs que els quedin d’aquest producte. “És un projecte de llei que és molt ambiciós i encara no hi ha gaires països que s’hagin dotat d’una legislació similar”, va destacar la ministra.\nDavant de la prohibició d’importació i sobre si podia provocar problemes, la directora general Sílvia Ferrer va deixar clar que “presentem un projecte de llei que recull les directives europees en la matèria, així que gran part dels països d’Europa seguiran el mateix camí. No hi haurà cap problema per prohibir la importació d’aquests productes”. Com a exemple pràctic Calvó va comentar que “quan la llei entri en vigor, les superfícies comercials en lloc de tenir un pal de plàstic per enganxar un globus hauran de tenir-lo de paper o d’un altre material”.\nEl reciclatge és un altre dels pilars sobre els quals se sustenta el projecte de llei. En aquest sentit, la ministra va posar sobre la taula els objectius que es marca el Principat en aquesta matèria i va apuntar el “65% de reciclatge per a l’any 2035”. No obstant això, Calvó ja va indicar que “haurem de parlar amb els comuns”, ja que actualment el percentatge de reciclatge que assoleix el país és d’aproximadament el 50%, i que per augmentar-lo “haurem d’avaluar si apostem per recollir més fraccions”.\nESCAC AL MALBARATAMENT\nEn el marc del mateix projecte de llei, un altre dels reptes als quals es vol fer front des del ministeri de Medi Ambient és el del malbaratament alimentari. En aquest sentit, Calvó va dir que “hem de treballar per reduir el malbaratament alimentari perquè en primera instància abans que s’hagi de llençar pugui servir per nodrir bancs d’aliments, i en darrera instància sigui per a alimentació animal”. En aquesta aposta, segons va dir la ministra, serà clau “la sensibilització de les persones i la conscienciació pels productes de proximitat”, el consum dels quals es vol potenciar des de l’executiu. En aquest sentit, s’instarà els productors que hagin d’etiquetar els productes amb etiquetes en què consti d’una banda la data de caducitat així com la de consum preferent.\nPer afavorir que les empreses facin aquesta transició, el Govern prepara un paquet d’ajudes. Segons va explicar la directora general, “hi ha dues partides pressupostàries, una per al 2022 i una altra per al 2023, de 150.000 euros per ajudar les empreses a fer aquesta transició”. En aquest sentit, va apuntar que es crearia un distintiu per a aquelles empreses que sí que decideixin fer aquest pas i que aquest es tindria en compte en les licitacions públiques. Calvó va recordar que a l’administració “hem de tenir un rol exemplificador” i que per aquest motiu les empreses amb el distintiu comptaran amb més punts a les licitacions.\nFinalment, la ministra va dir que “fer aquest procés no seria possible sense la ciutadania conscienciada que tenim i la col·laboració dels diferents sectors empresarials”. Calvó va recordar que s’ha treballat conjuntament amb la Cambra i que la CEA ja havia creat anteriorment una taula en favor de l’economia circular. Finalment, i quant a la normativa sancionadora, anirà de lleu (fins a 300 euros), greu (fins a 3.000 euros), mentre que les sancions molt greus poden arribar a ser de 12.000 euros.\nEl Govern vol impulsar una reducció en la quantitat d’aigua que es consumeix. Es vol passar dels 230 litres al dia que es gasta actualment a 150.\nMedi Ambient aposta pels envasos reutilitzables. Calvó va apuntar la possibilitat que es torni a un sistema de pagar per l’envàs i hi hagi un retorn en diners quan es retorni.\nEn el marc del foment de la participació ciutadana, es preveu que els diferents objectius que marcarà la llei es puguin revisar cada lustre, per tal d’ajustar-los.\n-Ús de dades\nConèixer l’equivalència que té el consum de dades amb CO2 serà una de les modificacions que es faran en la factura telefònica per tal de conscienciar.\nPrincipalment, l’executiu ha treballat en els sectors on tindrà més repercussió, com són la construcció, el turisme i el comercial.\nLa qüestió és complicar cada cop més la vida al ciutadans\nJoaquim va dir..Una pena que alguns només us focalitzeu en la seva "derrota". Aquestes politiques fan falta. Tot i aixi em sembla que s'hauria de ser caute en no subvencionar empreses que ja siguin capaçes de fer la transició per si mateixes (com ara amb el cotxes electrics...) .\nEs que no una derrota... Varies... El poble no li té confiança... Es evident.\nUna pena que alguns només us focalitzeu en la seva "derrota". Aquestes politiques fan falta. Tot i aixi em sembla que s'hauria de ser caute en no subvencionar empreses que ja siguin capaçes de fer la transició per si mateixes (com ara amb el cotxes electrics...) .\nJ. va dir..El 99 per cent dels productes d'alimentacio porten plastic d'un sol us... tant menjar com liquids. Que farem srs. del govern ? Deixem tots de menjar, beure, viure ? Aquest es el vostre objectiu ?\nNo estaria malament que expliquessin que defineixen com a plàstic d'un sol ús. Entenc que si els envoltoris dels aliments són fetes amb plàstic reciclable aquestes estarien exemptes de desapareixer cosa que em sembla poc ambiciós. El plàstic tan reciclable com no, es bastant mèrdic a nivell ambiental. Portar tuppers, bosses reutilitzables ... quan fem la compra pot fer canviar molt les coses.\n#22 Mira! un estomac agrait...\nMaria va dir..Doncs comencem per rebaixar toootaaa la despesa social: ajudes per això i per lo altre, activitats esportives, culturals i demés per nens i no tan nens gratis o quasi. Per exemple....\nsi home, abans tu i la cleca....que els nens i lo poc social...\nAquesta dona és d'un altre planeta !\nVoleu menys consum d'aigua, és molt fàcil, no deixeu fer bestiesses con les torres o urbanitzacions a la montanya, això és lo que més gasta aigua...\nConsum de dades amb Co2... com si la factura de Andorra ja no fos prou descabellada... Com es nota que gastant amb tonteries govern ja no te pasta.\nAmb aquesta senyora va arribar el debacle de Da a Escaldes\nAmb un altre candidat no perden segur... I ara com si res és pensa que pot fer lo que vol...tot no haver guanyat mai cap elecció..\nEs un cas a estudiar...com recompensar els perdedors.\nI com s'ho faran amb la pila d'urbanitzacions i edificis sense xarxa individualitzada d'aigua i sense comptadors?


La policia atribueix el crim múltiple de Guadalajara a «professionals» - Diari de Girona\nLa policia atribueix el crim múltiple de Guadalajara a «professionals»\nLes restes dels assassinats estaven repartides per la casa en diverses bosses\nguadalajara | efe/ddg 20.09.2016 | 00:00\nEl jutge va decretar el secret de sumari en la investigació de l'assassinat múltiple d'un matrimoni brasiler i els seus dos fills a Pioz (Guadalajara), els cossos dels quals van aparèixer diumenge esquarterats al xalet on residien. Fonts de la investigació, en la qual participen efectius de la Guàrdia Civil de Guadalajara i Madrid, apunten que els morts «estarien fugint d'algú» i atribueixen els assassinats a «una venjança» executada per «professionals».\nSegons van informar fonts del Tribunal Superior de Justícia de Castella-la Manxa, el jutjat d'instrucció número 1 de Guadalajara, de guàrdia el cap de setmana, és l'encarregat de les diligències prèvies d'aquest cas i el secret de sumari afecta la causa en la seva totalitat.\nLes primeres diligències practicades diumenge van ser l'aixecament dels cadàvers i l'autorització de la realització de les autòpsies i proves forenses a les restes, que es troben al tanatori de Guadalajara.\nLes restes de les quatre persones estaven repartides en diverses bosses i van ser trobades durant la matinada de dissabte a diumenge després que un veí alertés sobre la pudor als voltants del xalet llogat en què residia la família des de mitjans del passat mes de juliol.\nPer la seva banda, els veïns de la urbanització -situada a uns 60 quilòmetres de Madrid- van indicar que era una família de costums molt reservats, a la qual era estrany veure pel carrer, tot i que al pare sí que l'havien vist alguna vegada de camí al supermercat del poble.\nEl delegat del Govern a Castella-la Manxa, José Julián Gregorio, va assegurar que «tot fa indicar» que l'assassinat múltiple es deu a «una venjança». Gregorio va destacar que la família feia pocs mesos que vivia a Pioz, on va arribar «fugint» del Brasil, tot i que va aclarir que caldrà esperar que la Guàrdia Civil acabi les seves diligències i la investigació per poder aclarir aquest succés que «se suposa va tenir lloc el passat mes d'agost», va detallar.\nLa troballa dels quatre cossos esquarterats en un xalet d'una urbanització a Pioz «no només ha commocionat Guadalajara, sinó tot Espanya», va asenyalar Gregorio, per a qui «una venjança d'aquestes característiques no és una cosa comuna».


Comissions Informatives | Web Oficial de l'Ajuntament de Bescanó\nTALLERS i CURSOS 2018-2019\nLa Comissió informativa a més de tenir per objecte l’estudi, informe o consulta dels assumptes que han de ser sotmesos a la decisió del Ple.\nEls membres que composaran l’esmentada Comissió Informativa, sense perjudici que atenent als temes a tractar puguin ser substituïts, seran els següents:\nPresidència: Sr. Pere Lluís Garcia i Palou\nVocals: Sr. Francesc Boada i Rigau (CIU), Sra. M. Teresa Prat i Porcell (CIU) i dos representants del Grup Municipal d’ERC-AM. Per petició expressa del Grup Municipal d’ERC-AM els assistents a les Comissions informatives del Ple aniran variant amb la voluntat de permetre a tots els integrants del grup municipal d’ERC-AM participar en dita comissió informativa.\nHi assistirà també la Sra. Secretària Interventora,qui actuarà amb veu i sense vot.\nLes normes de funcionament de la Comissió Informativa seran les generals establertes per al funcionament dels òrgans col·legiats a la legislació administrativa general sense perjudici que la pròpia comissió estableixi normes complementàries per al seu funcionament.\nEn qualsevol cas, la iniciativa per convocar les sessions de la Comissió informativa correspon al seu President.\nLa Comissió informativa podrà emetre dictàmens o recomanacions sobre els diferents assumptes que li siguin sotmesos, que sempre s’acordaran per majoria ponderada. En cap cas, però, podrà prendre resolucions executives a cap efecte. Tots els membres de la Comissió tenen el dret de proposta.\nClica aquí per descarregar-te l’acta de sessió extraordinària de cartipàs del 25 de juny de 2015 on es proposa la creació, determinació d’àmbits i composició de les comissions informatives\nSr. Pere Lluís Garcia i Palou, Alcalde-President que la presidirà.\nSra. M. Teresa Prat i Porcell (CiU).\nSr. Ferran Nogareda i Mirandés (ERC-AM).\nHi assistirà la Sra. Secretària Interventora, amb veu i sense vot i el tècnic assessor en gestió econòmica i tributària de l’Ajuntament.\nLa Comissió informativa del Planejament Urbanístic i Ordenació del Territori a més de tenir per objecte l’estudi, informe o consulta dels assumptes que han de ser sotmesos a la decisió del Ple, i serà l’àmbit de seguiment dels temes que tinguin especial transcendència en aquesta matèria.\nEls membres que composaran l’esmentada Comissió Informativa seran elssegüents:\nVocals: Sr. Francesc Boada i Rigau (CIU) i Sr. Xavier Vinyoles i Compta (ERC-AM)\nHi assistirà també la Sra. Secretària Interventora, qui actuarà amb veu i sense vot, aixícom també el Sr. Arquitecte Tècnic municipal, també amb veu i sense vot.\nPer a les finalitats previstes per la Llei Municipal i pel Reglament de Demarcació Territorial i Població dels ens locals, art 33, segons la qual les Comissions de Delimitació municipals han de ser integrades per l’Alcalde, dos regidors, el Secretari i un tècnic.\nMembres de la Comissió de Delimitació del Terme municipal:\nPresident: Sr. Pere Lluís Garcia i Palou, Alcalde.\nVocals: Sr. Francesc Boada i Rigau (CIU) i Sra. Neus Bagué i Vilaplana (ERC-AM)\nTècnic municipal: Sr. Francesc Ortega i Granado, Arquitecte tècnic municipal\nSecretària: Sra. Anna M. Linares Bravo, Secretària Interventora de l’Ajuntament.\nLes comissions informatives se celebren quan hi ha Ple.\nEs farà el ple ordinari el tercer dimarts de cada dos mesos i les comissions informatives se celebren el dijous abans que se celebri el Ple.


Presentació del calendari solidari Tip-Tap 2015 | card.cat\nCom cada any per aquestes dates, l’associació tip-tap es va reunir a la Creperia Sa Bassa de Manacor amb els diversos mitjans de comunicació per presentar el seu calendari anual, que aquest any ha tingut la col·laboració desinteressada del renombrat artista manacorí Joan Riera Ferrari. Ell, com a pintor que és, ha estat l’inspirador i a cada fulla es mostra d’una manera o l’altre l’estimació per la pintura.\nL’associació ha comptat com cada any amb la feina de l’Estudi 9 i Gràfiques Muntaner, que han fet lo impossible perquè el calendari sigui al carrer.\nAquest calendari és la principal eina de finançament de l’associació juntament amb diverses aportacions de particulars. Tot això fa possible poder dur a terme projectes com ara la creació d’una aplicació de comunicació alternativa (que prest serà presentada) i la instal·lació d’engronsadores “Columpios” adaptats, juntament amb el Club Rotari de Bellver i la participació d’alguns ajuntaments, a parcs de diversos municipis de Mallorca.\nAltres projectes han vingut a suplir una part de l’administració, ja que aquestes famílies han vist com els darrers anys disminuïa considerablement el seu nivell de vida i el seu poder adquisitiu degut a la retirada de totes les ajudes que hi havia per adaptacions i accessibilitat. Molts d’ells han hagut d’invertir en costoses reformes per eliminar les barreres arquitectòniques.\nUna altra queixa és la disminució de més d’un 25% de les quantitats percebudes segons la llei de dependència.\nTip-Tap té la ferma convicció d’explotar al màxim les possibilitats de desenvolupament d’aquest infants, aportant-los estudis, millorant la capacitat física, promocionant la comunicació i desenvolupant al màxim les seves habilitats per tal de poder-los donar un futur digne.\nUna de les apostes de Tip-Tap és la escola inclusiva, perquè aquí els nins poden desenvolupar millor les seves possibilitats, en un entorn a on tots es vegin com a iguals. També s’ha demostrat que això ajuda als seus companys de classe ja que aquests son capaços d’entendre molt millor la discapacitat i la diversitat.\nL’associació té la intenció d’aconseguir recursos perquè les famílies puguin assolir la vida de la mateixa manera que poden tenir la resta de les famílies que no tenen nins especials. Com diu el lema de Tip-Tap: “Treballam perquè els nins “especials” no siguin tan especials”\nI com ja es diu als darrers anys: No hi ha Nadal si no hi ha calendari de Tip-Tap!\nAquest article s'ha catalogat com a Local i s'ha etiquetat amb 2015, calendari, discapacitat, Riera Ferrari, solidari, Tip-Tap per Rafel Febrer. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


Quina mena de consens educatiu?\nPotser en un primer moment caldrà simplement aturar la llei Wert i restablir la LOE. Però, a la llarga, serà imprescindible propiciar un ampli debat educatiu per arribar al màxim consens polític i social per bastir una nova llei d'educació duradera. Aquest és el gran repte i també l'esperança.\n09.09.2015 - 07:24\nTothom parla de consens i d’estabilitat del sistema educatiu. I no pot ser d’altra manera, perquè portem set lleis educatives des de la transició democràtica i sembla que cada nou ministre en porta una a la cartera. Es més, hi ha lleis que ni tant sols s’han començat a aplicar (la LOCE), d’altres que han tingut un recorregut molt breu (el cas de la LOE) i d’altres, com l’anomenada LLei Wert, que sembla que tingui els dies comptats, quan tot just entra en el segon any de vida. Les conseqüències d’aquesta mutabilitat no fan altra cosa que desconcetar als diferents agents de la comunitat educativa i dificulten la construcció d’un projecte i d’una política educativa sòlida i amb perspectives de futur.\nAra bé, com es construeix aquest consens? A partir de quins actors i de quines premises? On cal situar el debat i la presa de decisions? Queda fora de dubte que, en un Estat democràtic, les lleis s’aproven al Parlament. I per això i, paral·lelament, s’establexixen pactes i complicitats entre les diverses forces políques parlamentàries. Ara bé, el compliment de la legalitat democràtica és necessari però insuficient. La història recent és plena d’exemples. De què serveixen les lleis i les normes si el professorat i altres agents educatius no hi estan implicats, no són convidats en el debat i no se les fan seves? Quan això no succeix -i ha passat unes quantes vegades- la legalitat va per un costat i la realitat educativa quotidiana dels centres per un altre. I per salvar aquest abisme només hi ha un remei: que la denominada democràcia institucional o formal s’enriqueixi i es refermi amb la més àmplia participació democràtica. D’aquí la necessitat d’impulsar, no només un pacte polític d’Estat, sinó un ampli acord polític i social.\nLa idea del Documento de bases para una nueva Ley de Educación, discutit i consensuat per diversos col·lectius i organitzacions social i educatives de tot l’Estat español, va en aquesta direcció. El text acaba de sortir i es pretén que sigui àmpliament difós i debatut. El document parteix dels principis bàsics d’igualtat, laicitat, diversitat, inclusió, autonomia, participació democràtica, coeducació i escola pública. L’objectiu prioritari és oferir una educació integral a cada persona mitjançant el reconeixement més ampli del dret universal a l´educació, amb una escolarització pública i gratuita dels 0 als 18 anys.\nEn aquest debat es plantegen algunes de les qüestions més cabdals del sistema educatiu: fins a on ha d’arribar la gratuïtat; quines relacions s’estableixen entre l’escola pública i la privada perquè aquesta vagi perdent pes -sens dubte un dels punts més polèmics-; com es combina l’educació comuna per a tot l’alumnat amb la possible opcionalitat gradual al final de l’ESO, en funció dels seus interessos i capacitats; quines regulacions legals se’n deriven a partir del reconeixement del caràcter plurinacional de l’Estat espanyol; com s’avança vers l’escola laica; com s’aconsegueix més autonomía pels centres i pel professorat; quin sentit i quin ús se’n fan de les diverses avaluacions; quina aposta es fa en relació a l’estatut del professorat, així com a la seva formació inicial i permanent; o quin és el finançament necessari per a tot això.\nPotser en un primer moment caldrà simplement aturar la llei Wert i restablir la LOE. Però, a la llarga, serà imprescindible propiciar un ampli debat educatiu per arribar al màxim consens polític i social per bastir una nova llei d’educació duradera. Aquest és el gran repte i també l’esperança.


"Escollir a què dedicar-se és qüestió d'anar provant, jo tenia dubtes entre l’enginyeria i les humanitats i ara el meu àmbit professional és una mescla de totes dues" - Ajuntament de l'Ampolla\nPer què vas decidir estudiar Pedagogia?\nQuan vas començar el grau universitari ja tenies clar que dedicaries la teva carrera a la recerca?\nEl Treball de Fi de Grau va ser reconegut com a millor TFG del grau de Pedagogia pel Col·legi de Pedagogs de Catalunya. Explica'ns sobre què investigaves...\nHas realitzat el màster universitari i el doctorat sobre tecnologia educativa, un sector en constant canvi. En quin moment ens trobem ara mateix?\nCom ha evolucionat el sector des que vas començar el màster fins que has acabat el doctorat?\nCreus que és important l’ús de la tecnologia per part dels mestres i professors?\nA Catalunya, es fa un bon ús de la tecnologia durant el procés educatiu?\nQuin seria el país pioner en l’ús de la tecnologia a les aules?\nActualment, on estàs desenvolupant la teva recerca?\nFes-nos cinc cèntims sobre què estàs investigant...\nQuines són les teves intencions de futur?


A punt per als Tres Tombs 2014\nEl cartell, la imatge de portada del programa i el punt de llibre d'enguany es van donar a conèixer en un acte divendres\nL'Associació dels Tres Tombs de VNG presenta el cartell i el programa d'actes per la Festa Major d'hivern, que se celebra el 17 de gener en honor a Sant Antoni\nPassades les festes de Nadal, Vilanova s'engalana per celebrar la seva Festa Major d'Hivern: els Tres Tombs, que se celebren cada any en honor a Sant Antoni des de l'any 1200.\nEn un acte celebrat a la seva seu de la Masia en Frederic, l'Associació dels Tres Tombs presentava divendres el cartell i el programa d'actes per aquest 2014.\nEl cartell ha estat dissenyat per Lluís Amaré, mentre que la portada del programa d'enguany l'ha fet Domingo Àlvarez, i el punt de llibre promocional és obra de Jaume Brichfeus.\nImatge del cartell d'enguany\nPunt de llibre Tres Tombs 2014\nEls actes del programa d'enguany s'inicien aquest cap de setmana amb el concert i el ball dels Tres Tombs a La Sala dissabte 11. Diumenge és el dia del pregó –que enguany farà Lluís Amaré- i el trasllat de la bandera, precedits d'una passada de balls i entremesos de la Festa Major vilanovina, amb les cotonines, el drac, els gegants i la moixiganga. A la tarda es farà el concert de Festa Major de la Banda Mestre Montserrat a l'Auditori.\nDijous és la vigília, dia del repic de campanes i el llançament dels morterets. A la tarda Xavier Orriols parlarà a la biblioteca Cardona sobre "El perquè dels tres tombs".\nDivendres 17 és el dia de Sant Antoni. La festa gran començarà amb el tradicional esmorzar d'escalfament a la Masia d'en Frederic. A les 10h, toc de crida a ofici i arriada de bandera. Després de l'ofici, a les 12h, es farà la benedicció de cavalls, cavalleries i carruatges, donant inici als Tres Tombs. Els portants de la bandera d'aquest 2014 són Laia Terès i Pere Fort, aquest últim com a banderer de fa 50 anys. El mateix dia, després del dinar del carreter, hi haurà la tradicional sarsuela.\nPel que fa als actes posteriors, s'allargaran fins al 2 de febrer, i inclouen una obra de teatre de l'Escotilló dissabte 18. En l'acte de presentació, el president de l'Associació dels Tres tombs, Jaume Mercadé, destacava una de les novetats d'enguany: a dos quarts de deu de la nit es traslladarà els actors de l'Escotillo des del Círcol Catòlic fins al teatre Principal, "un acte que recordarà el que es feia els anys 1800, quan un carruatge portava els actors a les portes del teatre on els espectadors els esperaven per veure'ls actuar".\nDiumenge 19 al matí es farà una cercavila infantil amb la participació de l'Agrupació de Balls Populars, un acte que es repeteix després de l'èxit de l'any passat.\nPrecisament la regidora de Cultura, Marijó Riba, destacava en l'acte de presentació que "estem aconseguint que aquesta festa s'hagi obert als actes més tradicionals de festa major, combinant actes per millorar-la i tirar-la endavant. Des de l'Associació ho heu sabut entendre, i des de l'Ajuntament estarem al vostre costat". Riba va agrair l'esforç de la junta de l'Associació dels Tres Tombs per haver fet un programa tan lluït i complert malgrat la reducció de pressupost.\nPer la seva banda, l'alcaldessa Neus Lloveras va destacar "el sentiment i l'esforç d'aquesta Junta, que organitza la festa any rere any vencent les dificultats, i que mantenen la cultura i el patrimoni que configura la identitat de Vilanova i la Geltrú".\nEls actes posteriors a la diada de Sant Antoni també inclouen un concert de l'Orfeó Vilanoví diumenge 19, el ja tradicional concurs fotogràfic, i el dinar de germanor el dia 2 de febrer.


Jornada castellera inoblidable per a Escaldats i Capgirats - Calderí\nIniciCulturaJornada castellera inoblidable per a Escaldats i C...\nJornada castellera inoblidable per a Escaldats i Capgirats\nLes colles de Caldes i Castellar tanquen actuacions memorables, recolzats per uns efectius Nyerros de la Plana\nIMATGES| A dalt, 4d7 dels Escaldats a la segona ronda de la jornada. A sota, un casteller de Caldes preparant-se per l’actuació. > A. San Andrés\nLa jornada castellera del diumenge 11 de novembre trigarà a esborrar-se de la memòria de les tres colles que hi van participar. Els Escaldats van tancar una de les millors actuacions de la temporada, mentre que els Capgirats de Castellar feien la millor de la seva història. Els Nyerros van arrodonir la festa, tot i les baixes per haver actuat el dia anterior.\nForça, companyonia, compenetració i esforç van ajuntar-se a la plaça de la República de Caldes en la penúltima actuació de la temporada pels castellers locals. Amb ells, les colles de Castellar del Vallès –que tancaven l’any– i la de Manlleu van aconseguir un gran espectacle en el qual van participar prop de 200 persones.\nEls Escaldats, molt renovats aquesta temporada, van iniciar els pilars d’entrada amb dos pilars de quatre, mentre que els Nyerros ho feien amb un pilar de quatre i els Capgirats amb un pilar de quatre i un pilar de quatre per sota, la vintena vegada de la temporada que el descarregaven. Abans, els de Castellar –apadrinats pels Escaldats– van començar l’actuació amb un pilar de dol en record de la Sara, una companya de la colla.\nA la primera ronda era torn per un tres de set pels locals, un quatre de set pels fillols dels verds, el moment més inèdit per a ells. L’estructura però, estava molt parada i el van descarregar sense problemes. Els de la Plana de Vic descarregaven un quatre de sis.\nTot això seguit a segona ronda per un quatre de set pels primers, un tres de set pels segons i un tres de sis pels osonencs. En el cas dels de Castellar, que ja intuïen la gran jornada que els esperava en acabar, el castell se’ls havia resistit en dues ocasions: el 2015 va caure moments abans de fer l’aleta i el 2017 el van aconseguir carregar, però va caure poc després que el coronessin. “El castell també va estar força parat i la colla el va descarregar” expliquen.\nA la tercera ronda els verds feien un intent de desmuntar un cinc de sis, aconseguit després, mentre que els granes també aconseguien el 5 de 6, concloent la millor actuació de la seva història. Els blancs acabaven amb un pilar de quatre per sota. Per acabar, dos pilars simultanis, un pilar de cinc i un de quatre i un pilar de quatre, respectivament, tancaven l’actuació.\n“La jornada va ser molt positiva per a nosaltres i els Capgirats, que van aconseguir la seva millor actuació. Estem molt orgullosos dels nostres fillols. Per a nosaltres també va ser una de les millors jornades de la temporada i la vam voler acabar amb un dinar i una festa per celebrar-ho, juntament amb les dues colles amb les que ens porten tan bé” explica Àlex Campreciós, cap de colla dels Escaldats. Gerard Rossell, cap de colla dels Capgirats, va qualificar la jornada com “la millor actuació de la història de la nostre colla. Arribàvem a aquesta diada havent carregat tot el que teníem per a aquesta temporada i hem hagut d’anar al límit per aconseguir-ho”.\nEn el cas dels Nyerros de la Plana, de Manlleu, la seva cap de colla, Ariadna Lladó, va explicar a aquest mitjà, que “en el nostre cas, la millor actuació vam aconseguir-la també aquesta temporada, la diada dels 20 anys de la colla, tot i que a Caldes vam voler assegurar després d’actuar el dissabte a Manresa. Tot i repetir el mateix cap de setmana, estem molt contents d’haver pogut portar 40 persones per actuar amb els castellers locals i els de Castellar; tenint el bon rotllo que tenim, sempre va molt bé. Totes les figures van anar perfectes, tot i portar alguns novells al tronc”.\nCom a conseqüència de la gran actuació a Caldes, els de Castellar rebran el Premi Baròmetre Casteller, atorgat a les colles que assoleixen un pis més durant la temporada. L’entrega es farà la propera Nit de Castells, per iniciativa de la Revista Castells.\nDiada dels Castellers de Caldes


El sector agrari representa el 2,3% de l'economia valenciana - À Punt\nEl sector agrari representa el 2,3% de l'economia valenciana\nEl pes de l'ocupació agrària, sense incloure les indústries auxiliars, és només d'un 1,1% a la Comunitat Valenciana.\n22 de juny 2019 - 23:06\nEl sector agrari espanyol i valencià afronta un futur ple d'incerteses i dificultats. El pes que té dins de l'economia va minvant progressivament, i la crisi citrícola ha agreujat encara més la situació. Segons un informe de Bankia Estudios, el pes de l'agricultura en l'economia valenciana és d'un 2,3%, per sota de la mitjana de l’Estat, on aquesta dada ha pujat el 2018 un 0,9%, el menor avanç en quatre anys.\nEl pes de l'ocupació agrària dins del total, sense incloure les indústries auxiliars, és només d'un 1,1% a la Comunitat Valenciana. A banda del Brexit, i de la política d'aranzels de Donald Trump, l'agricultura valenciana té unes debilitats estructurals.\nLa directora d'economia espanyola de Bankia Estudios, Nuria Bustamante, explica que una de les principals debilitats del sector agrari valencià és "l'extensió reduïda de les explotacions i la dispersió parcel·lària, perquè dificulta la modernització, el desenvolupament d'estructures comercials potents i la capacitat per a introduir noves tecnologies".\nNo obstant això, Andalusia, Catalunya, la Comunitat Valenciana i Múrcia concentren les dues terceres parts de les exportacions de productes alimentaris. A més, el secretari general d'Asoproa, José Gaspar, destaca que actualment hi ha un cultiu puixant i més rendible, l'alvocat. De fet, Espanya és actualment l'únic país de la Unió Europea que produeix i exporta alvocat dins de la Unió.


La Cosa Empordanesa (II)\nApa-li, Sant Tornem-hi!\nGuaiteu, una perleta de Platja d'Aro, una peça enregistrada als balls que es feien a la discoteca Maddox, en aquest cas per l'Ossie Layne i la seva orquestra. Un clàssic, "Midnight Hour", passat pel sedàs i presentat amb un text colpidor.\n(hem pispat la imatge del magnífich bloc 3penics.blogspot.com)\nI amb el vostre permís ens permetrem una llicència comarcal, farem una passa cap a la Selva i en mostrarem dues de l'Orquestra Meravella.\nLa versió nostrada del mític "Soul Finger" (1968)\n(portada manllevada del bloc philmusical.blogspot.com)\nI ves per on, el cantant de l'orquestra, en Jack Carmelo va gravar aquest tro ballable el 1967, "Aquest camí solitari"\nPer acabar-ho d'adobar un barceloní d'anomenada, l'Emili Vendrell Fill va cantar el 1961 aquest espaterrant "Txa-Txa de l'Empordà", fet pel senyor Ricard Bravo.\nA ballar que són dos dies!\nPublicat per el Nano a 11:14 Cap comentari:\nLa Cosa Empordanesa (I)\ncada comarca catalana té el seu què, oi? Per exemple, a l'Empordà hi podrieu trobar meravelles com les versions del Mestre Florenci Mauné, que, a més de compondre sardanes, va fer un parell d'EPés memorables i molt ballables, Tenora 66.\nD'aquest virtuós i efectiu conjunt en trobareu força informació gràcies a la feina de la seva filla, la Montserrat Mauné,\nEl que aquí us en servirem serà una cançó de cadascun dels discos.\nDel primer (1966), un èxit soterrat del Modernisme Aborigen, un esclatant "L'Emigrant" que s'inicia amb una declaració de principis (i una molt bona opció de referèndum) demolidora..."No així, no..Yeh! Yeh!"\nDel segon (1967), una revisió exquisida d'un clàssic, "Cançó de Traginers"\nEn Jaume Cristau, un altre gran creador de sardanes, també va fer feina a la música per a discoteques del moment. Amb el segell Sandiego, de la zona, va publicar diversos 7" amb el pseudònim de Frank Miller. Us en servirem dues mostres.\nLa 1a del 1969, "Hippy", per remenar els malucs i el clatell tot flairant la mar\nLa 2a, del 1974, sàvia i elegant, "Blues en Soul", bé, justament aquesta peça està composta pel Senyor Torrent..però el conjunt és el del Mestre Cristau!!!\nAh!! I tot això ve al cas perquè ben aviat ho podreu escoltar cos a cos al Vermut de dissabte d'aquesta Festa de La Bisbal d'Empordà.\nPublicat per el Nano a 18:04 Cap comentari:\nFesta Modernista de Tardor a Sagunt (Camp de Morvedre), el 30 de novembre!!!!!\nSí! El no parar no s'atura!!! Festa per ací, fanzín per allà! Modernisme a tort i a dret!!\nGuaiteu quin llamp de cartell...exquisit en forma i continguts, eh???????\nJa ho veieu...un menú de degustació ben variat i ben triat. En podeu seguir l'actualitat a\nI per la nostra banda, us comuniquem que durem exemplars del Modernisme per a la Canalla:\nJa ho sabeu, una selecció de cançons dels seixanta i principis dels setanta pels més menuts. Si aquest dia tinguessiu la gran desgràcia de no poder ser-hi...en trobareu exemplars en venda a :\n*El Safareig, Valls (Alt Camp)\n*Cat, Gràcia (Barcelonès)\n*Terra Dolça, Sant Cugat del Vallès\n*La Llibreria, Perpinyà (Rosselló)\n*Atzucac, Mataró (Maresme)\n*Can Pop, Girona (Gironès)\n*Natros Sols, Lleida (Segrià)\nQue què hi ha al disc????\nPa de Pessic..Demà és Festa....\nI coses per l'estil....fins dissabte, colla original!\nPublicat per el Nano a 11:00 4 comentaris:\n10 Anys de "Sound System" a Ràdio Premià---L'Auca del Modernisme Aborigen\nHola, diu el senyor Premià de Marx Soul Bizarre:\n"10 anys començant el programa SOUND SYSTEM de ràdio Premià amb aquesta sintonia. El Melting Pot de Booker T & The MG's va entrar a Premià a començaments dels anys 70 del segle passat amb un vinil Stax que tenia en J.Mateu i que anava de casa en casa. Anys després un servidor el va aconseguir d'importació i per correu. Tapa de cartró i molt dura, sense plastificar i amb aquella galeta adhesiva groga i el logo Stax...un mite que perdura.\nEstem de celebració i tots els dimarts sona Melting Pot. Avui també. Us esperem a la festa del 22N, Amistat Obrera, 9 de la nit. Sonarà Melting Pot i moltes coses més. Tocarà en viu el Baleriola (ex-Màquina!) amb el seu trio de jazz-rock i passaran més coses."\nSí, Premià de Mar, al Maresme. I perquè l'ocasió bé s'ho val, hi presentaran un fanzín....\nUna Enciclopèdia Popular!!! Amb un fum de continguts sucosos i una presentació exquisida...bé, imperdible.\nI per acabar-ho d'adobar, hem tingut l'honor i el plaer de col·laborar-hi, amb.....\nL'Auca del Modernisma Aborigen!!!\nI si en voleu sentir les cançons, ja ho sabeu www.tape.ly/aucamodab\nPer molts anys, companys!!!!\nPublicat per el Nano a 12:38 Cap comentari:\nDues d'Els Dos\nBon vespre tingueu,\nviam, us serveixo, amb molt de gust, un parell de perles. Dos poemes d'en Pere Quart musicats per l'Eugeni Jofra. El conjunt? Els Dos, clar i català. Ella és la Conxita.\nLa primera, les populars "Corrandes d'exili", del 1969.\nLa segona, una delícia: "Retorn" (amb l'exquisida i sàvia traça del Mestre Burrull), del 1970.\nSí, és Ell.\nPublicat per el Nano a 19:17 Cap comentari:\n9 d'octubre-Tres mambos del Rei en Jaume!!!\nSiau benvinguts i benvingudes,\nen record el nostre Rei en Jaume, vet aquí tres mambets d'allò més aborígens:\n*Aragó en ritme!!!\nDe l'Orquestra Florida\nD'en Marino Barretto jr\nDe l'Orquestra Hita Castillo\nQuin fum de tonades passades per l'adreçador, eh? Que visqui la Terra i la Ballaruca!!!\nPublicat per el Nano a 1:24 1 comentari:\n6è Aplec Modernista del Vallès-6 d'octubre!!!!\nBon dia, ja hi sooooooooooom! Guaiteu-ne el cartell, elegant i nostrat!\nQuè m'en dieu? El Guillem Celada (Redenou) s'hi ha lluït, oi?\nI el contingut?\nUn gloriosa escuterada, Fatxenda i Transvallesana, dissenyada i organitzada per l'efectiu Soul Vespa egarenc....(aquí en record, amanit pels Guaita'ls amb la seva fantàstica Vespa Sideral)\nUn Guateque Vermut Familiar amb algunes de les perles, i d'altres bèsties, de les que conté el volum que hi presentarem: Modernisme per a la Mainada!!!!\nEdició límitada de 200 còpies!! I novament, un disseny amb classe (gràcies Carla Garcia!).\nUn dinarot bo, bonic i barat...com pertoca a un gran lloc..el Centre, Ateneu Democràtic i Progressitsa de Caldes de Montbui.\nUn llevant de taula amb la presentació de la nostra Bíblia....amb el seu autor, en Robert Abella!\nI una sessió de tarda, com les persones, amb un bon grapat de dj comarcals: la colla dels "Tiempos modernos" de Caldes i Granollers (Carlos Càctus, Hèctor G., i Genís Worksong), en No-ficus dj de Sabadell i en Magri de Terrassa.\nQuè més es pot desitjar?\nVinga, hi sereu molt benvinguts, que com mes serem, més viurem!!\nUna perleta d'un conjunt local per acabar-ho d'adobar!!!!\nPublicat per el Nano a 16:57 Cap comentari:\nBon dia, bon dia...\nno res, que ara fa uns dies va aparèixer a la magnífica revista Caramella un article de la casa sobre les versions que es van fer des de finals dels cinquanta fins principis dels setanta de diversos cançons i tonades tradicionals.\nI perquè pugueu copsar la magnitud de la tragèdia, n'hem preparat un menú de degustació sonor...\nPublicat per el Nano a 13:00 1 comentari:\n2n Aplec Modernista del Sénia-6 i 7 de setembre!!!!\nja som en pretemporada i cal estar al cas....d'aquí no res ja podrem gaudir del magnífic Aplec del Sénia. Guaiteu quin cartell més elegant n'ha fet el Pau Llop! I quin programa d'actes que ens hi espera!\nQuina colla d'organitzadors i participants, eh????\nI per acabar-ho d'adobar, en van fer un presentació ben exquisida i popular ara fa uns dies...\nI el punt just entre Quadrophènia i el conjunt que tocarà a l'Aplec dissabte al vespre podria ser aquest videoclip, no?\nSalut, bon agost i fins aviat!!!\nPublicat per el Nano a 17:56 Cap comentari:\nus servim unes delicioses tapes, d'una avantguarda vella i encisadora. De moment, la versió digital dels dos primers reculls de Modernisme Aborigen, que es van publicar el 2008 i el 2009 respectivament, amb els 1r i 2n Aplecs Modernistes Vallesans. La tria la van fer els Selectors Badabadoc (en els cas del primer volum amb molt de material d'en Marc Argenter, de l'Alexandre Bonanit i del Phil Musical) i els exquisits dissenys els va fer la Carla Garcia Peris.\nPrimer volum de Modernisme Aborigen (2008)\nSegon volum de Modernisme Aborigen (2009)\nI per arrodonir-ho un pèl de Modernisme Internacionalista, una tria de la casa amb la cosa gallega d'aleshores...\nO Grove Galego!!!\nSant Joan? Menorca!\nEl País encès, les herbes remeieres a tot gas, les Fogueres a punt, els trons en espera....i del nostre gloriós paisatge....en destacarem...Menorca!!!!\nSant Joan, Ciutadella!!!\nUna fantàstica imatge d'un conjunt de Ciutadella, The Juvent's Rythms...a la Cova d'en Xiroi!!\n(extreta del magnífic volum "Folkis i Moderns. L'aventura de la música moderna a Menorca (1940-1980)" d'en Josep Portell Coll)\nUn txa-txa amb airesoul del Manuel (1966) per engegar el ball\nUn pèl de surf de Maó....amb els Nóvax i un clàssic indígena "Un Senyor damunt d'un ruc" (1967)\nMaig del 68 a París? Aldarulls a les platges de Brighton el 64? No, home no!!! Jaleo a principis dels seixanta!!!!\nPublicat per el Nano a 16:07 2 comentaris:\nNegres per tot! (V)\nGuaiteu! Una foto del Jamboree..la Gran Tieta amb en Lou Bennett....\nI el disc que van fer plegats\ni dues de les cançons del disc.\n"Cèntims del Cel"\nLa fuita continua!!!\nPublicat per el Nano a 16:29 Cap comentari:\nFesta Modernista de Tardor a Sagunt (Camp de Morve...\n10 Anys de "Sound System" a Ràdio Premià---L'Auca ...


Roca d’en Sahinda – Navegant per muntanyes\nEtiqueta: Roca d’en Sahinda\nOn 3 Agost 2014 6 gener 2015 Per AnnaIn Via llarga semiequipadaDeixa un comentari\nHi havia una vegada quatre femmes i un homo que van anar a escalar… Així començaria la història d’aquest itinerari fantàstic i supermegafotogènic com n’hi ha pocs. La Homo Montserratinus una via altament recomanada per tot hom a qui preguntis i de les de la llista. Una via que no tindria cap inconvenient en repetir per tornar a gaudir i a escalar els seus llargs, tots ells variats i exigents que solquen la Roca d’en Sahinda, mirador privilegiat sobre la paret nord d’Ecos.\nL’aproximació, anem cap al coll del Migdia arribem a un trencall que ens haurem de desviar a mà dreta cap a la font de la Llum. De seguida localitzarem la roca d’en Sahinda i la línia vertiginosa de la Homo. Ens hi acostem decidides la Maira, l’Eli, la Sílvia el Cris i ens repartim en dues cordades. Primera cordada la de tres i dos llargs per cadascuna, seguides per la Sílvia i el Cris que s’ho fan mano a mano que se’n diu.\nL1 des de la R\nDirecte cap al sostre\nPrimer llarg de diedre que es veu preciós des de baix però que ja ens avança de què va el tema. Passos en diedre i tibades finals per arribar a la reunió. En tot el llarg cal equipar perquè només hi trobem un clau. La fisura i les savines permeten autoprotegir-te. El segon llarg és la travessa sota el sostret que pots també anar farcint de friends per anar passant. La roca deixa anar una pàtina blanca que sembla que vinguem de cal guixaire. La col·locació aquí és a moments una mica anguniosa ja que a la sortida de la R quedes com encaixada sota sostre. La segona R és penjada i se’ns fa estreta 🙂\nSortint del soster\nTercer llarg més curt que l’anterior però també un llarg de cine. La sortida de la reunió és un xic delicada per l’ambient però no difícil i poc a poc et col·loques a la vertical on has d’escalar per una fisura ampla on hi ha un parell de tacs i que a la sortida s’hi pot col·locar a la perfecció el #4 encara bo!!! Quart llarg d’escalada en diedre vertical i protegit amb claus i tacs que podem completar. Atenció a la sortida per anar a buscar la reunió, s’ha d’anar cap a l’esquerra per terreny una mica inestable.\nCinquè llarg totalment de tràmit. Aquest canvia d’orientació per un tram de tercer per anar a buscar el darrer llarg de placa. Atenció també perquè està tot molt trencat però podem llaçar savines. Arribada a la R que et queda penjada damunt del cap, hust mateix sota la placa fisurada que a primer cop d’ull impressiona. Sisè llarg amb un sol clau just sobre la R i una navegació sense pèrdua per una fisura ampla i estreta, vertical i protegible i amb un ambient de grans ocasions. Hi cap de tot tascons a caldo i friends. Mesura en l’autoprotecció i cames tremoloses. La reunió queda penjada al final de recorregut que llastimosament es fa curt.\nEl nostre amic 🙂\nLa baixada va ser tota una odissea. Ara cap amunt cercant el camí, ara en perdem una i ara cap avall pels rapels equivocats. Però… això sí totes quatre femmes i l’homo ens mereixem una bona recuperació de forces amb cus-cus inclòs que ens el mereixem 🙂


Descobreixen un dels rius més llargs de la història de la Terra\nAquest riu tenia una longitud d’uns 4.000 km i es trobava a l’actual Antàrtica i Austràlia, al supercontinent conegut com a Gondwana farà uns 250 milions d’anys\nper Roc Mateu dimecres, 26 de febrer 2020 - 19:43h\nEl riu descobert va ser un dels 10 més llargs de la història de la Terra | pixabay\nA mesura que la ciència avança, els descobriments agafen un pes cada vegada més important també en nostre dia a dia o en un futur pròxim. I sembla mentida que estudiant el que va passar farà 250 milions d’anys pugui ajudar-nos.\nDoncs certament, uns investigadors de la Universitat de Sydney han descobert recentment el que va ser un dels 10 rius més llargs de la història de la Terra, amb més de 4.000 km de longitud i que podria ajudar-nos a entendre com evolucionaran les actuals conques fluvials.\nEls investigadors van poder rastrejar la ruta d’aquest gegantesc riu mitjançant l'anàlisi de petits cristalls anomenats zircons, un tipus de mineral que es pot interpretar com un rellotge geològic. D’aquesta manera, van esbrinar que el curs fluvial que va fluir fa 250 milions d'anys pel supercontinent de Gondwana, el que serien les actuals Antàrtida i Austràlia Occidental.\nFigura del recorregut que seguia el riu trobat recentment | Universitat de Sydney\nEl passat per entendre el futur\nGràcies a aquest descobriment els científics poden avaluar el comportament dels rius moderns i així esbrinar com podrien canviar amb el temps, ja que més de dos terços de les principals ciutats del món estan situades en deltes costaners.\nI és que la forma en què canvien amb el temps pot afectar les comunitats que viuen al seu voltant. «Els geòlegs poden utilitzar deltes antics per a comprendre com haurien de comportar-se els sistemes fluvials moderns», comenta la doctora Sara Morón, investigadora principal de l’estudi.\nTambé et pot interessar: Explosió de vida: 'La Ribera en Flor' s'avança amb l'espectacular floració dels fruiters


Tres idees per fer un pica-pica nadalenc amb gràcia - Borges Community\nTres idees per fer un pica-pica nadalenc amb gràcia\nTens convidats i toca fer un pica-pica previ al dinar o al sopar nadalenc que has organitzat. L’opció fàcil seria obrir unes bosses de fruita seca i que tots anessin picant d’aquí i d’allà. Però tens la casa engalanada i han vingut els teus éssers més estimats, així que no et fa el pes oferir-los això tan simple. Aquestes tres idees amb gràcia, que et donaran molt poca feina extra, segur que triomfaran. El millor aperitiu.\nFruita seca variada especiada al forn\nPosa mantega i mel en una paella a foc mitjà i, quan la mantega es fongui, afegeix-hi farigola, romaní, canyella, gingebre, pebre de Caiena, pebre negre acabat de moldre i sal, i remena. A continuació bat a consciència una clara d’ou i, quan faci escuma, tira-l’hi. Mescla-ho tot amb la fruita seca (ametlles, nous, avellanes… les que t’agradin més) i posa-ho al forn a 170 ºC durant uns 20 o 30 minuts. Quan treguis la fruita seca del forn, tira-hi sal gruixuda i deixa-ho refredar abans de servir.\nBarretes de civada amb fruita seca variada\nAixafa plàtans i barreja’ls amb civada en un bol. Afegeix-hi unes nous a trossos petits i unes figues, també a trossos. Amb un motlle, dona a la massa forma de barretes i posa-les al forn, a 180 ºC, durant 10 minuts. Serveix després de deixar-ho reposar dues hores.\nBombons de formatge de cabra, raïm i festucs\nFes boletes amb el formatge i introdueix un raïm en cadascuna (si prefereixes una oliva farcida d’anxova, també funciona). Arrebossa-les amb festucs prèviament picats. Al cap d’uns minuts al frigorífic, treu les boletes i punxa-les en un escuradents o en un pal de broqueta abans de servir-les.\nReceptes amb nens: fer panellets en família\nCom escollir bé un oli d’oliva verge extra


Tarragona tindrà una nova zonificació escolar la propera preinscripció — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Educació › Notícies › Notícies 2022 › Tarragona tindrà una nova zonificació escolar la propera preinscripció\nTarragona tindrà una nova zonificació escolar la propera preinscripció\nEs passa de les set zones escolars a les noves quatre grans àrees de proximitat amb l'objectiu de "continuar lluitant per l'equitat dels infants de la ciutat"\nDe cara a la nova campanya de preinscripció escolar, hi haurà un nova zonificació escolar a la ciutat de Tarragona per a l’alumnat d’infantil i primària. D’aquesta manera es passa de les 7 zones escolars a les noves 4 grans àrees de proximitat. El conseller d’Educació, Manel Castaño, ha explicat que “es tracta d’un pas molt important, ja que després de molts anys per fi tirem endavant una actualització necessària de les zones escolars”. Castaño ha afegit que “la nova zonificació ens ajuda a continuar lluitant per l'equitat dels infants de la ciutat, un dels principals objectius de la Conselleria. L’Oficina Municipal d’escolarització, en el marc de les Comissions de Garanties d’admissió d’alumnat, fa efectiva la distribució equilibrada de l’alumnat, sempre amb la complicitat de tots els centres de la ciutat”.\nAnteriorment al canvi, Tarragona es dividia en 7 zones escolars, una distribució que no havia canviat massa en els últims 30 anys, tot i l’evolució de la ciutat en molts aspectes: demogràfic, urbanístic, de mobilitat, etc. Aquests canvis provocaven un desajust entre l’oferta educativa i el padró dins algunes zones i provocaven la permeabilitat entre aquestes. És per aquesta raó que calia adaptar-les al context actual. A més, el decret de la Generalitat de Programació de l’Oferta Educativa publicat el febrer del 2021, també planteja que la les àrees de proximitat (zones), han d’incloure no només el factor de proximitat, si no que també s’ha de treballar per aconseguir que l’alumnat sigui heterogeni en tots els centres d’una mateixa zona.\nEn el curs 2020/2021 el Consell Escolar Municipal va acordar la transformació de la Comissió de mapa escolar en l’Observatori per l’Equitat. L’objectiu de l’Observatori és el de reflexionar sobre l’escolarització i la planificació educativa, i vetllar per la lluita contra la segregació escolar.\nAl llarg del curs passat els membres de l’observatori van debatre i formular diferents propostes de zonificació, d’acord amb el nou decret de la programació de l'oferta educativa i del procediment d'admissió en els centres del Servei d'Educació de Catalunya (DECRET 11/2021, de 16 de febrer). Finalment, les dues propostes amb més consens van ser elevades al plenari del Consell Escolar Municipal. Els membres del Consell van recolzar majoritàriament el model de 4 zones, per davant del de 3 zones.\nQuè son les àrees de proximitat i per a què serveixen\nPer garantir el dret a l’Educació, cal preveure el nombre de places escolars al municipi. Durant la preinscripció, les escoles fan una oferta de places i reben sol·licituds d’admissió. En el cas que hi hagi més sol·licituds que places, cal algun criteri per ordenar les sol·licituds i determinar qui queda admès, i qui no. La normativa estableix tres criteris, els específics, els generals i els complementaris.\nDins els generals, el més important a valorar és tenir un germà al centre, i a continuació, es valora la proximitat del centre escollit al domicili habitual de l’alumne, o al lloc de feina dels progenitors, o el viure al mateix municipi.\nLes àrees de proximitat son una divisió arbitrària del territori, que delimita el concepte de proximitat al centre i atorga punts al barem de les sol·licituds. Pel que fa a la planificació educativa, la zonificació es també una eina cabdal, especialment a P3.\nPodeu consultar el detall de les noves àrees de proximitat al web d'Educació.


El CaixaForum acull una exposició que viatja per la història de vuit òperes europees i explora la seva relació amb la ciutat.\nAuriculars a lloc, silenci absolut, com en un auditori abans de la funció, i la veu del director d'orquestra Josep Pons que ens dona la benvinguda a un viatge per quatre segles d'història i vuit ciutats europees, amb la banda sonora dels fragments d'òperes de Monteverdi ('La coronació de Popea'), Händel ('Rinaldo'), Mozart ('Les noces de Figaro'), Verdi ('Nabucco'), Wagner ('Tannhäuser'), Albéniz ('Pepita Jiménez'), Strauss ('Salomé') i Xostakóvitx ('Lady Macbeth'). Això és 'Òpera. Passió, poder i política', exposició produïda pel Victoria & Albert Museum que obre temporada al Caixaforum.\nEl format immersiu –les pistes sonores s'activen avançant per l'espai, com en l'exposició de David Bowie, també del V&A– és un dels trets distintius de la mostra. Un projecte que reuneix 300 peces, entre instruments, partitures i objectes d'època, indumentària, a més d’audiovisuals i obres d'art.\nPrenent com a referència l'òpera com a espectacle d'art total, sovint modern i trencador, l'exposició traça connexions amb el context polític, econòmic i social –ja ho insinua Pons, que l'òpera no és innocent. Capítol especial dedicat a Barcelona i Albéniz coincidint amb el 20è aniversari de la reobertura del Liceu, amb dues joies a la sala: el piano del compositor i la pintura de Ramon Casas de la llotja del teatre de la Rambla, que excepcionalment surt de La Rotonda del Cercle del Liceu.


Notes sobre Eduard Toda i Francesc Cambó (1906-1914) | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n04 de Gener de 2017, per Jaume Massó Carballido\nRetrat d'Eduard Toda, del pintor anarquista italià Felice Vezzani (1915)\nEl pròxim dissabte 7 de gener tancarà portes l’exposició 'Eduard Toda i Güell (1855-1941): de Reus al món', inaugurada el passat 30 de juny. Queden molt pocs dies, doncs, per a poder visitar-la i no cal dir que us la recomano molt especialment. Els vuitanta-sis anys de vida d’Eduard Toda van donar per a molt, certament, i encara queden determinats aspectes, períodes o episodis de la seva activitat pública i privada per a documentar i tenir en compte. La seva documentació personal és repartida per diferents arxius, biblioteques i museus catalans i estatals i, a més, un bon nombre de particulars posseeix cartes i altres documents redactats o signats per Toda, la majoria del quals romanen encara desconeguts. Avui no en publicaré cap, de document inèdit, i només parlaré de la relació que van mantenir Eduard Toda i Francesc Cambó i Batlle (Verges, 1876 - Buenos Aires, 1947), fundador i dirigent de la Lliga Regionalista. Cal dir, d’entrada, que les amistats d’Eduard Toda pertanyien a ideologies o creences molt diferents i d’ampli espectre: anarquistes, republicans, centristes, moderats, monàrquics, clergues (el cardenal Vidal i Barraquer inclòs), etc. A partir de 1883, tot just tornat de la Xina, Toda es va vincular fermament al catalanisme cultural i polític (va ser un dels fundadors de l’Associació Catalanista de Reus) i no és gens estrany que fos amic d’un regionalista moderat, com Cambó, com tampoc que després es relacionés amb un nacionalista col·laborador de Macià i dirigent d’Estat Català, com Ventura Gassol.\nSembla que Toda i Cambó van fer amistat l’estiu 1906, a Londres, on el primer residia i on el segon havia anat de vacances. Al primer volum de les seves Memòries (1876-1936), publicades a Barcelona l’any 1981, Cambó explica (p. 125) que va passar a la capital anglesa «un mes i mig» (entre l’agost i el setembre) i que l’estada li fou «molt agradable». Esmenta també la seva trobada amb Joan Salas, exregidor republicà a l’Ajuntament de Barcelona, i tot seguit especifica que «el meu gran company, però, era Eduard Toda, representant de la casa Sota y Aznar a Londres; català cent per cent, malgrat haver passat gairebé tota la seva vida corrent món, en exercici de les seves funcions consulars, que havia acabat a Londres com a Cònsol General. Les seves aventures a Xina, a Egipte, a Itàlia, a París i a Londres omplirien un volum. Era home d’un esperit delicat, d’un cor generós, que vivia a Londres com a casa seva, però que no pensava més que en arreplegar llibres i manuscrits, sobretot relatius a Espanya en general i a Catalunya en particular, perquè li fessin companyia quan tingués prou fortuna per venir-se a instal·lar i viure confortablement, amb la seva mare que adorava, en el solar pairal.»\nRecordem que Toda va adquirir Escornalbou al final de 1907 i que els anys següents començà a rehabilitar l’antic cenobi per a convertir-lo en residència seva i de la mare, Francesca Güell i Mercader, qui moriria el 1917.\nL’11 de gener de 1914 es va portar a terme a Tarragona una assemblea dels delegats regionalistes de diverses poblacions de la circunscripció, per a tractar «sobre les properes eleccions generals». La intervenció principal de la jornada va anar a càrrec de Cambó, qui va proposar –amb especial èmfasi– Toda com a candidat a diputat a les Corts per la Lliga, d’acord amb la transcripció del discurs apareguda set dies després al setmanari reusenc La Veu del Camp. Reprodueixo uns quants paràgrafs del text publicat, sense comentar les imprecisions biogràfiques que conté i normalitzant només els accents gràfics (els parèntesis insertats són del redactor “S.” del setmanari; els claudàtors, meus): «[...] com sé que s’ha parlat molt de presentar D. Eduart Toda, crec que, sens perjudici de que la Comissió obri de la mellor manera que li sembli, haig d’explicar-vos qui és aquest benemèrit català, més conegut fora Espanya que pels mateixos catalans. L’Eduart Toda és un exemplar en tots els ordes de la vida: estudià la carrera Consular, i en ella arrivà al lloc preeminent de Cònsul General d’Espanya a París i després a Londres, demanant llavores l’excedència i ingresant com a Director d’una poderosa Companyia naviera.\nDintre la carrera Consular, ha deixat memòria perdurable, per les seves obres, per sos trevalls en els tractats de comerç, per sa integritat immaculada. Una de les seves obres sobre l’Egipte, està traduïda a tots els grans idiomes europeus. Com a català, s’ha distigit sempre per son exaltament en l’amor a Catalunya, desde’l temps del refloreixement dels Jocs Florals, en què també obtingué premis. Ell fou qui descobrí, quan era cònsul en una de les poblacions italianes, la Cerdanya [sic] catalana, i s’en anà a Algué, on creien parlar un idioma exclusiu, i’ls reintegrà a Catalunya, organitzant son arxiu, dotant-los de una gramàtica catalana que ell féu per aquells catalans de l’alta montanya. En Toda, com a políglota, parla onze idiomes; com a bibliògraf, té una colecció admirable de llibres, que’s proposa regalar a la Mancomunitat catalana, i en son nom an aquella Universitat ja fundada, que s’anomena Institut d’Estudis Catalans. I en Toda té una devoció tant gran a la llengua catalana, que després d’ajudar amb sos grans coneixements l’obra gegantina i meritísima de Mn. Alcover, vol dedicar una part de sa fortuna a l’impresió del gran diccionari català. (Aplaudiments). Aquest home eminent, al qui tots els Governs espanyols han demanat ajuda en ses grans tascas de relació amb les demés nacions; aquest home de ciència; aquest literat eminent, aquest gènit mercantil portentós; aquest català altíssim, és el qui vol restituir-se plenament a sa pàtria, i penseu l’honra grossíssima que per Tarragona seria’l poder-lo rebre, oferint-li un acta de diputat per Catalunya! (Grans aplaudiments). Tarragona, la ciutat aristòcrata entre totes les catalanes, encar no ha tingut mai un representant en Corts (molt bé) si poguéssiu portar-hi a en Toda, no ho dupteu, seria un dels grans prestigis, un dels set o vuit que al Congrés se distingeixen, un diputat d’aquells que, vetllant pel seu prestigi, vetllaria també pel vostre (grans aplaudiments). [...] Amb els representants de les Lligues de Reus, de Falset i de Tarragona, hem buscat un home de les condicions de Toda, i no l’hem sapigut trovar. Jo no sé si en Toda acceptarà ni si vosaltres el voldreu o si’l presentarem nosaltres a Barcelona; pro lo que si vos asseguro, és que si en Toda ve a Barcelona, allí serà’l primer de tots, perquè ho és en els seus mereixements, i que si’s queda entre vosaltres, també serà aquí el primer, perquè també serà, d’entre tots, el qui tindrà majors condicions i majors coneixements (grans aplaudiments). Sigui l’un, sigui l’altre candidat, lo que convé és que estigueu preparats per donar la batalla, que jo sé de cert que guanyareu. Si no ho cregués aixís amb tanta fermesa, jo no toleraria sisqueres que’l nom d’en Toda’s comprometés sortint a les converses, perquè a més d’ésser estimadíssim amic meu, la derrota d’en Toda fóra una tremenda vergonya per Catalunya sencera. Per xo jo no consentiria que’s llensés el seu nom si no estigués segur de que heu de guanyar. Pro això sí: heu de ser ferms en el trevall, disciplinats als directors de la lluita, soldats ardits i plens de fe; organització i disciplina han de ser les vostres divises, com ho són les de tot el regionalisme dintre de Catalunya. (Llarga ovació).»\nL’edició del dia 22 de febrer de La Veu del Camp informà que Toda no havia acceptat l’oferiment, perquè «ell té de viure lluny d’aquí encare algun temps», i que la Lliga havia decidit no presentar-se als comicis. Toda no va deixar la seva feina a Londres fins el 1919, tot just acabada la Gran Guerra. No sé què hauria fet com a diputat, a Madrid, però estic segur que no hauria passat desapercebut.


L'entrada en funcionament de l'estació del TGV a Saragossa genera retards en els trens a Lleida\nLa llarga marxa del tren de gran velocitat cap a Catalunya continua generant polèmica. Si fa pocs dies eren els geòlegs de la Universitat de Saragossa els que advertien del perill d'enfonsament d'alguns trams de línia pròxims a la capital, ara els problemes se centren en la posada en funcionament de la nova estació de Delicias de la capital aragonesa, destinada a acollir el futur TGV. Es tracta d'una gran estació intermodal que, de fet, no està acabada del tot, però que s'ha hagut d'obrir perquè les obres de soterrament del tren de gran velocitat han obligat a tancar l'estació d'El Portillo.\nUn exemple de la precipitació amb què s'ha fet tot plegat és que ni tan sols s'ha inaugurat oficialment la nova estació i que el ministre de Foment, Álvarez-Cascos, ha delegat en el secretari d'Infraestructures, Benigno Blanco, que fes una visita de supervisió. Fins que s'acabin les obres, la nova estació no dóna a l'abast amb tot el trànsit ferroviari de Saragossa i molts combois s'hauran de desviar a baixadors provisionals i passar per vies auxiliars. Tot plegat allargarà molts recorreguts i provocarà que els viatges, com ara els del Talgo, durin més. Les empreses que treballen en la senyalització i la seguretat de la línia encara estan validant el sistema, cosa que obliga els trens a alentir la marxa en alguns punts i a fer aturades de precaució abans d'entrar a les estacions. Tot això no ajuda gaire a complir els horaris. Les empreses contractades tenen temps fins a finals de mes per enllestir aquestes obres, les úniques que queden pendents abans de l'estrena de la línia.


LOPD archivos - Page 7 of 7 - Assplus\nExemple de les avantatges de complir la LOPD\nComplir els aspectes formals que requereix la Llei de Protecció de Dades (LOPD), també té avantatges quan un treballador d’una empresa actua amb mala fe,\nPolseres intel·ligents: què passa amb les meves dades\nCada cop més persones porten sobre la pell sensors que envien dades relacionades amb la salut. Quin control tenim sobre aquestes dades? Polseres que mesuren\nQuè és l’acord de Safe Harbor? Al 1998, la Unió Europea va regular el dret a la intimitat dels europeus a Internet a través de\nCom esborrar i destruir els suports amb dades de caràcter personal\nQuan s’han de destruir o rebutjar un suport amb dades personals, ja sigui en documents en paper o electrònics, han de recordar que la delicadesa\nCom saber si compleixo la LOPD?\nEntre les principals obligacions administratives derivades de la LOPD, sense que el següent llistat sigui una relació completa sinó merament informativa, es necessari destacar-ne aquestes:\nLa seva empresa ha de complir la LOPD?\nAquesta pregunta és la primera que hem de respondre quan intentem implantar la LOPD (Llei Orgànica de Protecció de Dades) a qualsevol negoci, associació o autònom. La\nPàgina1 … Pàgina5 Pàgina6 Pàgina7


1. FESTA GROSSA AL BARRI DE LA PLAÇA ESPANYA. EL PATILLES JA TÉ PARELLA\n2. PRESENTAT AL CFI BAGES SUD EL PUNT DE NEGOCI\n3. L'IES CASTELLET REP PROFESSORS DE TOT EUROPA\n5. EL CFIBS I EL BRENY IMPULSEN LA PRESÈNCIA A INTERNET DEL TEIXIT ASSOCIATIU\nFESTA GROSSA AL BARRI DE LA PLAÇA ESPANYA. EL PATILLES JA TÉ PARELLA\nEl passat dia 28 d'octubre l'Associació de Veïns del Barri de la Plaça Espanya van estar de festa grossa. Aquesta festa va consistir en el bateig d'una nova geganta que alhora seria la parella del gegant del Barri, en Joan Playà i Bou "El Patilles". La festa va començar pels volts de la cinc de la tarda quan es va fer una castanyada popular amb moscatell inclòs per tothom qui volgués. A dos quarts de set es va fer l'acte central de la festa, el bateig d'una nova geganta pel barri i pel poble de Sant Vicenç, que representa la senyora Francesca Playà i Buguñà, esposa i cosina d'en Joan Playà i Bou, "El Patilles". En aquest acte, va comptar amb la presència de personalitats de l'Ajuntament, els Hereus i Pubilles d'aquest any i la col·laboració de les Colles Geganteres de Sant Vicenç, del Pont de Vilomara, de Castellbell i el Vilar, de Monistrol de Montserrat, d'Igualada, d'El Bruc, d'Olesa de Montserrat, entre d'altres.\nEls padrins de la "Francesca" van ser els gegants de Monistrol de Montserrat i els d'"El Patilles" van ser els d'aquí Sant Vicenç.\tUn cop batejada la nova geganta es va fer entrega d'un petit record a tots els participants per part dels hereus i pubilles i tot seguit es va proocedir a fer una cercavila per tots els carrers del barri de la Plaça Espanya per part de tots els membres participants. Quan ja es va acabar la cercavila pels carrers, cap a dos quarts de nou tots els assistents a l'acte es van dirigir cap a l'Ateneu on van ser obsequiats amb un sopar i ball fins a la mitjanit.\nAmb el bateig d'aquesta nova geganta i juntament amb "El Patilles", l'Associació de Veïns de la Barri de la Plaça Espanya vol crear la seva pròpia "Colla de Geganters i Grallers de la Plaça Espanya". Qui vulgui saber una mica més de la història de qui era la Sra. Francesca Playà i Buguñà transcrivim la seva història personal duta a terme per Cèsar Riola i Devant.\nFRANCESCA PLAYÀ I BUGUÑÀ\nVa néixer el 4 de juny de 1859 a Sant Vicenç de Castellet, filla de Francesc Playà natural de Sant Vicenç de Castellet, d'ofici camperol i de Francesca Buguñà natural de Castellbell i d'ofici "sus labores", els quals estaven domiciliats a la "Casa de Campo" Sant Joan de Dalt, així doncs, observant l'ofici d'ambdós, podem afirmar que els pares de la nostra geganta residien i administraven el mas de Sant Joan de Dalt.\nEl dia 25 de setembre de l'any 1880 es va casar a l'església de Santa Maria de la Seu (Manresa) amb el seu cosí germà el senyor Joan Playà i Bou "El Patilles", després que el Papa Lleó XIII, a través de la mediació del vicari general de Vic el Dr. D. Pio Pi, els concedís la dispensa papal la qual legitimava i validava el matrimoni, impedit en un principi pel segon grau de consanguinitat, (en aquella època estava prohibit el matrimoni entre consanguinis, tot i això, si ho sol·licitaves, el Papa et podia concedir una dispensa papal que et permetia el matrimoni entre consanguinis i així, aquest matrimoni era vàlid i legítim), així doncs, es va poder establir el casament entre la Francesca i el Joan Playà.\nVaren residir al mas que ocupaven anteriorment els pares d'en Joan Playà i Bou (difunts abans que es consolidés el matrimoni entre ambdós) a Salelles, així consta al cens de l'any 1890 i de l'any 1910.\nD'aquest matrimoni en nasqueren cinc fills: Joan Playà i Playà (març de 1882 - novembre de 1882), Pere Playà i Playà (abril 1884 - juny 1904), Teresa Playà i Playà (febrer de 1887 - novembre de 1888), Benedicta Playà i Playà (maig 1890 - març 1891), Josep Playà i Playà (juny 1892 - maig 1893). Tots cinc fills van morir abans que els seus pares, per tant, les propietats del "Patilles" van passar directament a la seva esposa, Francesa Playà i Bugunyà.\nEl 4 de novembre de l'any 1913 va morir la propietaria de la "Casa de Campo" (Sant Joan de Dalt) i germana de la Francesca Playà, la senyora Teresa Playà i Buguñà; aquesta va morir sense descendència directa viva i l'única familiar directa que tenia era la seva germana i el marit d'aquesta. Aquest fet va fer que l'any 1913 la nostra geganta i el seu marit passessin a viure a la "Casa de Campo" (Sant Joan de Dalt) fins a la mort d'ambdós. En Joan Playà va ser l'administrador de la "Casa de Campo" fins que va morir l'any 1923, malgrat tot ell mai va constar com a propietari directe de la finca, ja que als empadronaments de la propietat consta com a propietària la difunta Teresa Playà i Buguñà fins l'any 1923 (any que va morir en Joan Playà). Tot i això en el cens d'habitants de l'any 1916 del terme municipal de Sant Vicenç de Castellet, "El Patilles" hi consta amb l'ofici de Propietari, això sí, sense constatar de què, amb tot en el cens de l'any 1921 no hi consta com a propietari sinó que hi consta com a camperol. Pel que fa referència a la Francesca Playà consta amb l'ofici de "sus labores" fins al cens de l'any 1924 on consta ja com a "Jefa" (recordem que l'any anterior havia mort el seu marit). L'any 1921 tenien un servent a la casa que era en Mariano Casaventura, el qual hem de suposar que s'encarregava de dur a terme les tasques domèstiques. Al cens de l'any 1924 la minyona de la casa era l'Adela Torra. Al 1930, la Francesca conta amb dues minyones, la Maria Casarramona i l'Antònia Grané i al 1936 amb l'Anna Grané com a minyona, el seu fill Jaume Rossell Grané com a mosso i la seva filla Maria Rossell Grané com a minyona. Finalment la nostra geganta va morir cristianament el dia 29 d'octubre de l'any 1936 a causa d'una bronquitis crònica. Al morir sense descendència les propietats de la "Casa de Campo", Sant Joan de Dalt van passar a l'actual amo de la finca i antic mosso de la Francesca Playà el senyor Jaume Rossell i Grané.\n1. Com és sabut pels nostres conciutadans la nostra geganta dóna nom a un dels nostres carrers de la nostra localitat ubicat al sud-oest de la vila que limita pel nord amb el Carrer de Mura, per l'oest amb el Carrer de Pius XII, pel sud amb el Carrer del Cardener i per l'est el Carrer d'en Joan Mª Roma i es tallat perpendicularment pel Carrer del Doctor Trias.\n2. El marit de la nostra geganta "El Patilles" posseïa tres propietats a Tavèrnoles (Osona) com consta en el Registre de la riquesa rústica de l'any 1918. En aquest registre no especifica quines propietats tenia. Aquestes, sembla ser que les va rebre d'un oncle el senyor Francesc Playà, el qual va viure a Tavèrnoles l'any 1887-88, ja que en el cens de 1887 i de 1897 no hi consta des de l'any 1870 (any en que s'inicia el Registre civil) cap naixement, defunció o casament de cap Playà ni cap Bou; per tant, podem afirmar que les propietats del "Patilles" les havia comprat anteriorment un seu familiar, en aquest cas el senyor Francesc Playà.\n3. El segon cognom de la nostra geganta "Buguñà" està escrit de diverses maneres segons les fonts consultades. Als padrons d'habitants de l'arxiu de Sant Vicenç està escrit "Buguñà"; al Registre parroquial de Salelles "Bogoñà" i al Registre civil de Sant Vicenç de Castellet està escrit "Boguñà". Això demostra que no hi ha un criteri unànim alhora d'escriure els cognoms.\nCèsar Riola i Devant\nFoto 1: La Francesca Playà i el Patilles, gegants del barri Plaça Espanya\nPRESENTAT AL CFI BAGES SUD EL PUNT DE NEGOCI\nEl Consorci de Formació i Iniciatives del Bages Sud ha posat en marxa el Punt de Negoci, un espai en el que s'han concentrat tots els serveis empresarials del CFI Bages Sud, tot incorporant-n'hi de nous. És, doncs, un punt d'informació, d'assessorament, formació i recursos per a pimes. Els serveis principals que inclou són:\n·\tbiblioteca i hemeroteca especialitzada en creació i gestió d'empreses,\n·\tinformació estadística sobre l'activitat econòmica comarcal,\n·\tassessorament per a la creació d'empreses,\n·\tassessorament fiscal, laboral i comptable,\n·\tformació per a la gestió empresarial,\n·\txerrades i conferències sobre temes d'actualitat empresarial,\n·\taccés a internet i directori de recursos empresarials a la xarxa telemàtica,\n·\tbases de dades de locals comercials,\n·\tpreselecció de treballadors.\nTambé volem potenciar aquest servei com un punt de trobada i intercanvi entre idees i capitals, entre projectes i inversors. És per això que la nostra base de dades inclou també un apartat de contactes en què les persones que busquen socis per al seu negoci o aquelles que tenen intenció en invertir en el teixit empresarial local puguin trobar-se.\nEn el marc d'aquest servei s'impulsaran, a més, activitats informatives i formatives d'interès per al teixit empresarial. La primera d'aquestes activitats serà una sessió informativa sobre TRÀMITS I CONDICIONS PER A LA CONTRACTACIÓ D'IMMIGRANTS. Es farà el proper 2 de novembre, a les 8 del vespre, a la sala d'actes del CFI Bages Sud. Altres xerrades previstes per als propers mesos són:\nL'adaptació del comerç de proximitat a l'euro\nlloc: CFI Bages Sud\nSistemes de finançament per a empreses\nLes novetats fiscals i laborals per a l'any 2001\nAltres activitats previstes a mig termini són la publicació d'un web a internet, l'organització d'una fira virtual i el manteniment dels cicles de xerrades.\nEl Punt de negoci s'adreça a empreses ja constituïdes, a emprenedors amb una idea de negoci i a empresaris autònoms. Funcionarà tots els dimecres, de 12 a 15 hores i de 18 a 21. D'altra banda, els serveis d'assessorament tècnic es continuaran prestant a partir d'hores concertades al llarg de tota la setmana. L'equip tècnic que s'ocuparà de dinamitzar el Punt de Negoci està integrat per: Anna Gasulla, Lídia López i David Oliveras.\nEl CFI Bages Sud va posar en marxa el 1992 un dels primers serveis d'assessorament als emprenedors del Bages. Amb el Punt de Negoci, es pretén consolidar la posició de lideratge que ha tingut sempre en aquest camp i avançar en la prestació d'uns serveis que, hores d'ara, encara no existeixen a la nostra comarca. Al llarg dels darrers anys, hem constatat un increment del nombre de consultes dels emprenedors, durant i després del procés de constitució de l'empresa. Això ens ha animat a impulsar aquesta iniciativa, que amplia i millora l'atenció que reben. D'altra banda, val a dir que, tot i l'increment de la quantitat de serveis de suport a la creació d'empreses a tota la comarca, el del CFI Bages Sud continua en plena activitat i atén una mitjana de 100 projectes per any, dels quals acaben constituint-se com a empresa un 40%.\nL'IES CASTELLET REP PROFESSORS DE TOT EUROPA\nEl passat divendres dia 20 d’octubre l’IES Castellet va rebre la visita d’un grup de 25 professors de diferents països europeus (França, Itàlia, Alemanya, Bèlgica, Àustria, Irlanda, etc.) que participaven en un curs Comenius sobre l'ús de les TIC (Tecnologies de la Informació i de la Comunicació) en els projectes col·laboratius a Barcelona.\nDurant la curta estada, els professors/es que van ser a l’Institut van poder fer-se la idea de com es treballa el projecte europeu dins les aules i l’ús de les TIC en els currículums dels alumnes. Per això van estar en contacte amb alumnes de 4t d’ESO i 1r de Batxillerat, als quals en aquell moment s’impartien matèries a les aules d’Informàtica.\nL’ horari que es va seguir va ser el següent:\n·\tDe 10:00 a 10:30: Benvinguda al centre a càrrec de la direcció a la Biblioteca.\n·\tDe 10:30 a 11: Visita del centre i de les aules Informàtica 3 (Projecte Comenius) i Informàtica 2 (1r Batxillerat).\n·\tDe 11 a 11:30: Esmorzar a Sala d’Àudiovisuals, amb els professors del centre.\n·\tDe 11:30 a 12: Explicació del material que s’ha elaborat en els dos anys del projecte Comenius, en concret unes diapositives de sortides: al riu Llobregat i a una masia; i la projecció d’un vídeo sobre la realització d’una videoconferència que va tenir lloc el passat curs, entre els alumnes de l’Scuola San Benedetto de Roma i els de l’IES, per tal de poder intercanviar virtualment els seus treballs.\nA partir del curs 1998-99 el centre ha participat en un Projecte Europeu Sòcrates Comènius, com a centre associat i en el qual hi hagut intercanvi de treballs amb dues escoles més europees: San Benedetto de Roma (centre coordinador) i Collège du Gibert de Saverdun (centre associat).\nEl treball que es realitza és interdisciplinar amb dues àrees: Ciències Experimentals i de Ciències Socials, i es basa sobre "L’entorn com a herència comuna de nacions". Els alumnes que han participat han estat d'ESO (2n, 3r i 4t curs).\nLes activitats han estat diverses, a destacar: visites a la planta de reciclatge del Pont de Vilomara, sortida a la ribera del riu Llobregat per tal de prendre mostres de l'aigua i dels animals, visita i treball en una masia del Bages. I actualment estan treballant per poder fer el recull dels dos cursos anteriors en suport CD.\nLa visita dels professors a l’institut santvicentí té una gran rellevància, ja que hi han participat 25 professors de 20 nacionalitats europees.\nAÏNA MORENO SOLER\nFILLA DE SERGIO I DOLORES\nGISELA FLOTATS MORENO\nFILLA DE XAVIER I SOFIA MARGARITA\nLAIA RIVERO PRIETO\nFILLA DE FRANCISCO I SÒNIA\nMARIA SUBIRANA CÁRDENAS\nFILLA DE JORDI I ANNA MARIA\nRAFAEL MÁRQUEZ FERNÁNDEZ – MARIA LOURDES FARRÉ PREÑANOSA\nJORGE BENÍTEZ RESTOY – PILAR MEMBRILLA CORVILLO\nANTONIO REQUENA INGLÉS – VERÒNICA SANNNICOLÁS ROMACHO\nGERMINAL GRIÑÓ PUBILL – 07-09-00 – 84 Anys\nANTONIO SÁNCHEZ LIZA – 17-09-00 – 85 Anys\nCARMEN RUIZ BRAVO – 24-09-00 – 84 Anys\nMARIA PRAT i CURSELLES – 29-09-00 – 83 Anys\nEL CFIBS I EL BRENY IMPULSEN LA PRESÈNCIA A INTERNET DEL TEIXIT ASSOCIATIU\nEl Consorci de Formació i Iniciatives del Bages Sud i l'Associació Cultural El Breny estan duent a terme un curs sobre creació de pàgines web per a membres d'entitats. L'objectiu d'aquesta iniciativa és promoure la presència a Internet del teixit associatiu de la zona i ajudar-lo a aprofitar al màxim el potencial d'aquest nou mitjà per a la difusió de les seves activitats.\nEl curs té una durada total de 20 hores i hi participen membres d'11 entitats diferents: Coral Nou Horitzó, Biblioteca Salvador Vives i Casajoana, Geganters, Coral l'Estrella, Futbol Sala Femení i Club d'Escacs de Sant Vicenç de Castellet; Associació d'Amics del Cremallera de Monistrol de Montserrat; Agrupació teatral i cultural i Creu Roja de Castellbell; i Grup Tarambana del Pont de Vilomara. En finalitzar el procés formatiu, es preveu dissenyar un portal que aglutini els diferents webs associatius i configuri una mena de fira virtual d'entitats del Bages Sud.