XAREL·10: d’agost 2011\nfins el 09 de setembre\nCom l'any passat i com fa dos anys, tancaré el blog durant uns dies. No ho faig per descansar de la catosfera perquè aquests dies no penso perdre el contacte del tot amb els vostres blogs però si que vull fer-vos descansar a vosaltres dels meus enigmes... encara que tampoc del tot!. ;-)\nPer tant us deixo "deures per fer" i us demano que intenteu identificar la roca que us mostro a la imatge que encapçala aquest post.\nÉs possible que en un primer moment i sense cap pista, alguns de vosaltres aneu tan perduts com aquell estudiant de mineralogia de l'antic acudit de l'Eugenio:\nPerò us he de dir que aquesta "pedra" és més que una pedra qualsevol i que fa uns anys en van parlar a tots els diaris. I si us pregunteu que quan va passar això, us diré que va ser menys d'un mes després que el Xavi, que era més gran, va perdre per sempre el bumerang dels Manel:\nAra si, eh?. :-))\nDoncs com que ja ho hem aclarit tot, només em queda dir-vos:\nfins d'aquí a uns dies\nP.S.: Aprofito també aquest post per fer una prova de com funciona la moderació de comentaris, que fins ara no ho havia fet mai al blog i vull saber com va, per preparar una cosa que tinc al cap per més endavant. Així que la idea és que els comentaris amb la solució correcta no surtin fins l'últim dia i els altres els aniré publicant quan vagi passant per aquí. A veure com anirà. ;-)\nPublicat per McAbeu a 10:00 19 comentaris\n358.- Els números 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 i 8 estaven en fila però desordenats. Per saber quin ordre segueixen els ho preguntem a ells mateixos, però cap vol contestar-nos. Continuem insistint fins que un d'ells ens diu: “El meu valor és la meitat de la suma dels valors que em precedeixen i la tercera part de la suma dels que tinc al darrera”. Quin número ha parlat?\nPublicat per McAbeu a 11:45 11 comentaris\nPublicat per McAbeu a 12:10 24 comentaris\nE308.- De marfil o bé de goma / i moltes voltes de banya / jo a embellir-te poso manya, / tant si ets dona com si ets home. / Tinc dents sens boca, no és broma; / molt sovint m'has agafat, / des d'antic tothom m'ha usat, / treballo en un "laberinto" / i sempre diuen que pinto / quan en ma vida he pintat.\nPublicat per McAbeu a 14:45 9 comentaris\nPublicat per McAbeu a 17:45 5 comentaris\nE307.- Diuen que sóc estrangera / però sóc ben catalana, / en finestres i balcons / a l'estiu podràs cercar-me / que per llur conveniència / molta gent em té penjada. / Vaja, si no m'endevines / diré que ets molt pastanaga.\nAvui 22.08.2011 es compleix el centenari del naixement d'ENRIC VALOR i seguint la crida feta des del blog UN ENTRE TANTS m'adhereixo mitjançant aquest apunt a l'homenatge blogaire ( #100anysdevalor ) en record d'aquest gran escriptor i lingüista del País Valencià.\n[Castalla (l'Alcoià), 1911 - València, 2000]\nGramàtic, lexicòleg, rondallista i novel·lista. Estudià professorat mercantil a l'Escola de Comerç d'Alacant entrant a treballar a l'industria sabatera, simultàniament estudià llengua i literatura catalanes de manera pràcticament autodidacta. Als dinou anys comença a col·laborar a la revista satírica El Tio Cuc, des d'on impulsa l'adopció de l'ortografia fabriana. A Alacant, en proclamar-se la República, intensifica la tasca com a periodista, escriptor i activista polític.\nDurant anys, Enric Valor es dedicà a recopilar rondalles de la tradició oral a les zones rurals de tot el País Valencià reunint un corpus de trenta-sis rondalles de gran valor folklòric i narratiu. Com a gramàtic és el principal defensor de les normes de l'Institut d'Estudis Catalans al País Valencià amb obres com Curso de lengua valenciana (1966), Millorem el llenguatge (1971), La flexió verbal (1983)... que han estat d'una gran importància per a l'ensenyament i la difusió de la llengua pròpia del País Valencià. En la seva narrativa desplega un lèxic precís, meticulós i ric, ple de girs, modismes i proverbis; destaquem les novel·les L'ambició d'Aleix (1960) i la trilogia "Cicle de Cassana": Sense la terra promesa (1980), Temps de batuda (1983) i Enllà de l'horitzó (1991).\nVa ser guardonat, entre altres, amb el Premi de les Lletres Valencianes (1985), el Premi d´Honor de les Lletres Catalanes (1987) i la Creu de Sant Jordi (1993). Va ser investit Doctor Honoris Causa per les Universitats de València, de les Illes Balears, de Castelló i d'Alacant. Va ser Vicepresident pel País Valencià i Soci d'Honor de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana.\nPer l'homenatge d'avui vull recordar la tasca de recopilació rondallística que va fer Enric Valor i he preparat un jeroglífic múltiple on s'hi amaguen els títols d'algunes de les seves Rondalles. Cliqueu damunt la imatge de sota per fer-la més gran i... a veure quantes en trobeu!\nPS: Llista de tots els blogs que hem participat en aquest homenatge blogaire\nPublicat per McAbeu a 8:00 10 comentaris\nEtiquetes de comentaris: blogosfera, ESPECIAL, homenatge, jeroglífic, lletres, SENSE SOLUCIO ENCARA\nPublicat per McAbeu a 12:20 10 comentaris\nE306.- No sóc cos, sóc invisible, / mes, si convé, em faig sentir / i és un gran poca-vergonya / tot aquell que em falti a mi.\nPublicat per McAbeu a 14:30 13 comentaris\n356.- A l'illa de l'Escaquer s'han celebrat eleccions, s'han presentat quatre candidats que s'han repartit els 5219 vots emesos. Sabem que el guanyador ha superat per 22 vots al segon, ha tret 30 vots més que el tercer i 73 vots més que el quart. Quants vots ha obtingut cadascun?\nTROBAREU LA SOLUCIÓ ALS COMENTARIS. FELICITATS A " Xexu i Joan "\nPublicat per McAbeu a 11:30 12 comentaris\nE305.- Sóc molsuda, forta i muda, / defenso fred i calor / i, sense tenir orelles, / escolto secrets molt forts.\nPublicat per McAbeu a 20:30 8 comentaris\n355.- Una altra llei "estrambòtica" de l'illa de l'Escaquer obliga a limitar la natalitat a un fill per parella i això provoca que a l'illa ningú tingui germans. Pots dir quines altres relacions familiars han desaparegut?\nTROBAREU LA SOLUCIÓ ALS COMENTARIS. FELICITATS A " Xexu i Yáiza "\nPublicat per McAbeu a 17:30 18 comentaris\nPublicat per McAbeu a 12:30 12 comentaris\nE304.- Quan obro la boca ensenyo / blanca i fina dentadura / i així que em poso a parlar, / totes les dents em belluguen.\nPublicat per McAbeu a 17:15 9 comentaris\nPublicat per McAbeu a 20:15 10 comentaris\nE303.- Va i ve, i no es mou d'on és.\nPublicat per McAbeu a 11:15 14 comentaris\n353.- En un concurs radiofònic, na Berta ha guanyat unes vacances a Moscou amb totes les despeses pagades per dues persones. Podria haver compartit el viatge amb la seva germana, el seu millor amic d'infantesa o el seu actual nuvi i, al final, ha triat l'amic del col·legi. Per què?\nPublicat per McAbeu a 14:15 15 comentaris\nPublicat per McAbeu a 10:20 4 comentaris\nTROBAREU LA SOLUCIÓ ALS COMENTARIS. FELICITATS A " Xexu i Lluïsa "\nPublicat per McAbeu a 12:40 8 comentaris\nE302.- Sempre sóc hoste d'honor / de la taula catalana, / qui vulgui parlar amb mi / ha de mirar cap enlaire.\nPublicat per McAbeu a 20:00 11 comentaris\n352.- A tot el món el temps es compta en hores, minuts i segons: el dia té 24 hores, cada hora té 60' i cada minut 60”. A tot el món, hem dit?, doncs no; a la famosa illa de l'Escaquer són tan quadriculats que han decidit implantar la NH (nova hora) formada per 100 NM (nous minuts) de 100 NS (nous segons) cadascun, en aquella illa ara el dia es divideix en 10 NH per treballar, 10 NH per menjar, 10 NH per divertir-se i 10 NH per dormir. Vols anar de vacances a l'illa, cosa no gaire recomanable tal com vam veure a l'enigma 300, i et diuen que el primer vaixell surt a les 15 NH : 30 NM. Per no perdre'l hauries de calcular quina hora seria al teu rellotge “normal”, pots fer-ho?\nPublicat per McAbeu a 17:00 11 comentaris\nE301.- Faig la feina que fa una barca / però m'estic sempre quiet, / tinc les ales arquejades / i tinc ulls però no hi veig.\nPublicat per McAbeu a 14:00 9 comentaris\n351.- Per creuar el riu Ebre podem utilitzar el pas de barca de Miravet, un transbordador fluvial de fusta i sense motor, cosa que el fa únic en tota Europa. De fet aquest matí el transbordador ha fet 5 viatges transportant un total de 50 passatgers, si entre el 1er i el 2on viatge han creuat 18 persones, si entre el 2on i el 3er n'han viatjat 17, si entre el 3er i el 4art viatge n'han creuat 22 i si entre el 4art i el 5è n'han passat 22. Saps quantes persones han creuat en el 3er viatge?\nPublicat per McAbeu a 11:00 19 comentaris


Notícies - 4.372 llocs de feina: l'ocupació generada per Sant Cugat durant la crisi\n4.372 llocs de feina: l'ocupació generada per Sant Cugat durant la crisi\nel 11/feb/14 Sílvia González Economia PDF\nSant Cugat és l'únic municipi de més de 50.000 habitants que ha generat ocupació durant la crisi amb la creació de 4.372 llocs de feina. La ciutat, amb un atur del 9'3%, presenta la ràtio més alta del país de llocs de treball per població (58%). L'equip de govern atribueix les dades a la consolidació de les empreses, que en 10 anys han crescut en número un 25%, i a iniciatives municipals de promoció, entre elles la col·laboració público-privada.\nUn ecosistema procliu per a la captació de capital, la creació d'empresa i, per tant, la generació d'ocupació. Aquest és l'escenari local que, segons el govern local, explica perquè Sant Cugat s'ha situat com l'única localitat gran catalana que durant la crisi ha creat ocupació: la Seguretat Social marca 4.372 llocs de feina entre el 2008 i el 2013. En aquest mateix període, el municipi ocupa la tercera posició en creació de feina a l'Estat espanyol.\nEls indicadors també posicionen Sant Cugat, segons dades locals, com el municipi amb la ràtio més elevada de Catalunya en la relació de llocs de feina per nombre d'habitants amb una taxa del 58%. La radiografia local també mostra que Sant Cugat és la localitat que al 2013 va registrar més creixement en nombre d'autònoms, un 4'2%, situant-se en setè lloc amb 7.319 d'aquests professionals.\nEl perquè de la creació de feina\nL'Ajuntament ha atribuït les dades a la consolidació del teixit empresarial de la ciutat, actualment amb 2.675 empreses, un 25% més que fa 10 anys. Les iniciatives municipals de promoció econòmica, entre elles, la col·laboració público-privada són altres factors que justifiquen la consecució d'aquests resultats, segons el consistori. Una fórmula que des de 2009 ha ajudat a generar prop de 400 empreses amb una creació d'ocupació estimada de 500 llocs de treball.\nEl tinent d'alcalde d'Economia, Carles Brugarolas, ha apuntat que el repte local es convertir Sant Cugat en un centre global de desenvolupament.\nSant Cugat ha d'aprofundir en ser un 'hub' emprenedor de referència, a llarg termini, molt més ampli. Tenim un ecosistema per poder ser-ho.\nUna tesi compartida per l'alcaldessa, Mercè Conesa, que ha llençat el repte fins a Europa per posicionar la ciutat com a referent en activitats d'alt nivell d'innovació i valor afegit.\nUn dels objectius és que el nostre territori sorti posicionat com a zona RIS3 i així poder recollir fons europeus dins l'estratègia 2020.\nEls deures que es marca l'Ajuntament és reduir la taxa d'atur, situada en un 9'3% amb 4.124 persones sense feina. No obstant això, les dades col·loquen Sant Cugat 14'6 punts percentuals per sota de la mitjana catalana.\nUnes dades que encoratgen el consistori a seguir treballant en la creació de més feina. Una ocupació que, durant la crisi, s'ha instal·lat sobretot en tasques d'alta qualificació. I al 2013 el ritme es reforça: en 12 mesos el municipi va generar prop de 1.100 llocs de treball.\nSant Cugat ha generat durant la crisi 4.372 llocs de feina


S'eleven a quatre els detinguts en l'operatiu antidroga de Sant Miquel de Fluvià - Diari de Girona\nS'eleven a quatre els detinguts en l'operatiu antidroga de Sant Miquel de Fluvià\nEl jutge deixa en llibertat amb càrrecs els quatre homes que es dedicaven a controlar les nou plantacions de marihuana\neva batlle sant miquel de fluvià 26.01.2017 | 12:44\nL'operatiu antidroga que es va desenvolupar el dimarts a Sant Miquel de Fluvià ha acabat finalment amb quatre detinguts.\nLa Policia Nacional juntament amb el Servei de Vigilància Duanera van arrestar ahir un quart implicat.\nEls detinguts són quatre homes, d'entre 30 i 67 anys, de nacionalitat espanyola i veïns de Figueres. Aquest matí han passat a disposició judicial i tots han quedat en llibertat amb càrrecs.\nAquests s'havien traslladat a viure a Sant Miquel, on havien ocupat diverses vivendes. La policia ha desmantellat el grup organitzat dedicat al tràfic de drogues i durant els escorcolls que van fer en aquestes cases van localitzar fins a nou plantacions que s'amagaven en habitatges aïllats del municipi. Els quatre homes controlaven les plantacions en aquestes sis cases.\nEn total han comissat 1.500 plantes de marihuana i també els van intervenir dos revòlvers, una pistola i 7.000 euros. Alhora van localitza ri comissar els aparells per tenir cura de les plantacions com ara, bombetes incandescents, transformadors elèctrics, aparells d'aire condicionat, ventiladors i altres efectes del cultiu.\nL'operació ha estat duta a terme per agents de la comissaria provincial de Girona, Brigada Provincial de Policia Judicial -Grup de Crim Organitzat, Unitat d'intervenció Policial i en col·laboració amb Vigilància Duanera.


les idees no viuen sense organització: 2012\nNo podem deixar que l'onada conservadora es porti la bona feina fins ara. Cal sortir en defensa d'aquells paradigmes emancipadors que conformen tots els avenços en drets civils i en llibertats públiques aconseguits al llarg de les legislatures de progrés al nostre país. I cal tenir-los presents com si fossin els membres de l'equip de futbol favorit: 1) La nova regulació del divorci, que permet afavorir les custòdies compartides i no prioritzar el suposat dret de cap dels afectats. 2) La regulació del dret d’avortament per terminis, amenaçada de ple per l’ofensiva conservadora-clerical. 3) La llei d’igualtat de la qual es fa ressò aquest portal extensament. 4) La igualtat civil de les persones al marge de les seves opcions sexuals, incloent el dret d’adopció. 5) La llei de dependència, boicotejada per les autonomies del PP, i que no va ser votada favorablement per CiU. 6) L’assignatura d’Educació per la Ciutadania, indispensable venim d’on venim i que, ara, molts enyoraran. 7) La investigació en cèl·lules-mare contra les malalties degeneratives, enfront l’oposició de l’Església catòlica i del PP, que –sense metàfores de cap mena- és una part irrenunciable del combat per la llibertat contra la “necessitat”. L'agressió del govern central ha començat per l'avortament. Davant la por que a Espanya torni l'avortament clandestí, hem de dir ni un pas enrera: Nosaltres decidim!\nPublicat el 4 de juliol al portal Nosaltres decidim\nAprofito per reeditar davant la celebració del DIA MUNDIAL DE LA DESPENALITZACIÓ DE L'AVORTAMENT\nAquests 58 dirigents han fet 118302 tuits, una mitjana aproximada de dos mil tuits per persona. La persona més activa és Montserrat Capdevila, diputada al Parlament de Catalunya, amb 15623. La segueix Marina Geli, companya a la cambra, amb 7.272 tuits i Joaquim Nadal amb 7409. Els seu immediats seguidors els joves Jordina Freixenet i Fabian Mohedano amb 5737 i 5019 respectivament.\nEl rànking dels socialistes que decideixen estar més informats són Montserrat Tura que segueix a 10460, seguida de Montserrat Capdevila que segueix a 2585 i Jordina Freixenet amb 2500. Complenten les primeres places Jaume Collboni, portaveu del PSC que segueix a 1635 i Javi López, primer secretari de la JSC que segueix a 1532.\nI finalment la llista més rellevant, la dels més influents a twitter, és a dir, els que tenen més seguidors, està encapçalada també per una dona, Carme Chacón, candidata a les dues darreres eleccions al Congrés dels Diputats i candidata a dirigir el PSOE en el darrer Congrés. Com si d'una llista paritària es tractés entre les 15 primeres places del rànking d'influciència, hi ha situades 8 dones.\nPere Navarro és una de les persones que més ha crescut en seguidors en els darrers mesos des de la seva elecció com a primer secretari, encara però sense arribar al top 5, situant-se en la setena posició, però amb moltes possibilitats d'arribar a la cinquena plaça en els propers mesos i situar-se per davant de Miquel Iceta, una de les persones més actives a les xarxes socials en els darrers anys.\nPel que fa als possibles candidats que han sortit a la premsa, Montse Tura destacaria per sobre de Pere Navarro, d'Àngel Ros, de Rocío Martínez-Sampere i de Laia Bonet.\nCarme Chacón 28534\nMontserrat Tura 12976\nJoaquim Nadal 12420\nErnest Maragall 7716\nMiquel Iceta 6698\nMarina Geli 6280\nPere Navarro 6146\nJaume Collboni 3991\nÀngel Ros 3983\nMontserrat Capdevila 3676\nNúria Parlon 3261\nRocío Martínez-Sampere 2830\nJordina Freixenet 2828\nNúria Marín 2414\nRaimon Obiols 2085\nÀlex Sáez 2082\nJosep Fèlix Ballesteros 1963\nJoan Ignasi Elena 1752\nJavi López 1720\nJordi Terradas 1640\nAquest petit estudi, més realitzat com a divertimento que no pas en la recerca de cap conclusió científica, no recull els càrrecs orgànics ni institucionals d'agrupacions i administració local. Hi hauria molts dirigents locals i comarcals que farien modificar la llista de forma considerable. Un bon exemple seria Lourdes Muñoz, actual secretària d'organització del PSC de Barcelona que compta amb una activitat de 9941 tuits, seguida per 5008 i és seguida per 6537, que la situaria al capdavant de les persones influents del partit per davant de Marina Geli o el propi Pere Navarro.\nA més, la recerca podria comptar amb alguns errors per manca de dades sobre alguns dels dirigents dels quals he estat incapaç de trobar compte i que se situarien en el 31% restant. Les dades són de la tarda vespre del 8 de setembre. En aquestes alçades i gràcies a l'activisme dels dirigents socialistes, les dades ja estan desfassades.\nReprodueixo el Comunicat de la FAVB davant l'11S. Em sembla molt encertat i assumible per qualsevol organtizació i col·lectiu de l'Espai Social Progressista:\nEnmig de la crisi que estem patint, la celebració de la Diada adquireix enguany una significació molt especial. La FAVB convida la ciutadania de Barcelona a sortir massivament al carrer i a participar, cadascú segons les seves afinitats, en les diferents manifestacions convocades en defensa dels drets nacionals, socials i democràtics de Catalunya.\nEl moviment veïnal que, juntament amb el moviment obrer i democràtic, ha sostingut la lluita per la recuperació de les institucions catalanes en els anys difícils del franquisme i la transició, i mai no ha deixat de fer bandera de les llibertats, no pot faltar a la cita d’aquest 11 de Setembre. Però, alhora que convidem veïnes i veïns a fer palesa la seva indignació, volem afirmar amb més força que mai la necessitat d’unir el dret a decidir amb la defensa de drets socials i serveis públics, de la igualtat entre homes i dones, dels drets de les persones nouvingudes, de la preservació del territori... Només la defensa d’aquests drets pot garantir la cohesió social. Només des de la unitat del poble podrem avançar cap a la sobirania, sigui quina sigui l’opció democràtica - independentista, federalista o altra - que finalment triï la ciutadania.\nNo hauria de ser un fet noticiable però sembla que aquest any s'ha convertit en una convocatòria pseudo-plebiscitària la participació als actes de l'11S. Ja en plena onada de calor, en el mes d'agost, es parlava que aquesta tardor seria calenta i que la tardor enguany començava l'11S. Tot un despropòsit metereològic.\nHi estic d'acord amb la decisió del Comitè d'Acció Laica que cal participar activament. Cobra especial rellevància davant el context d'ajustos que està portant a la pèrdua alarmants de drets nacionals, socials i democràtics.\nPer aquest motiu, coincideixo que cal animar a tothom a sortir al carrer l'11S i participar dels diferents actes que s'organitzen en el marc de la Diada Nacional amb l'objectiu de defensar dues qüestions que formen part del nostre Ideari: Per una Catalunya social i pel dret a decidir.\nLa bona gent de la Catalunya lliurepensadora fem una doble convocatòria a tothom que s'hi vulgui sumar:\nConvocatòria Ofrena: 9:00 h. Ronda Sant Pere/Urquinaona (Sala DBoy)\nConvocatòria Concentració: 17:30 h. Balmes/Diputació (Sala Arena)\nA més, us animem a passar i retrobar-nos a la paradeta coordinada per la Fundació Ferrer i Guàrdia al Passeig Lluís Companys.\nPublicat a e-notícies el 5 de setembre de 2012\nEren les dades del Tribunal Suprem al 1976 quan es van practicar 300.000 avortaments clandestins a tot l’Estat. Fa 40 anys, les dones només podien interrompre un embaràs no desitjat gràcies a la informació que aconseguien a través de les xarxes personals. Si disposaven de recursos econòmics viatjaven a Londres o Amsterdam i duien a terme una interrupció voluntària de l’embaràs en condicions sanitàries dignes. Si no disposaven de recursos accedien a avortaments clandestins a Espanya en clíniques d’ IVE no legalitzades o avortaven fent servir mètodes casolans i perillosos amb conseqüències nefastes per a la seva salut física i psíquica. La proposta del Ministre Gallardón de penalitzar l’avortament per malformació del fetus és retrògrada. Potser el PP vol condemnar a la clandestinitat aquesta prestació sanitària i posar en risc la salut de les dones del país?\nArticle publicat a El Periódico, el 29 de juliol de 2012\n29 de juny de 2012. 9:38 h. i sota la mirada d'una cinquantena de persones espectants Montserrat Tura inaugura al Pati Maning de Barcelona les jornades sobre Autogovern, federalisme i dret a decidir organitzades per la Fundació Campalans, que en aquesta darrera etapa presideix Miquel Iceta. Sola a la taula fa una presentació citant, com no, a Pasqual Maragall i Jordi Solé Tura, per recordar l'origen de l'estat plurinacional que es configura amb la Constitució de 1978.\nTura entra al gra ben aviat i diu que ja al 1979 amb la creació de la llei del Tribunal Constitucional es trencà el consens sobre l'exercici dels drets individuals i la sentència de l'Estatut pateix les conseqüències en primera persona.\nEs qüestiona perquè hi ha d'haver estructures inamovibles. Cita casos com Quebec, Escòcia, la reunificació d'Alemanya o el cas de Chèquia i Eslovàquia.\nAdverteix que no es pot ser dogmàtic en matèria creixent de demanda de llibertat de les nacions. I afirma que res serà igual després de la crisi però tampoc després de la Sentència del Tribunal Constitucional sobre l'Estatut.\nTura demana no tenir por a les paraules i al debat de les idees. Creu convenient parlar sobre qüestions com el dret a decidir, la secessió, la independència, l'autoderminació, etc. Pensa que només reforçarem les estructures democràtiques des de la capacitat d'adaptació a les realitats canviants. No hi haurà satisfacció de desig si no hi ha jornades d'aquest tipus que permetin canalitzar demandes d'aquest tipus. Perque en major o menor mesura Catalunya vol i pot tenir instruments d'estat.\nComencem les taules, tot un dia per endavant amb acadèmics i altres cares conegudes.\nEls debats se centren excessivament en lleis, sentències, casos, etc. Fa falta una segona part on es parli perquè s'ha arribat a aquesta hegemonia cultural del secessionisme, del sobiranisme, de l'indendentisme, del reclam al dret a decidir, a l'autoderminació...\nProbablement entrar el primer dia a analitzar el combat cultural és massa pel body a Can PSC. Comencem per una visió democràtica i federalista de les qüestions constitucionals, legislatives. Però no eludim l'altra part, la que afecta a la pell de les persones. Cal descatar que pràcticament tots els ponents comencen la seva intervenció fent una reflexió sobre l'oportunitat del seminari i la necessitat dels partits d'esquerres i especialment el PSC a afrontar aquesta qüestió.\nEl debat està servit. Ha arribat al PSC i no marxarà fàcilment. No badem perque com diu en Juanjo López Burniol “Hi ha un temps per pensar i ara estem en el temps de decidir”.


Ajuntament de Vilassar de Dalt/Ple ordinari del mes de març 2018\nData i hora oficials: 21/01/2022 06:26\nData: 28 de març de 2018.\n1. Aprovació de l’acta de la sessió ordinària de 22 de febrer de 2018.\n2. Modificació de crèdit en la modalitat de crèdit extraordinari i/o suplement de crèdit.\n3. Aprovació inicial del Reglament del Registre d’Entitats de Vilassar de Dalt.\n4. Resolució d'al·legacions i aprovació definitiva de la modificació del Reglament de la Policia Local.\n5. Aprovació definitiva del Pla especial urbanístic per l’ús esportiu a la reserva d’equipament al Camp dels Hermanos (c/ Cadí, 10- Av. Comtal, 27 bis).\n6. Aprovació de les festes locals per a l’any 2019.\n7. Moció del grup municipal de la CUP Vilassar per modificació de crèdit del pressupost 2018.\n8. Moció del grup municipal socialista de modificació de l’Ordenança Municipal reguladora de la Tinença d’Animals de companyia.\n9. Moció dels grups municipals d’Ara Vilassar i la CUP per retre homenatge a la memòria de Guillem Agulló i Salvador.\n10. Donar compte de l’informe anual de seguiment del Pla d’Ajust a 31 de desembre de 2016 (Quart trimestre).\n11. Donar compte de l’informe anual de seguiment del Pla d’Ajust a 31 de desembre de 2017 (Quart trimestre).\n12. Donar compte de l’informe de morositat corresponent al quart trimestre de 2017.\n13. Donar compte dels Decrets d’Alcaldia números 2018AJUN000209, 2018TEA000002 i 2018MUSE000001, de data 1 de març de 2018, de liquidació del pressupost 2017.\nLa modificació de crèdit s'aprova amb els vots a favor d'ARA Vilassar i PSC, 3 abstencions de la CUP i el PP i 2 vots en contra del PDeCAT.\nS'aprova el Registre d'Entitats amb els vots a favor d'ARA Vilassar i PSC, 3 abstencions de la CUP i el PP i 2 vots en contra del PDeCAT.\nS'aprova definitivament el Reglament de la Policia Local amb els vots de favor d'ARA Vilassar, la CUP i el PSC, i els vots en contra del PDeCAT i el PP.\nS'aprova el Pla especial del Camp dels Hermanos amb els vots a favor d'ARA Vilassar, la CUP i el PSC, els vots en contra del PDeCAT i l'abstenció del PP.\nEl Ple aprova el 29 d'abril (Festa Major dels Sants Màrtirs) i el 10 de juny (Segona Pasqua) com a festes locals del 2019.\nEl Ple desestima la moció presentada per la CUP en la qual proposa rebaixar el crèdit destinat al Festival Revela-T i destinar-lo a altres partides municipals. La moció es rebutja amb els vots en contra d'ARA Vilassar, PDeCAT, PP i PSC i els 2 vots a favor de la CUP.\nS'aprova la moció amb els vots a favor d'ARA Vilassar, la CUP i PDeCAT, l'abstenció del PSC i el vot en contra del PP\n- Moció en defensa del model d'Escola Catalana.\n-Moció per exigir la llibertat de tots els presos polítics i exiliats catalans.\nLa moció s'aprova amb els vots a favor d'ARA Vilassar, la CUP i PDeCAT, l'abstenció del PSC i el vot en contra del PP.\nActa ple març 2018\nMida: 13,66 MB\n4. Resolució d'al•legacions i aprovació definitiva de la modificació del Reglament de la Policia Local.\n- Moció d'urgència: Moció en defensa del model d'Escola Catalana.\n- Moció d'urgència: Moció per exigir la llibertat de tots els presos polítics i exiliats catalans.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 17-12-2020 18:49


Disfunció erèctil cura temporal\nDisfunció erèctil temporalo impotència, és una disfunció sexual que afecten un 20% d'homes a tot el món en algun moment de la seva vida. Si el problema és temporal o crònica, és una condició que afecta en gran mesura l'autoestima un masculí.\nSeva salut física o emocional probablement pot ser el major obstacle entre vostè i una erecció satisfactòria. Mentre que l'atenció mèdica pot ser necessari, sobretot si erèctil dificultat és un símptoma d'una qüestió mèdica més gran que ha anat diagnosticar, hi ha moltes coses que vostè pot fer per guarir ED-se, naturalment. És més fàcil del que pensa; només segueixi aquests pocs suggeriments.\nFumar provoca impotència perquè la nicotina és un vasoconstrictor, estrenyent els vasos sanguinis i restringint el flux sanguini. Beure és ben conegut per causar la temuda "whisky-polla," en el qual ha estat consumit massa alcohol per mantenir una erecció.\nArribar el seu pic sexual no és només de prendre fora la negativa, encara - que és sobre la creació d'un estil de vida saludable. Massa de nosaltres oblidar que ereccions són un procés del cos, i per arribar a resultats d'erecció pic el seu cos també ha de ser en condicions òptimes. Una dieta ben equilibrada, amb tan poc tractada sucres i els aliments refinats com sigui possible, i unes quantes hores d'exercici una setmana farà meravelles per a la seva vida sexual. Exercici regular, entre tres i cinc hores a la setmana, ha demostrat reduir les possibilitats d'impotència en un 30% segons un Harvard salut Professionals seguiment estudi (HPFS).\nTots sabem son és important, per a una varietat de raons; per exemple, la privació de son afecta el seu estat d'ànim, memòria i concentració. També afecta el seu erecció. La privació de son és un motiu comú per ser incapaç de mantenir una erecció. Així ser segur per dormir prou. Mentre 'prou' fluctua de persona a persona, que és aproximadament set o vuit hores per nit.\nDisfunció erèctil temporal\nDisfunció erèctil temporal és més comunament causat per factors psicològics, com l'estrès, preocupació o culpa. Intentar abordar qualsevol sentiment negatiu que pot ser li impedeix centrar-se en la tasca a mà. Hi ha registrats terapeutes sexuals que són entrenats en aquestes situacions.\nTambé podeu provar determinats productes per millorar la salut sexual i cura la disfunció erèctil temporal.\nVigRXPlus és un producte herbari utilitzat per curar la disfunció erèctil temporal i millorar la vida sexual masculina!\nAquesta pàgina va ser traduït automàticament. Pàgina original: Cure Temporary Erectile Dysfunction


Eleccions generals espanyoles de 1899 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n← eleccions generals espanyoles de 1898\nEleccions generals espanyoles de 1901 →\nEl conservador Silvela, successor de Cánovas, cap de govern després de les eleccions\nEleccions generals espanyoles de 1899 foren convocades el 16 d'abril de 1899 sota sufragi universal masculí. En total foren escollits 402 diputats. Foren les primeres eleccions celebrades després de la derrota espanyola a la Guerra Hispano-estatunidenca, que suposà la pèrdua de les darreres colònies americanes. Vencé per majoria la Unió Conservadora, que dirigia el nou dirigent conservador Francisco Silvela. Els liberals es presentaren dividits entre els partidaris de Sagasta i els gamacistes, partidaris d'una entesa amb els conservadors.\nFou elegit president del Congrés el conservador Alejandro Pidal y Mon, substituït el 22 de novembre de 1900 per Raimundo Fernández Villaverde. El cap de govern fou Francisco Silvela, qui va incloure en el govern el general Polavieja; va dimitir l'octubre de 1900 per la seva oposició al matrimoni de la infanta Maria de las Mercedes amb un carlí. El seu successor, Marcelo Azcárraga Palmero, va governar fins al 6 de març de 1901, quan va dissoldre les cambres i convocà noves eleccions.\n← Eleccions generals espanyoles, 16 d'abril de 1899 →\nUnió Conservadora 228 Francisco Silvela\nPartit Liberal 102 Práxedes Mateo Sagasta\nLiberals Gamacistes 28 Germán Gamazo y Calvo\nConservadors Tetuanistes 12 Carlos O'Donnell y Álvarez de Abreu\nFusió Republicana 11 Nicolás Salmerón\nRepublicans independents 4 Vicent Blasco Ibáñez\nPartit Liberal Reformista 4 Francisco Romero Robledo\nCoalició CC-Partit Integrista 3 Marquès de Cerralbo\nPartit Republicà Democràtic Federal 2 Francesc Pi i Margall\nCatòlics independents 2\nTimoteo Bustillo López (liberal gamacista)\nRamon d'Abadal i Calderó (Conservador)\nJosep Cucurella i Tort (Conservador)\nJacobo García de San Pedro e Iranzo (Conservador)\nCarles Maria de Moy i de Sauri\nFelip Ricart de Córdoba\nAlfons Sala i Argemí, comte d'Égara (Liberal)\nJoan Sallarès i Pla (Conservador)\nLluís Sedó i Guichard (Conservador)\nCarles de Camps i d'Olzinellas (Conservador)\nJosep Lletget i Sardà (PRDF)\nJoan Torres i Vilanova (Conservador)\nJosé San Miguel de la Gandaria (independent)\nJoaquín Gómez y Gómez Pizarro (Conservador)\nIsidre Gassol i Civit (Conservador)\nAntoni Rosell i Bru (Conservador)\nEnric de Llanes i de Clariana (Conservador)\nRamon de Morenes i Garcia Alesson (Conservador)\nFederico de Ramón y Sancibrián (Conservador)\nFrancesc Pi i Margall (PRDF)\nEnric Sureda i Morera (Conservador)\nRafael Prieto i Caules (republicà)\nPasqual Ribot Pellicer (Liberal) gamacista\nArturo de Pardo y Manuel de Villena (Conservador)\nÁlvaro Valero de Palma (Conservador)\nFernando Gasset Lacasaña (republicà)\nEduardo Cassola Sepúlveda (conservador tetuanista)\nVicent Blasco Ibáñez (republicà)\nGerardo Estellés Gadea (Conservador)\nFernando Núñez Robres y Salvador (Conservador)\nLuis Fernández Navarro (independent)\nLlista dels Diputats elegits\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eleccions_generals_espanyoles_de_1899&oldid=23977769»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 jul 2020 a les 23:36.


Pintades, robatoris i desperfectes en els últims dies que han condemnat des de l'Ajuntament\nLa font del passeig de Sopeña ha començat el dia amb diverses pintades i durant la setmana passada la zona de la rehabilitació del Fort de l'Estrela ha patit algun robatori a més de desperfectes i vandalisme.\nDes de l'Ajuntament de Segorbe s'apel·la al civisme i a evitar aquest tipus d'actes. Durant l'última setmana s'han produït diversos actes vandàlics a la ciutat de Segorbe que des de l'Ajuntament volen condemnar.\nEn la zona del Fort de l'Estrela han entrat diverses vegades, buidat bidons d'aigua, robat material i fins s'ha realitzat una foguera que ha obligat a haver de canviar 3 pedres de les quals ja s'acabaven d'instal·lar. Tot això durant la setmana passada.\nA més dels danys produïts, entrar en aquesta àrea, actualment en rehabilitació, pot resultar perillós ja que encara no està condicionada perquè els ciutadans puguen accedir.\nLa Font de Sopeña també ha patit atacs incívics a l'alba hui amb diverses pintades. Així com la pujada de la Tebaida on s'ha robat material d'una obra municipal de manteniment que s'estava realitzant.\nPer tot això, des de l'Ajuntament de Segorbe apel·len al civisme i a la responsabilitat. “Aquest tipus d'accions l'única cosa que fan és perjudicar a tots els segorbins ja que suposa un cost innecessari. Hem de cuidar el patrimoni de Segorbe, que és de tots”, assegura Mª Carmen Climent, Alcaldessa de Segorbe.


El Rec.021 serà del 13 al 16 de maig - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesGeneralEl Rec.021 serà del 13 al 16 de maig\nLes pop-up stores tornaran al barri del Rec entre els dies 13 i 16 de maig per celebrar la 22a edició del Rec.0. El festival tornarà a acollir desenes de marques de moda i disseny en aquesta edició estival que arribarà un cop celebrats la primera dècada del Rec.0 Experimental Stores. L’edició del 10è aniversari va comptar amb més d’un centenar de marques que es van aplegar en 62 botigues efímeres.\nEl Rec.021 ja ha obert la convocatòria per a les firmes de moda i dissenyadors que hi vulguin participar. A més, el festival tornarà a donar cabuda a diferents propostes culturals, com són les visites guiades al barri, els concerts i sessions de punxadiscos o els food-trucks que ofereixen una àmplia varietat gastronòmica.\nLa Guia Michelin reconeix l’hotel del Somiatruites\nMés de 800 participants a la 34a Pujada als Dipòsits de Vilanova del Camí\nInfo taronja 3-6-19\nEl 5è Vadefoodies reuneix més de 4.000 persones a Igualada\nLa Ruta dels Músics omple de música el barri dels Gats de Piera\nUn petit curtcircuit movilitza tres dotacions de bombers a la Rambla Sant Isidre\nInfo Taronja 22-7-19\nVísceres i indumentària – Marc Tarrida\nFESTA MAJOR D’IGUALADA 2019 (5)\nLes Comes acull dissabte i diumenge la Supercopa d’hoquei patins\nL’Ajuntament d’Igualada obre el termini d’ajudes per al pagament de l’IBI\nEn imatges – Actuació del grup de Playback “Il·lusió”


Acte oficial | LCI Barcelona | Escola de Disseny i Arts Visuals\nCerimònia de Graduació 2015/16 de LCI Barcelona\nL'acte va tenir lloc al migdia a la sala d'actes de l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya – INEFC, situat a l'emblemàtic Anell Olímpic de Montjuïc. Presidint l'esdeveniment van estar el Sr. Claude Marchand, President de LCI Education, i la Directora General de LCI Barcelona, la Sra. Sílvia Viudas, així com la Sra. Beatriu Malaret, Directora de Pedagogia i Qualitat de l'Escola.\nLa sessió va començar amb unes paraules del Sr. Marchand i la Sra. Viudas, que van felicitar als estudiants pel seu gran treball. A continuació, el Sr. David García, Director Executiu del Clúster Català de la Moda i padrí de la promoció, va pronunciar un discurs sobre el panorama actual del sector i les oportunitats que aquest pot oferir als nouvinguts.\nDesprés d'això, es van concedir els premis als millors projectes de màster. El guardó principal, dotat amb 1500 euros, va anar per a la tesi ESCORPION de Yesica Escabros, Daniela Mandel, Catalina de los Ángeles Ugarte i Carlota Rodríguez.\nMés tard, l'alumna Marta Boneu va parlar en nom de tots els seus companys i va recordar diferents moments viscuts a l'Escola. També va reflexionar sobre el futur i va animar els estudiants de cursos inferiors a seguir lluitant per dedicar-se a la indústria de la moda.\nL'acte va concloure amb el lliurament de diplomes als estudiants dels diferents programes educatius que ofereix l'Escola. Va ser un gran dia per a nosaltres perquè, tal com va dir la nostra directora, la Sra. Sílvia Viudas, “LCI Barcelona té una nova generació d'ambaixadors amb molt de talent”.


Campament d'Hivern LL/D 2009-2010. Agrupament Escolta les Gavarres (La Bisbal d'Empord�)\nInici » Llops » Campament d'Hivern LL/D 2009-2010\nCampament d'Hivern LL/D 2009-2010\nEl diumenge 27 de desembre, els LL/D ens vam trobar al camp de futbol vell de la Bisbal per anar a la Vall de Bianya. El trajecte el vam poder compartir amb els P/C que un cop ens van deixar, es van dirigir a Sant Joan de les Abadesses.\nNomés arribar, els LL/D les seves cares van ser sorprenents. No els hi cabia al cap com podia haver un poble tan petit amb 7 habitants. Tot i que la casa era força gran i amb vàries habitacions, vam aprofitar una sola habitació per tots ells i una altre pels caps.\nAmb la roda de serveis (amb grups fets a l’atzar) van haver de treballar plegats en les diferents tasques de la casa. (Parar/desparar taula, netejar lavabos, rentar plats, ajudar als cuiners a l’hora de fer el dinar i beneir taula).\nAl llarg dels 4 dies, vam treballar l’eix d’animació (la volta el món en 80 dies) i per treballar-lo els LL/D van anar fent una sèrie d’activitats (tallers, jocs).\nEl primer dia es van dedicar a fer cucs de paper on hi escrivien els seus desitjos i un dibuix fet amb cera blanca i després pintat amb pintura per sobre, de tal manera que després quedava gravat el dibuix resseguit amb la cera.\nL’endemà, van fer un joc de pistes (on més d’una pista els hi va costar trobar). Podem dir que saben quins són els continents que hi ha al món? SÍ! I d’on són els “burritos”? TAMBÉ!\nEn aquest campament van poder demostrar les seves dots culinàries, ja que vam poder observar que són tots uns artistes fent les seves pizzes. (No ho dubtàvem pas). I com que era el dia dels Sants innocents, per seguir la tradició, quan ja dormien després d’haver fet el joc de nit i que els hi llegíssim els contes de diferents indrets del món i del got amb llet calenta (totes les nits van tenir contes i llet calenta), els caps vam despertar els nens (amb música, ballant, amb un megàfon, olles i paelles,...) i els hi vam fer creure que ja eren les 8 del matí i era hora de llevar-se. Ara bé, un cop van saber que eren dos quarts de tres ens volien fer de tot però el coixí per anar a dormir els hi feia més el pes.\nEl dia 29 van jugar al joc dels racons, on a cada racó de la sala hi havia un joc de cada continent. (Alguns jocs els vam haver de fer a fora ja que eren d’exterior).\nHem de dir també, que durant el campament no van deixar de ser creatius i en els moments d’estona lliure jugaven (tots junts) al tot s’hi val, a fer cabanes, a l’assassí, al telèfon, entre molts d’altres. Amb aquest temps lliure van conèixer a l’únic nen del poble, on el vam convidar a jugar amb tots nosaltres.\nL’últim dia vam recollir i vam anar cap a la Bisbal, juntament amb els P/C que ens van passar a recollir.\nAh!! També hem de dir que entre els LL/D teníem una K (la persona encarregada d’agafar les coses, que no estan al seu lloc, dels companys i guardar-les en una habitació de la casa i l’últim dia, les persones que els hi falta alguna cosa ho recuperen quan superen les penyores) Hem de puntualitzar que hi ha algun LL/D molt despistat i l’últim dia, al perdre més de 10 coses va haver de fer un munt de penyores, però com uns campions que són ho van superar.\nI per acabar, agrair a tots els LL/D per fer possible aquest campament i mostrar tantes cares de felicitat i als dos intendents que ens van cuinar tots els àpats al llarg del campament. I també al temps! Que malgrat les dates que eren i les temperatures, no ens va ploure cap dia!\nProperament les Fotografies\n"Campament d'Hivern" "llops i daines" 2009/2010 LL/D


Quantes vides més vol sacrificar Europa per ampliar les fronteres de l'OTAN?\n04.03.22 - Gerardo Femina\nÉs urgent aturar la guerra i posar fi al dolor del poble ucraïnès. Rússia ha de retirar immediatament les seves tropes i aturar l’agressió contra Ucraïna.\nPerò quantes vides més està disposada a sacrificar Europa per ampliar les fronteres de l’OTAN? El conflicte armat podria aturar-se immediatament i posar fi a un enorme patiment si es consideressin seriosament les demandes de Rússia: una Ucraïna militarment neutral, com Àustria i Finlàndia.\nUna proposta raonable, una política d’amortiment estatal que ja s’ha adoptat en el passat. En canvi, Europa està escollint el camí de les armes i la violència. Enviar armes a Ucraïna significa perseguir un objectiu contrari a la pau. És posar els objectius geopolítics per sobre de la vida humana i arriscar-nos a arrossegar-nos a tots a un malson sense sortida.\nL’enviament d’armes no és la manera d’aturar la guerra. Al contrari, tots els esforços han d’anar encaminats al diàleg.\nCategories: Contingut original, Europa, Pau i desarmament\nEtiquetes: Europa, European Union, Pau i Desarmament\nExclude ID: 1533885


Escriure, llegir i regar el jardí: Violència lingüística a Galícia\nPublicat per Eduard a 39º 51' 14.57" N - 4º 12' 09.35" E a 18:04\nChus Lama ha dit...\nMolt interessant Eduard. Molt ben resumit amb els enllaços complementaris necessaris. Perfecte. Els gallecs estem una mica tips de que a fóra no es vegi mai el moviment social de caire reivindicatiu i progresista contra els goberns conservadors i agraïm molt quan hi ha una visió des de fòra amb empatia i capacitat d'anàlisi real.\nMoltes gràcies per informar tant bé\nA Galícia hi ha qui diu que amb la intenció de anar contra el gallec, el que aconsegueixen de fet -a més d'atacar el gallec- es arruinar l'ensenyament públic en general. La veritat es que si tingués fills escolaritzats a l'ensenyament públic de Galicia, estaria patint.\n20 de gener de 2010 a les 23:42\nGràcies, molt interessant. Ara miraré el debat. Per cert, si algun lector a¡d'aquest blog va a la manifestació, en podria fer un petit comentari encabat, oi?\nSón uns mariners de safareig, tots plegats.\n20 de gener de 2010 a les 23:47\nmolt bon escrit, una passada, especialemt l'anàlisi i el tema documentació.\nSi et fixes/vos fixau, el PP a les Illes segueix aquest camí, si bé encara el sector del "birrete" no s'ha imposat a sobre els Jaumes Fonts Poblers de la "boina". Amb tot, el Matas ja va provar allò del trinlingüísme, amb la idea de reduir el català. I, ai las, a les Illes també fou el PP, l'any 1995, qui va votar a favor del Decret de Mínims a l'Ensenyament, que garanteix un mínim del 50% en català.\nA mi tot això em porta a fer reflexions de molts tipus, especialment sobre quina estratègia ens cal per defensar la llengua: cal anar a mort contra el PP i marginar-los o cal intentar refer els ponts amb aquell sector de la "boina", a mem si guanyen al "birrete". Ha estat un error tendir aquests ponts els darrers 30 anys? Tal vegada hauríem d'haver marginat un partit que ve de la feixista AP? Es pot intentar marginar un partit que treu quasi un 40% dels vots?\nQuantes preguntes sense resposta fixa. Per ara, només dessitjar moltíssim sort als gallecs, al que m'estim molt tot i conèixer-los menys que tu...


Silenci i... acció! Curs de càmera per a joves intèrprets | el timbal\nHome / Formació / Cursos intensius / Setmana santa. Especial nenes, nens i joves / Silenci i… acció! Curs de càmera per a joves intèrprets\nSilenci i… acció! Curs de càmera per a joves intèrprets\nTreballarem –aplicant a diferents seqüències de cinema i/o televisió– conceptes vitals en interpretació audiovisual, tals com el subtext, l’arc del personatge, l’objectiu o l’expectativa. I aprendrem com poder utilitzar l’expressivitat de la mirada i la veu davant d’una càmera, analitzant la diferència de com s’utilitzen al teatre.


FestaVal o la jornada solidària d’Esparreguera – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 13 de març de 2019 a les 7:00 0 747 Visites\nTots els beneficis es destinaran a l’Obra Social Sant Joan de Déu\nLa Xarxa d’AMPAS d’Esparreguera i els Bombers Vertical Montserrat organitzen aquest dissabte 16 de març la primera FestaVal, una jornada solidària a benefici de l’Obra Social Sant Joan de Déu. L’acció tindrà lloc a l’aparcament del Teatre La Passió d’Esparreguera, on es realitzaran diferents activitats destinades al públic familiar i també es farà una campanya de donació de sang.\nDurant tot el dia hi haurà exposicions de camions de bombers i altres vehicles de seguretat i emergències, una xerrada de prevenció en cas d’incendi, una pràctica d’excarceració i tallers de sensibilització d’incendis forestals i domèstics. També es farà un mercat solidari de contes i artesania, tallers de terrissa, xapes, mandales, plantació de llavors, pintar cares i creació de màscares d’animals i superherois. La jornada també vol potenciar la vessant inclusiva amb un circuit de cadires de rodes i un altre de bastons d’invidents per a sensibilitzar als infants sobre aquestes limitacions.\nDes de les 10 del matí fins a les 8 del vespre, totes aquelles persones que ho desitgin podran participar en la jornada de donació de sang organitzada pel Banc de Sang, la Creu Roja i els Bombers de la Generalitat en el marc de la campanya “Els bombers t’acompanyen a donar sang”. Les donacions es faran dins el vestíbul del Teatre de La Passió.\nPer poder participar en la FestaVal s’ha d’adquirir un passaport solidari, que donarà accés a totes les activitats. Tots els beneficis de la jornada es destinaran a diferents projectes d’investigació i recerca en malalties infantils que l’Obra Social Sant Joan de Déu realitza als diferents hospitals que té a Catalunya.\nPrincipi d’acord per a l’obertura de l’aparcament de la Passió d’Esparreguera\nMartorell estrena el nou Espai Jove Punt Nord


[OFICIAL®] Hotel Don Juan Center - Costa Brava\nAl Hotel Don Juan Center, a la Costa Brava\nBegudes gratis (Aigua / Vi al restaurant)\nGAUDEIXI DEL MILLOR OCI DE LLORET ALLOTJANT-SE AL CENTRE DE LA VILA\nL’Hotel Don Juan Center 2*, a Lloret de Mar, és un hotel d’ambient juvenil i familiar, perfecte si cerca unes meravelloses vacances a la Costa Brava. Situat al centre de Lloret de Mar i a escassos metres de la platja, aquest hotel destaca per la seva relació qualitat preu, essent un hotel econòmic però amb totes les comoditats necessàries per a la seva estada.\nConegui les nostres habitacions estàndard d’ús individual, doble o triple, segons les seves necessitats. Totes elles disposen de dos llits individuals de 0,90m, amb opció de llit supletori i també hi ha l’opció de llit de matrimoni (1,50m sota petició i disponibilitat a l’arribada). Totes les habitacions disposen d’un petit bany complert amb banyera i amenities, roba de llit i tovalloles, balcó i llum natural, i Serveis de Wifi Gratis.\nA l’Hotel Don Juan Center li oferim una gran varietat de Serveis i instal·lacions com la nostra piscina amb solàrium, un petit corner amb jocs recreatius, restaurant bufet amb servei d’esmorzar, dinar i sopar, saló principal amb lobby bar i televisió, internet corner, màquines de vènding i una recepció multilingüe disponible 24h. El nostre equip de recepcionistes estarà encantat d’atendre’ls i ajudar-los amb tot allò que pugui necessitar durant la seva estada amb nosaltres.\nReservi amb nosaltres i podrà gaudir de la nostra varietat de règims d’allotjament segons les seves preferències: allotjament i esmorzar, mitja pensió,\npensió completa o tot inclòs.\nA més a més, la ubicació al centre de Lloret és ideal per a aquells que vulguin gaudir del millor oci, gastronomia i compres entre les milers d’activitats que aquesta localitat li ofereix. I per si no fos poc, la nostra situació és estratègica per conèixer la meravellosa Costa Brava. La seva cèntrica ubicació, li permet trobar una infinitat d'aparcaments públics molt prop de l'hotel, on vostè podrà aparcar el cotxe amb total seguretat i tranquil·litat.\nEncara no sap que visitar a Lloret de Mar i voltants? Nosaltres li ajudem: cales i platges d'aigua turquesa, rutes senderistes, monuments històrics… tot a pocs quilòmetres de Don Joan Center!\nGaudeixi d'unes meravelloses vacances a baix cost al costat dels seus amics i família. Gaudeixi de la increïble Costa Brava reservant en aquest hotel cèntric amb una ubicació envejable!\nGaudeixi de les nostres ofertes i promocions reservant a la Web Oficial al millor preu!\nHabitacions estàndard equipades amb balcó i bany complet amb banyera.\nAl centre de Lloret de Mar i amb les millors opcions d'entreteniment a pocs passos de l'hotel.\nServeis i instal·lacions per a una estada perfecta: buffet, bar, sala de jocs piscina solàrium, internet corner, màquines de vènding... Vol conèixer-los?\nSubscriu-te a nostre Newsletter i sigues el primer a conèixer les nostres ofertes i promocions.\nVOLEM ESTAR CONNECTATS\nSegueix-nos a les xarxes socials i podras veure totes les nostres novetats.


Compromís Electoral | A la caça del poder valencià\nA la caça del poder valencià\nValors de Compromís\nQué és aquesta pàgina?\nLa coalició Compromís es troba davant d’una oportunitat històrica per arribar a governar el territori valencià. Des que es creara al 2007, la formació valenciana no havia estat mai tan prop d’aconseguir arribar al Govern, i podria arribar a fer-ho amb l’ajuda de l’esquerra. El PSPV, Podemos i Esquerra Unida poden ser els perfectes aliats a l’hora de fer fora al Partit Popular, després d’un quart de segle en el que han manat tant a la Generalitat, com a les principals capitals. No obstant, però, el camí no serà fàcil. Hauran de contrarrestar el poder que han acaparat els populars durant aquestes dos dècades, si bé pareix que els invencibles s’han tornat mortals arran els casos de corrupció i de decissions com el tancament de la radiotelevisió pública valenciana.\nMònica Oltra (1969 Neuss, Alemanya), pretén ser la primera presidenta de la Generalitat Valenciana. Una ambició que ve recolzada per un gran treball comunicatiu a les xarxes socials i per la ferma defensa dels valors que fa propis la coalició de partits.\nMalgrat tot, les enquestes auguren més d’un 20% d’indecissos, que són els que decidiran l’inquilí del Palau de la Generalitat durant els pròxims quatre anys. L’esquerra demana pas, i Compromís està disposat a ser un dels motors del canvi.\nCompromís electoral a Twitter


CS: Projecte reduir les “tifes” de gos a la Vila | Escola Jaume I - ZER Cerdanya\nCS: Projecte reduir les “tifes” de gos a la Vila\nEl Consistori Infantil, juntament amb la resta de nens i nenes del Cicle Superior, hem decidit ajudar a l’Ajuntament de Llívia amb un tema que ens preocupa a tots. Com l’Alcalde va dir, no han aconseguit resoldre el problema de “Les Tifes” de gos que hi ha escampades pels carrers i altres zones de la Vila.\nPer començar, vam decidir fer una ruta, sortint des de l’escola per veure la magnitud real del problema. En un perímetre de 500m circulars fins al Parc de Sant Guillem, ja vam trobar-ne més de 80 excrements de gos.Ahir vam tornar a sortir a fer una volta i anar a veure el carrer Canà que ens havia comentat la Naila, i fer una petita volta fins tornar a l’escola.\nNomés sortir de l’escola, ja trobem la primera! De pujada cap al casc antic, no en trobem gaires. Però quan arribem al C/ Canà que queda una mica apartat…allò és un “camp de mines”!!! En trobem fins i tot en bosses negres amb un nus, llençades per allí.\nTambé vam trobar en “Pucky” un gos caçador que sempre passeja sol pel poble. Ens va acompanyar una part del recorregut i pel camí també vam veure com feia les seves necessitats a la vorera.\nEn un parell de botigues hi havia un pòster penjat amb un anunci on es demanava recollir les caques de gos.Vam tornar a l’escola i vam comptar més de 100 tifes durant el nostre recorregut.\nVam comptar un parell de dispensadors de bosses de plàstic per recollir les caques (un a la plaça davant de cal ventura) i l’altre prop de la Caixa.\nAra ens trobem en que alguns nens/es pensen que es molt difícil que puguem fer-hi alguna cosa, perquè realment ens trobem davant d’un problema molt gran. Però alguns d’altres, com la Nora, pensen que si les persones no són cíviques nosaltres les podem “Civicar” i mirar de posar-hi el nostre granet de sorra per resoldre aquesta problemàtica.\nA veure, ara, què decidim…!\nPD: Disculpeu si algunes de les imatges són fastigoses…però són la trista realitat.\nINFANTIL-DIA DE LA PAU


Francisco Vera Mascaró i Joan Vera Mascaró: al moll d’Alcúdia hi havia una peixada, ara és una claveguera\nFrancisco Vera Mascaró i Joan Vera Mascaró Es Forners (Alcúdia, 1936 i 1939) són mariners. D’ençà que eren al·lots pescaren plegats per Alcúdia, Menorca i fins i tot a les Illes Columbrets (Castelló)\n5 min. 14/09/2014 22:00\nFrancisco Vera Mascaró i Joan Vera Mascaró Es Forners (Alcúdia, 1936 i 1939) són mariners. D’ençà que eren al·lots pescaren plegats per Alcúdia, Menorca i fins i tot a les Illes Columbrets (Castelló). El 1984 Francisco començà a pescar al bou i Joan quedà en terra a fer d’armador. Tot i estar retirats, cada horabaixa són al moll, adobant qualque xarxa o ensenyant els més joves. Començàreu prest a sortir a la mar?\nVàrem partira pescar a 12 anys. Abans d’això, a molts d’al·lots d’ abordo (1) els feien aplegar xarxes, dur aigua per beure, buidar l’aigua de la barca... A ca nostra tenien un llaüt de trenta-vuit pams i començàrem a anar a la llagosta. Pescàrem un parell d’anys amb nanses, però no érem nansers nosaltres, com d’altres mariners del port. Moltes de les nanses que dúiem les fèiem nosaltres; xapàvem les canyes amb el motlo de xapar canyes (2), fèiem l’anfàs i armàvem la nansa. Agafàvem mòlleres i qualque altre peix, però el tresmall era més peixater.\nAcabada la llagosta, què tocava pescar?\nA final d’estiu pescàvem de xarxa prima, molls principalment, però qualque any t’arribaves a avorrir dels dofins, espenyaven molt la xarxa. Qualque pic els tiraven coets, però no els fan res, si han tastat els molls pots partir. En refrescar armàvem palangres per als déntols, i més d’hivern almadrava i almadravilla. Amb l’almadrava trèiem tonyines, mussoles, sírvies, bonítols... Si feia temporal, sempre agafaves més peix. Llavors n’hi havia molt, de peix, el veies brollar per tot dins la badia, però ara ja no se’n veu. Fan qualque copatell (3) de bonítols, però és que un temps n’hi havia molts.\nAgafàreu mai cap salroig (4)?\nSí, una vintena, potser més, perquè quasi cada any en trèiem algun. L’hivern de 1969 n’agafàrem set, tres la mateixa setmana. Un pesà 700 quilos; el segon, 800, i el tercer, 1.200(*). Això sense butza i fetge, perquè sense escorxar, el gros haguria passat les dues tones. No pareix vera, quin fetge més gros que té el salroig, d’aquí ve aquella dita “Tens més fetge que un salroig”. Aquest tan gros l’agafàrem a s’Escaleta del Cap del Pinar, hi havia 4-5 metres d’aigua just.\nEs varen vendre a Mallorca aquests salroigs?\nSí, es va pagar a 3 duros el quilo a la Llonja de Palma. Els forners de Ciutat en feien panades, com amb altres bastines. Es pot menjar, però hi ha peixos millors. Una altra bastina que ja no s’agafa és l’escat (5), cada any n’agafàvem uns quants, sobretot quan pescàvem per Menorca. La quissona i les cranques també s’han esvaït. Ai! per anar bé, a la mar no hauríem d’acabar amb tot.\nEls materials han canviat molt?\nSí, un temps les xarxes i els bous eren de cotó o de cànyom. S’havien d’eixugar i cada mes i mig les tenyíem al tenyidor (6). Capó, que era un home que anava a fer escorxa de pi, la molia a una mola que tenia amb una bístia, i en sortia una pols vermella. La duia i la posàvem a bullir dins una olla molt gran. Quan estava cuita, la tiràvem amb un buidador (7) dins unes piques grans. Llavors hi deixàvem en remull el bou i les xarxes i al cap d’un dia o més les trèiem i les eixugàvem.\nPel palangre, quina esca utilitzàveu?\nEscaven molt amb pop. En teníem dins un viver i quan l’havíem de menester l’escaldàvem i l’escaven. També anava bé amb cranc verd (8), dels que hi havia aquí mateix vora el moll. Arran del moll hi havia molt de peix, entraven cops de mollets a furgar dins l’herba, i la gent n’agafava a voler. Un temps sortien amb una beta (9) a calar quatre xarxes i agafaven una peixada dins aquestes altines (10). Ara, però, el moll d’Alcúdia és una claveguera, no hi ha ni herba ni altines!\nQuè són els fileros de corrent?\nDe vegades, després d’una bonança, la mar comença a ruar (11), però no rua per tot i queden uns caminois on es manté la mar en calma. Això són els fileros de corrent. A dins sempre hi queda cosa, borns, bornets (12) i s’hi posa brutor. Són bons per agafar-hi peix amb la fluixa.\nHi havia cap senya de mal temps o mala sort?\nSi de nit sentien sa queca (13), era una mala senya, i n’hi havia que tornaven enrere. Caminant de nit entre Alcúdia i el moll de vegades la sentien. Xerrar de capellans també estava mal vist: “Xerrau de putes, no de capellans!”, deien (riuen).\nAgafàreu tortugues qualque pic?\nSí, qualque pic els mariners n’agafàvem alguna per menjar un dia de mal temps. Per perdre el greix, les deixaven fermades per un peu al moll, i hi estaven prop d’un mes. Els al·lots venien a veurer-les, les estiraven i les amollaven. Un pic, però, en menjàrem i ens va fer mal; li agafàrem mania i no en menjàrem més. És molt millor l’aguiat de butza de tonyina. Un temps es menjava molt per aquí, perquè hi havia tonyines, no com ara.


La vida de Adriana Rosell timeline | Timetoast timelines\nVisc a Vila Olimpica\nVaig néixer per part, a les 8 del matí. El part va ser molt curt\nVan ser poques, i finalment vaig caure al terre, però ho vaig aconseguir.\nLa meva primera paraula va ser mama, i uns mesos després nina.\nQuan la vaig tastar, no em podía creure que hi hagués algo tant bo, m'encantava.\nPeriod: Sep 11, 2007 to 2017\nAmistat amb Samuel Senabre\nErem molt amics, fins que es va complicar amb una altre noia, que també volía afegir-se al grup, però em va acabar substituint.\nEm tallen el cabell per primer cop\nVa ser a casa, ma mare me'l va tallar i vaig cridar: "però, no em sortirà sang??"Ara que ho penso, tindría sentit\nVa ser dura de soportar per nosaltres, vem anar a viure durant una temporada molt crítica a casa la nostra àvia ( de part de pare ), van ser uns pocs mesos, després vem aconseguir tornar a un nivell econòmic estable.\nAprenc a a anar en bicicleta\nVa ser al jardí comunitari de la meva antiga casa, ja que ara ens hem mudat al costat del Súnion.\nDeixo de mamar\nEm va costar, però ho vaig aconseguir.\nMor el primer familiar\nJo, com encara era molt petita per entendre el fet de la mort, vaig preguntar: "On és? Tornarà?", mentre mirava per la finestra amb el meu pare.\nCau la primera dent\nLes meves dents van tardar molt en caure, i encara avui 2018 se'm estan acavant de caure, fins-hi tot em posaràn brakets de tant tortes i apretades que les tinc.\nOdi amb companya de classe\nEls pares es divorcien\nA mi em va costar superar-ho, però encara més a ells. Ara avui en dia encara tenim algun problema familiar, però tot i així ho superem i seguim endevan.\nPeriod: Oct 18, 2015 to May 25, 2016\nAtletisme a casa\nAmb els meus pares sortiem quasi cada dia a córrer a la platja, i al final ens banyavem, fos hivern o estiu.\nSincerament no ho tornaría a repetir, no en tinc gens de ganes. El noi anava a mb mi a classe, erem amics, però em calía coneixel encara més per saber si faríem el que vam fer, a més a més era part de desesperació per voler-me sentir com les meves amigues, ja que totes ho han fet.\nCanvi climàtic (fet climatogràfic)\nDesde el 1010 la temp0eratura ha pujat 1,55 graus més, hem de parar de contaminar i redur el plàstic, perquè al final acavarem matant-nos a nosaltres mateixos (després d'haver extingit a 150 espècies per dia).\nAtemptat a Barcelona (social)\nJust vaig sentir la notícia quan gèia en gespa humida, observant el capvespre ataronjat. Va arruinar el moment, però també va saber molt de greu per totes aquelles persones que havien patit mal.\nManifestació 1O (fet polític)\nVa ser dura, trista i molt injusta. Avis, nens i molta més gent van ser víctimes de la violència de la Guàrdia Civil.\nMor Stephan Hawkin (fet cultural)\nA mi m'ha sapigut molt de greu que mori aquest home tant savi, que ens ha aportat tantes teoríes i tantes veritats tant ben aclarades.\nAccident en cotxe\nEstavem a punt d'anar a Vic, a pasar un cap de setmana, però el meu pare es va distreure dient-me que deixés el mòbil i vam xocar amb el cotxe de davan, perquè no vam parar al semàfor, el vam arrossegar uns 7 metres cqap a endevan, però ningú va sortir ferit, només el nostre cotxe. RAC ens va deixar un cotxe i vam poder anar a disfrutar del camp


Dr. El nét adam de Jan Pol, James James, va causar la mort i la causa de la seva mort. - Notícies | Setembre 2021\nNét del Dr. Jan Pol, Adam James Butch, mort i causa de la mort. - Setembre 2021\nhank williams jr patrimoni net\nJan Pol, conegut per la seva aparició a The Incredible Dr. Pol a Nat Geo Wild, ha perdut el seu nét.\nEl veterinari, que va dedicar tota la seva vida a ajudar i atendre els animals dèbils i infectats, el nét Adam James Butch va morir el 18 de setembre, dimecres als vint-i-tres anys.\nQuè va passar al doctor Pol nét Adam Butch.\nLa raó exacta de la mort d'Adam Butch no ha esmentat als mitjans de comunicació. Així mateix, el seu avi tampoc no ha fet cap declaració o cap pronunciament en aquest tema concret. Va ser sobreviscut per la seva mare soltera.\nAdam ha deixat a la seva mare soltera, avis paterns, avis materns, la millor amiga Tyler Schmidt i altres membres de la seva família. Va mantenir una relació amb la núvia Julia Shepherd .\nEl funeral d’Adam se celebrarà el dijous 29 de setembre a la parròquia St Nostra Senyora de Czestochowa. Església Stanislaus, 1503 Kosciuszko Ave, Bay City, MI 48707.\nEls seus familiars, amics i familiars assistiran a la funerària Ambrose el 25 de setembre i a l'església a partir de les deu del dijous.\nEls parents propers i amics estan de dol per la mort d'Adam Butch.\nQui era Adam James Butch? El seu Wiki-Bio\ngina rodriguez patrimoni net\nAdam James Butch va néixer el 20 d'agost de 1996 i tenia 23 anys quan va morir. Va néixer a Saginaw com a fill del pare Gregory Butch i de la mare Kathlene Butch. El seu pare tampoc no és viu. En realitat, la seva mare és la filla adoptiva del doctor Pol.\nEl nét del doctor Pol, Adam Butch, vivia en una família gran amb la seva germana Rachel, els avis materns i parentals. El seu oncle, Charles Pol, és un famós productor i actor de The Incredible Dr. Pol, que també ha aparegut en papers similars a Sheriff Legend Gus Skinner i Calling Dr. Pol el 2013.\nPel que fa a la seva formació educativa, Adam va estudiar a St Stanislaus Elementary, MacGregor Elementary, Holy Family Middle i, finalment, es va graduar a All Saints High School el 2014. També es va dedicar a l'equip de futbol de Varsity i a la National Honor Society.\nEl nét Pol Butson, Adam Butch, es va matricular a la Michigan State University, on fins i tot va treballar com a assistent docent en el camp de la informàtica.\nQuan es va graduar, Adam va tornar a casa disposat a ajudar els altres durant la seva carrera professional. Després de rebre la certificació com a tècnic de farmàcia, va començar a treballar a Rite Aid.\nEl difunt Adam Butch tenia moltes ganes d’escoltar música o fer-ne una i tocar la guitarra.\nEl nét de Adam Pol, Adam James Butch, va morir el 18 de setembre.\nAdam només tenia 23 anys.\nLa raó de la seva mort no es revela.\nL’avi d’Adam no ha parlat res sobre aquest tema concret.\nEl nét del doctor Pol, Adam Butch, va mantenir una relació amb la nòvia Julia Shepherd.\nAdam va sobreviure per la seva mare soltera.\nAdam va néixer el 20 d'agost de 1996.


Apareix un vaixell desaparegut des de fa més de 100 anys\nApareix un vaixell desaparegut des de fa més de 100 anys a les Cascades del Niàgara\nEl vaixell anomenat ‘Iron Scow’ va desaparèixer el 1918 després de quedar-se atrapat en aquesta zona del Canadà\ndimecres, 13 de novembre 2019 - 14:49h\nImatge de les Cascades del Niàgara on s'ha trobat el vaixell desaparegut | National Geographic\nUna enorme barca anomenada ‘IronScow’ que va desaparèixer fa més de 100 anys va deixar sorpresos als treballadors de les Cascades del Niàgara després que la veiessin aparèixer de nou durant la nit de Halloween. El vaixell va quedar-se atrapat l’any 1918 amb dos mariners a uns 600 metres respecte a una de les cascades. En aquella època, per tal de rescatar els dos homes, van haver de fer-ho a través de boies, però es van enredar i finalment va haver de rescatar-los un mariner molt expert anomenat el “vermell” William Hill.\nEl cas és que l’intens temporal que va afectar a tot el nord-est dels Estats Units i el sud-est del Canadà, a finals d’octubre, amb fort vent i pluges molt abundants, van aconseguir desplaçar l’embarcació situada al mig d’un indret rocós amb fortes corrents d’aigua pròximes a les cascades del Niàgara, zona limítrofa amb els Estats Units.\nEl personal que treballa al Parc Nacional de les Cascades del Niàgara segueix observant de ben a prop els moviments que pugui fer el mediàtic ‘Iron Scow’ per si es torna a moure amb el següent temporal. Encara que els experts creuen que poden passar molts anys fins que es tornin a detectar desplaçaments significatius d’aquest vaixell.\nEN DIRECTE: Històrica inundació a Venècia amb un mort i més del 80% de la ciutat sota l’aigua\n"Masella es converteix en la primera estació catalana en estrenar la temporada d’esquí" "Matí de paraigües al sud de Catalunya amb pluges de fins a 15 l/m2"


Josep Maria Pañella: de juny 2013\nSerà molt fort veure els dirigents del PP de Castelló dient en veu alta això que el valencià ve de l’íber.\n"La parla dels valencians, que part sense dubte de la més profunda prehistòria, s'escriu ya des del segle VI abans de Crist ab el llenguatge ibèric i, després de les aportacions successives a partir de les fenícies, gregues i llatines, ha arribat als nostres dies en la forma que la coneixem."\nAquest paràgraf està extret de la Proposició No de Llei presentada pel PP per a demanar a la Reial Acadèmia Espanyola que "reconega al valencià la seua categoria de llengua o idioma propi dels valencians".\nDóna vergonya aliena imaginar què pensaran dels valencians els acadèmics de la RAE quan llegiran un acord tan surrealista, en el que es situa al valencià com antecessor del llatí. La proposta del PP sobre l’origen del valencià que assegura que ve de temps dels ibers és per a riure, si no fora per a plorar. No es pot imaginar una manera de fer quedar en un ridícul més espantós les Corts, a no ser que, ja posats, ara proposen aprovar que la terra és plana o que dos i dos sumen cinc. No em vull imaginar la cara que se’ls quedarà als acadèmics de la Reial Acadèmia Espanyola quan llegiran tantes bestieses una darrere de l’altra, i em dóna vergonya pensar què diran sobre el nivell cultural dels valencians.\nCom deuen d’estar de desesperats en el PP davant l’evidència, cada dia més clara, que perden les properes eleccions autonòmiques del 2015 –això si no es veuen obligats a avançar-les--, quan es veuen obligats a aprovar declaracions tan absurdes i ridícules com aquesta. I, sobretot, m’imagine la cara de vergonya i d’estupor d’alguns diputats i polítics castellonencs del PP, que conec personalment i sé que tenen clara la qüestió lingüística, si han de repetir en veu alta, i com una afirmació inqüestionable, això que “el valencià ve de l’iber”. D’acord que la política de vegades produeix estranys companys de llit, però m’imagine que aquesta vegada a molts d’ells els costarà, i molt, engolir-se aquest gripau.\nAquesta proposta, de totes maneres, és nul.la de ple dret. I és que, segons l’Estatut d’Autonomia vigent, aprovat fa uns anys amb els vots del PP, l’única autoritat sobre la llengua que parlem els valencians és l’Acadèmia Valenciana de la Llengua. I, de veritat, no m’imagine els membres de l’AVL avalant amb el seu vot, ni tan sols amb el seu silenci, aquesta aberrant proposició. Per tant, des de Compromís li exigirem a l’AVL que emeta un dictamen sobre aquesta proposta presentada a les Corts, exercint així la seua funció de màxima autoritat lingüística legal sobre el valencià, i que evite així l’espantós ridícul en què quedaríem els valencians si aquesta proposta arribara a la RAE, l’Academie Française o a qualsevol altre organisme acadèmic d’arreu del món.\nPublicat per Josep Maria Pañella i Alcàcer a 17:24 Cap comentari:\nSerà molt fort veure els dirigents del PP de Caste...


El I Concert Benèfic de NG d`Inca recauda més de 600€ a benefici del menjador social de la localitat | Noves Generacions de les Illes Balears\nEl I Concert Benèfic de NG d`Inca recauda més de 600€ a benefici del menjador social de la localitat\nMés de cent seixanta persones van acudir el passat divendres al Casal Cultural d`Inca, on es va celebrar el I Concert Benèfic de Noves Generacions del Partit Popular d`Inca, destinat a recaptar fons a favor del menjador social de la localitat mallorquina.\nDurant el concert de dues hores de durada, els presents van tenir l`ocasió de gaudir un gran nombre d`obres musicals tant clàssiques com modernes. En finalitzar el primer concert benèfic de joves intèrprets, la presidenta de l`organització juvenil a Inca, Cati Civera, va expressar el seu agraïment en nom de l`organització i el seu propi a tots els joves músics que van fer possible l`actuació i al públic que es va comprometre amb la causa.\nL`accés al concert requeria un donatiu de 4 euros, destinats íntegrament al Menjador Social de Inca. Van estar presents Rafel Torres, alcalde del municipi, Marga Prohens, adjunta a presidència de NNGG de les Balears i portaveu parlamentària del PP, i Pere Rotger, president del Parlament balear.


Arxiu Històric de Ciutadella - Artxipèlag\nInici » Directori » Mapa d'equipaments culturals de les Illes Balears » Arxius, biblioteques i museus » Arxius i centres de documentació » Arxiu Històric de Ciutadella\nRecull la documentació històrica de Menorca, en particular l’arxiu de l’antiga Universitat fins al segle XIX\nArxiver: D. Florenci Sastre Portella\nHorari: de dilluns a dissabte de 9 a 14h\ndireccio-postal c/ Seminari s/n. 07760 Ciutadella de Menorca\ntelefon-fax 971 381 335\n2 thoughts on “Arxiu Històric de Ciutadella”\nLluís Montoliu i Viñeta ha dit:\n10/10/2018 a les 12:37\nA l’atenció del Sr. Florenci Sastre Portella\nPermeti’m que em presenti. Em dic Lluís Montoliu, soc mestre jubilat, visc a Vic i ara estic passant una setmana a Ciutadella.\nUns quants dies abans de venir, es va fer a Vic la inauguració d’un local on Gustavo Grünig, pintor argentí, exposava les seves pintures “Nuevas navegaciones”. Pintures de vaixells inspirades en els estucats de Cas Comte, que avui he tingut ocasió de veure directament. Com que volia saber més sobre la qüestió, m’he adreçat a l’Oficina de Turisme. I allà m’han dit que, si alguna persona me’n podia informar, era vostè. Per cert que, en obrir el web de l’Arxiu, m’he topat amb un vaixell que m’ha cridat força l’atenció.\nEl meu interès en el tema és purament allò que en podríem anomenar “curiositat intel·lectual”. De manera que entendré que no em pugui dedicar temps per a aquesta qüestió. Li agraeixo, però, la seva atenció.\n10/10/2018 a les 17:10\nNosaltres som un directori de cultura a les Illes. Això vol dir que donam informació sobre les persones de la cultura illenca, però no som el lloc de contacte. Si vosté vol posar-se en contacte amb D. Florenci s’ha de diririgir a l’arxiu històric de Ciutadella. Aquestes són les dades de contacte: https://artxipelag.com/empresa/arxiu-historic-de-ciutadella/\nUna abraçada i a la seva disposició


L'àrea d'Esports de la Paeria de Balaguer està treballant per tenir-ho tot a punt i poder obrir les piscines municipals d'estiu en cas que l'evolució de la pandèmia, finalment, així ho permeti. Així ho ha avançat en declaracions a Ràdio Balaguer el tècnic d'Esports, Albert Marvà, que es mostra confiat que les piscines puguin acabar obrint.\nEntres les mesures de seguretat i higiene per poder obrir les piscines municipals d'estiu s'està estudiant limitar l'aforament d'usuaris i establir torns per accedir-hi. També la desinfecció de superfícies i espais i no tant la de l'aigua, ja que, segons els científics, amb els tractaments que ja es fan habitualment és molt improbable que el covid-19 estigui actiu dins l'aigua i, per tant, no es pot transmetre.\nTot i que des de la Paeria confien en poder obrir les piscines d'estiu no han concretat la data a l'espera de com evolucionin les fases de la desescalada.


xats de vídeo de Cites\nUn altre nou xat de vídeo, que té una interfície en molts idiomes: anglès, internacional, francès, alemany, espanyol, portuguès i Xinès. Sí, els Xinesos xat aquí també, així que si voleu comunicar-se amb els Xinesos, llavors vostè ha vingut, precisament, el lloc adequat.\nCada vídeo xat està connectat càmera webcam amb les dones i els homes\nXat amb webcam en absolutament gratuïta. Connectar-se al xat de vídeo d’avui i aviat fer noves amistats.No t’oblidis de girar la càmera de manera que la parella pot veure.\nEl principi de xat de vídeo és que Vostè connectar la webcam per esdevenir membre d’una comunitat virtual, que també tenen les seves Càmeres. A més, algunes de vídeo sales de xat es poden crear sales per a ús privat xat de vídeo. Les nostres sales de xat gratis fàcil per xatejar amb vídeo amb persones de qualsevol lloc sense necessitat de descàrrega de programari. Encara que Vostè no ha de connectar la càmera web o MIC de xat de vídeo, però recordi que Vostè tindrà molta menys gent a xatejar. No cal perdre el temps per a la inscripció, com en altres llocs de Cites per Internet.El mateix ruleta de xat li donarà un munt de diversió.\nComençar a xatejar gratis i complir en les pàgines del nostre lloc web interessant gent des de casa, cafè o a qualsevol lloc amb accés a Internet que Et miren a través de la webcam! Ara Que ja no han de buscar les sales de xat gratis o pagant car llocs càmera web-xats.\nConvidar a la nostra pàgina als teus amics i gaudir de noves amistats\n← Vaig a una escola de noies. Ajuda com puc conèixer nois. Yahoo Respostes\nCites en línia sense necessitat de registre →


…the silence after… Tom Carr – Lluèrnia\nEl paisatge i la zona volcànica d’Olot i la Garrotxa conviden a reflexionar sobre temps molt anteriors als nostres, quan les forces de la natura donaren, amb contundència, forma a tot un entorn. Després de segles de “silenci”, aquesta força originària encara es percep en la seva topografia, natura, vegetació, en definitiva, en la seva essència.\nLa instal·lació es situa en un tram del riu Fluvià. Tot passejant per un camí que acompanya la baixada de l’aigua, anirem trobant algunes zones il·luminades amb una variació de punts de llum freda o més càlida. Descobrirem en la foscor de la nit racons d’un paisatge de tardor ben viu, que convidarà a ser observat des de diferents angles. Algunes projeccions ens remetran al foc originari.\n…the silence after… subratlla aquest fluir del temps que ens connecta aquest molt l’abans amb l’ara, i alhora posa l’accent en el canvi .\nTom Carr és escultor, professor de l’Escola Massana de Barcelona i ha impartit cursos a la School of Visual Arts SVA, de New York. Té una gran producció d’obra pública distribuïda per tot el món, múltiples publicacions i il·luminacions espectaculars. Comparteix taller amb la seva companya, la Carme Miquel, que també presenta la seva instal·lació Balises en aquesta edició de Lluèrnia.\nLa col·laboració amb Binari va fer possible que Tom Carr intervingués amb l’obra Chapters a la Bianyal 2017.\n… the silence after… és possible amb la col·laboració de:\ni la complicitat de\nPasseig basàltic (ribera del riu Fluvià)\nPrevious LinkBalises de Carme MiquelNext LinkpantallONOFF


Aldarull: Nicholas Winton\nSovint veiem gent que ha dedicat la seva vida o una bona part a ajudar els altres posant en perill la seva mateixa. Tenim un exemple actual d’atruisme en els metges i cooperants de les ONGs que ajuden els infectats d’Ebola. Un dels grans casos donats seria el de Nicholas Winton, l'home que va salvar 669 nens jueus de la mort a mans de l'Alemanya nazi tot just abans de l'inici de la Segona Guerra Mundial el 1939.\nSr. Nicholas Winton\nEl 1938 tenia previst passar uns dies de vacances esquiant a Suïssa quan va rebre una trucada telefònica del seu amic Martin Blake que tenia una proposta molt interessant: treballar temporalment en els camps de refugiats de la zona on molts jueus malvivien en condicions infrahumanes. La visió del drama el va marcar profundament, així que va elaborar un pla per treure del país tants nens jueus com fos possible. Hi va haver una allau de sol·licituds; en pocs dies centenars de famílies havien anat a demanar ajuda per salvar els seus fills.\nVa aconseguir crear una organització a la qual va batejar amb el nom de "El Comitè Britànic per als Refugiats de Txecoslovàquia, Secció per a Infants". Va tenir dos grans problemes:aconseguir el finançament necessari per pagar els costos del viatge en tren dels nens i triar a qui salvar. Finalment, va prometre acceptar els que fossin menors de 18 anys només si hi havia famílies disposades a acollir-los i que a més s'hauria de pagar a compte 50 lliures per cada nen. En unes setmanes, centenars de famílies van acceptar acollir els nens i van aportar els diners necessaris com per iniciar els transports.\nEn total Winton rescatar 669 nens jueus. La seva gesta, que hagués merescut múltiples condecoracions i actes d'homenatge, va quedar en l'oblit durant 50 anys, ja que va preferir mantenir els fets en secret.\nActualment resideix a Maidenhead, una petita localitat situada al sud de Gran Bretanya. Sempre porta un anell que li van regalar alguns dels nens a qui va salvar, amb la següent inscripció: «Salva una vida, salva el món».\nRobert Scherer i Marçal Caravaca 4t A\nPublicat per Aldarull a 11:20\nRoger Huguet Albareda 17 de novembre de 2014 a les 10:46\nAquest home és un heroi, una gran persona que ajuda a la gent i és mereix un merit enorme s'ha de sentir a dintre del seu cor molt bona gent.\nPau Condom 17 de novembre de 2014 a les 10:48\nGran persona! Molt bon article nois!


Descobrim el que trepitgem! - Grup de Naturalistes d'Osona\n16 d'octubre de 2021 / 10:00 - 14:00\n« Papallones nocturnes\nTaller d’anellament d’ocells »\nOsona té una història geològica privilegiada, dominada per un mar de fa uns 40 milions d’anys. Els milions d’anys de processos geològics l’han modelada d’una manera característica. En aquesta sortida s’observaran fòssils i roques que ens permetran llegir i comprendre aquest paisatge.\n*Sortida per a tots els públics.\nÀrea a estudiar: Casol de Puigcastellet\ndivulgació, fòssils, geologia, roques\nDavant del Bar-Restaurant “l’Espai” a Folgueroles\nC/del Rec d’Acumulada, 9\nFolgueroles, + Mapa de Google


Glenmorangie The Original 10 Anys. Comprar whisky escocès.\nInici > Destil·lats>Whisky>Whisky escocés>Glenmorangie plc>Glenmorangie The Original 10 Anys\nDestileria: Glenmorangie plc\nCaracterístiques de Glenmorangie The Original 10 Anys\nGlenmorangie The Original 10 Anys representa l'elegància, l'esperit floral i el pilar fonamental de Glenmorangie. És un whisky single malt envellit durant 10 anys, resultat de barrejar un delicat destil·lat que sorgeix dels alambins més alts d'Escòcia amb bótes de roure americà blanc de primer i segon any.\nAllà madura 10 llargs anys en què desenvoluparà un perfecte equilibri entre la dolçor i la complexitat. El resultat és un destil·lat madur que és suau, dolç i cremós, perfecte per gaudir en qualsevol moment.\nNota de tast Glenmorangie The Original 10 Anys\nTast a la vista Color pàl·lit daurat llimona.\nTast al nas Presenta aromes de cítrics i préssecs madurs suavitzats per l'aroma de la vainilla. Tast a la boca Primer es detecta la vainilla per després esclatar en una explosió de fruitositat floral. El seu postgust és net, amb tocs de taronja i préssec.\nDestileria Glenmorangie plc\nAltres destil·lats de Glenmorangie plc


CARPE DIEM: d’abril 2017\nFa uns dies vaig trobar la fotografia que avui comparteixo amb tots vosaltres, la meva primera mona. I és clar, la nostàlgia del temps viscut amb els iaios es fa palesa, i em trasllada als meus primers anys a Picamoixons, on els carrers eren pedruscams, la vida tranquil·la, i la mirada de nen feia encara més plàcida tota aquesta etapa.\nAra, la vida és atrafegada, tot és alfat, i els iaios ja no hi són, però queda el millor d'ells;\nl'amor que em van oferir. El iaio era el meu padrí.\nPotser la mona esdevé un gest més del què podem fer els padrins, quan adquirim la responsabilitat d'esdevenir uns éssers especials per als infants. I com diu el petit príncep "totes les persones grans han començat essent nens". Aquesta tarda, el meu fillol de 25 anys m'ha abraçat i m'ha demanat la mona.\nA tots els padrins i padrines, no oblidem que som especials, i que amb el pas dels anys, els records perduren sempre amb la dolça mona, o amb l'abraçaca, el dibuix, el somriure... o senzillament, pel fet de ser el millor padrí i padrina que podrien tenir els nostres fillols i filloles.\nPublicat per Dafne a 20:58 6 comentaris


Uns pressupostos per a qui més els necessita - Elena Costas\nUna dona i el seu fill al seu domicili de Ciutat Meridiana. CRISTINA CALDERER\nAra que és temporada de pressupostos, tant a Catalunya com a Madrid, és més rellevant que mai preguntar-nos fins a quin punt la despesa social que s’aprovi contribuirà a millorar-nos la vida. És probable que la resposta no ens agradi gaire, especialment si som dels que necessitem més suport de l’Estat.\nQuè entenem per despesa social? Es tracta de tots aquells diners públics que es destinen a protecció social –pensions, prestacions i transferències socials–, educació i sanitat. Si bé les jubilacions i l’atur depenen principalment del govern central, les comunitats autònomes i els ajuntaments tenen molt a dir pel que fa a als altres serveis socials. I és per això que és important que tant els pressupostos catalans com els espanyols assegurin la capacitat de redistribució de la seva despesa social.\nEn un estudi publicat pel Fons Monetari Internacional (FMI), Svetlana Vtyurina es pregunta fins a quin punt la despesa social a Espanya –del govern central, els autonòmics i els locals– és efectiva per reduir la desigualtat. La idea és senzilla. Els nostres ingressos depenen en primer lloc del que ens paguin pel nostre treball, així com d’altres fonts econòmiques: herències, rendiments de l’estalvi o fins i tot la loteria. Després, l’Estat, a través del sistema d’impostos i transferències socials, redistribueix aquesta riquesa intentant augmentar la igualtat entre els ciutadans.\nTenim un model de protecció social orientat a protegir els més grans, a costa en molts casos de les generacions més joves\nEls nostres nivells de desigualtat són dels més alts de la Unió Europea, i van empitjorar arran de la crisi. Malgrat la lleugera recuperació econòmica, encara tenim un llarg camí per recórrer per arribar a la mitjana europea. I, ara per ara, sembla que l’Estat, més que ajudar, ens allunyi d’aquest objectiu. La redistribució d’ingressos del nostre sistema fiscal, tenint en compte la despesa social, està molt per sota de la mitjana europea: qui es beneficia principalment de l’acció de les nostres administracions públiques són les classes mitjanes, així com els pensionistes. La redistribució fiscal se centra en la gent gran i deixa els joves i les famílies vulnerables en situació d'especial desavantatge.\nSi considerem les taxes d’atur juvenil al nostre país (el doble de la mitjana europea), així com la cada cop més preocupant taxa de pobresa infantil, en la qual liderem els rànquings dels països industrialitzats, queda clar que comptar amb un sistema públic de despesa social ineficient és un luxe que no ens podem permetre. El mateix estudi de l'FMI destaca el pes que té el nostre mercat laboral, que expulsa molts treballadors. I això afecta especialment els joves, que en molts casos són famílies amb fills o estan començant els seus projectes familiars. El problema de fons és que el sistema de protecció social no funciona com una xarxa de seguretat. La redistribució pública és en molts casos per a aquells que ja han cotitzat, via pensió o prestacions d’atur, i són molt poques les ajudes que es destinen a les famílies més vulnerables.\nTenim un model de protecció social orientat a protegir els més grans, a costa en molts casos de les generacions més joves. Més enllà de la seva ineficiència, i de les conseqüències que ens trobarem en un futur cada cop més proper, aquest sistema representa també la fi d’un pacte intergeneracional. Demanem als joves que facin la seva aportació en un mercat cada cop més incert, en què la possibilitat de tenir una feina o una casa o construir una família és gairebé una utopia. I en què ells es veuen deixats de banda per part d’un Estat que sembla obviar l’important repte demogràfic.\nNo es tracta –només– de gastar més en despesa social, sinó de fer-ho millor. I això és especialment important tenint en compte l’angoixant pressió del deute públic. Cal coordinar les diferents prestacions i orientar-les a qui més les necessita assegurant que aquells que tenen menys no quedin fora dels sistemes d’ajuts. Cal garantir també el paper rellevant que tenen tant l’educació com la sanitat públiques per fomentar la igualtat d’oportunitats. I cal no oblidar que, per aconseguir un creixement inclusiu, cal reformar un mercat laboral dual en el qual es configuren les desigualtats que després l’Estat no sembla capaç de corregir. És a dir, cada partida dels pressupostos que es discutiran al Parlament i al Congrés hauria de tenir present els seus efectes desiguals sobre la ciutadania.\ndesigualtat pressupostos vulnerabilitat


Oferim als nostres clients un departament exclusiu per realitzar les reparacions de forma ràpida i eficaç, aconseguint minimitzar el temps transcorregut des de la recepció dels materials danyats i la seva devolució.\nEl nostre departament està capacitat per reparar o oferir una solució alternativa a qualsevol dels components subministrats per la nostra empresa per obsolets que siguin. També podem oferir reparacions o solucions a alguns dels components existents al mercat que no hagin estat subministrats per la nostra empresa. Si té algun dubte sobre aquest tema no dubti a consultar.\nTambé poden enviar-nos els materials i sol·licitar una valoració prèvia de la reparació sense compromís.


S.S. Barcelona. 01/11/2011 00:00\n260x366 L'escola Sa Forcanera de Blanes, en barracons, està pendent del projecte constructiu del col·legi. / CÈLIA ATSET L'escola Sa Forcanera de Blanes, en barracons, està pendent del projecte constructiu del col·legi. / CÈLIA ATSET\nEl president del Consell Escolar de Catalunya -òrgan assessor i de consulta del Govern-, Ferran Ruiz, és un gran defensor de transformar l'arquitectura d'escoles i instituts per adaptar els edificis a les noves necessitats educatives i per treure tot el suc a les noves tecnologies, que permeten més personalització en l'educació. "Hi ha moltes experiències innovadores en centres educatius de tot el món que no estan basades en el concepte de classe impartida" i que fugen, per tant, de l'habitual aula amb pissarra i pupitres, explica Ruiz.\nTot i la retallada de fons públics, que ha afectat especialment la construcció de nous centres escolars, Ruiz considera que és el moment de repensar l'arquitectura de col·legis i instituts, un procés que ell considera que ha de partir dels mateixos centres, amb plans impulsats pels equips directius i adaptats a les circumstàncies concretes de cada alumnat i projecte educatiu. L'administració catalana, però, ha decidit fer el primer pas posant el debat sobre la taula.


Es cancel·la el Sant Joan Florit 2020\n25/03/2020 Cultura - Jordi Rodríguez\nSant Joan Florit engalana els carrers amb plantes i flors.\nL'Associació de Veïns de Sant Joan ha decidit suspendre l'edició d'aquest any de la festa Sant Joan Florit, que s'havia de fer el diumenge 10 de maig. La causa és la crisi del coronavirus, que condiciona tots els preparatius. Aquesta popular celebració va arrencar l'any 2004 amb motiu del pubillatge sardanista de Palamós i consisteix en engalanar els carrers amb plantes i flors, a més de programar espectacles i una fira d'artesania.\nSant Joan Florit hauria arribat aquest any a la seva setzena edició. L'organització, l'Associació de Veïns de Sant Joan, però, ha decidit suspendre-la. No tant per quina serà la situació de l'emergència sanitària al maig, sinó perquè ara ja s'haurien d'estar fent molts preparatius i els protocols de confinament ho impedeixen. Escoltem Carles Sala, membre de la junta de l'Associació de Veïns de Sant Joan.\nAmb motiu del Sant Joan Florit, els carrers del nucli de Sant Joan s'omplen de flors, artesania i activitats. Espais públics i privats llueixen elaborades ornamentacions amb plantes i flors, en una jornada festiva coordinada per l’Associació de Veïns. També hi ha activitats paral•leles amb actuacions musicals i jocs per a la mainada, a més d’una arrossada popular. Malgrat la suspensió de l'edició d'aquest any, l'Associació de Veïns ha volgut agrair la col·laboració de la població, entitats i institucions en la tasca que s'havia fet fins ara.\n03/05/2019 - Cultura Quinzena edició del 'Sant Joan florit', aquest diumenge\n16/05/2018 - Cultura El 'Sant Joan Florit i Artesà' dona la benvinguda a la primavera, en un nou vídeo de Ràdio Palamós.