Església de Santa Maria de Rubió | Mas del Tronc\nL’Església de Santa Maria de Rubió està situada al poble de Rubió a l’alta Anoia, al peu del castell de Rubió. L’església ha exercit les funcions parroquials des dels seus orígens en el segle XI fins a l’actualitat.\nL’edifici actual va ser construït entre 1275 i 1300, substituint una església anterior que s’esmenta en documents medievals des del 1082. La construcció fou a petició dels senyors de Castelloló, potser enterrats a la zona del presbiteri.\nL’església estava integrada amb les estructures del castell i formava part de les seves construccions defensives. La coberta superior culmina en un ampli terrat envoltat d’un mur fortificat, des del que s’accedeix a una torre-campanar situada a l’angle sud-oest.\nL’Església de Santa Maria de Rubió és un temple d’estil gòtic. La planta rectangular té una única nau coberta amb doble volta de creueria, i presenta als vèrtexs dues claus de volta esculpides amb l’Anyell Pasqual i un petit Pantocràtor. Els arcs arrenquen de mènsules esculpides: Sant Joaquim i Santa Anna al presbiteri, escuts heràldics dels Castellolí a l’arc total central i l’àliga de Sant Joan amb un escut, a la zona del cor. La nau central té a banda i banda sengles capelles laterals de volta ogival i coberta de creueria.\nSituades a l’angle nord-est hi ha la sagristia i una capella, també d’estil gòtic. La resta de capelles van ser obertes entre els contraforts en els segles XVI i XVII, coincidint amb la construcció del tercer pis, el campanar i el cor. Al llarg dels segles XVI i XVIII, i al segle XX, l’església sofrí diverses restauracions. L’última va ser duta a terme entre 1985 i 1989 sota la direcció de J. Asarta.\nEn el mur nord de l’església hi ha la portalada principal de tradició romànica. Construïda a finals del segle XIII], es compon d’arquivoltes de mig punt que arrenquen de columnes aparellades amb capitells esculpits amb motius vegetals i zoomòrfics. Pels seus trets estilístics, l’obra es vincula a l’escola de Lleida. Aquesta portalada fou restaurada l’any 1989.\nEn el mur sud es conserva un reduït portal secundari, amb forma d’arc de mig punt, adovellat i motllurat\nL’any 1985-86 es feren unes excavacions que van posar al descobert sota el paviment de la nau de l’església dos camps de sitges, utilitzades per emmagatzemar cereals, i que ja devien ser emprades amb anterioritat a l’edificació del temple. El més antic dels dos, del segle X, apareixia cobert amb una capa de cendres, pel que es creu que fou abandonat a causa d’una destrucció bèl·lica. Seguidament s’hi obriren unes sitges que estigueren en ús fins a la construcció del temple romànic.\nL’església de Santa Maria de Rubió és tot un referent del municipi. Fins i tot, l’escut municipal de Rubió actual té com a element central un castell de guies (vermell heràldic) sobremuntat amb un muntat d’argent, acompanyat d’una flor de lis també d’argent, atribut de la Verge Maria, patrona de la localitat\nTags: cotxe, cultural, Rubió, un dia. Bookmark the permalink.\nPrevious post ← Premses de vi encastades a la roca del Cau de la Guineu\nNext post Retaule de Santa Maria de Rubió →


L’Oficina Jove del Maresme-Sidral ofereix noves formacions en línia – Estudiar a Mataró\nEstudiar a Mataró / Notícies / L’Oficina Jove del Maresme-Sidral ofereix noves formacions en línia\n17 de novembre de 2020 a Notícies\nEs programen quatre activitats formatives en línia per aquest hivern: Monitor/a de lleure infantil i juvenil, Vetllador/a d’infants amb necessitats educatives especials, Monitor/a de menjador escolar i un Curs d’activitats fisicoesportives.\nAl llarg del curs, des de l’Oficina Jove del Maresme – Sidral (servei ofert pel Servei de Joventut de l’Ajuntament de Mataró) es programen diferents cursos a càrrec d’escoles de formació reconegudes per la Direcció General de Joventut de la Generalitat de Catalunya.\nDes de l’Oficina Jove del Maresme – Sidral s’ofereix una programació anual de cursos en l’àmbit de la formació en el lleure i l’esport amb l’objectiu de posar a l’abast de les persones joves una oferta que faciliti la formació d’aquelles persones que estan fent tasques de voluntariat a esplais i agrupaments escoltes de la ciutat, o aquelles que vulguin desenvolupar activitats professionals en l’àmbit del lleure infantil o juvenil. Aquestes actuacions s’emmarquen en l’acció 133. “Formació en el lleure” del Pla Jove x Mataró 2018-2022 que es correspon a l’objectiu 3.2.1. relatiu a “donar suport i visibilitat a l’educació en el lleure garantint el seu caràcter inclusiu i reconeixent el seu paper transformador”.\nEnguany s’ha considerat oportú ampliar l’oferta d’activitats formatives més enllà de la formació en el lleure, incorporant altres monogràfics que poden ser d’interès pel col·lectiu jove. Degut a les circumstàncies actuals derivades de la pandèmia de la COVID-19, s’ha considerat adient i oportú oferir aquestes formacions en la modalitat en línia.\nA continuació es concreten diferents informacions relatives a les activitats formatives que s’ofereixen per aquest hivern:\nÉs la formació bàsica per intervenir en activitats de lleure infantil i juvenil. Proporciona eines per organitzar, dinamitzar i avaluar activitats: aplicant tècniques específiques d’animació grupal, incidint en l’educació en valors i atenent les mesures bàsiques de seguretat i prevenció de riscos.\nLa formació va a càrrec de l’Escola Lliure el Sol. El curs consta de 310 hores, de les quals 125 h corresponen a l’etapa lectiva, 160 hores corresponen a les practiques i 25 h a l’elaboració de la memòria.\nEl requisit a complir per a accedir al curs és ser major de 18 anys a l’inici d’aquest.\nS’entregarà el títol oficial de Monitor/a de Lleure un cop realitzat el curs, superades les pràctiques i aprovada la memòria de practiques per part de la Generalitat de Catalunya.\nEn aquest curs es busca capacitar els i les participants en les competències bàsiques per fer de vetllador/a d’infants amb necessitats educatives especials (NEE), en àmbits d’educació formal i no-formal. Es treballa entorn a l’educació especial i les tasques i funcions del vetllador/a d’infants amb NEE. Es donen eines per tractar de forma adequada a les persones amb diferents tipus de diversitat funcional, així com per adaptar activitats per tal que aquests infants puguin participar.\nLa formació va a càrrec de l’Escola Lliure el Sol. La durada del curs és de 20 hores i s’impartirà els dies 21, 22, 23, 28, 29, 30 de desembre i 2 i 4 de gener. Amb sessions en línea de 18.30 a 20.30 hores.\nAquesta oferta d’activitats formatives continua reforçant l’aposta del Servei de Joventut de l’Ajuntament de Mataró per la formació i la capacitació de les persones joves com a eina de desenvolupament competencial i social. Al llarg de l’any 2021 s’aniran oferint noves programacions de cursos adaptades a les necessitats i motivacions dels i les joves de la ciutat.\nPer estar al dia de les diferents activitats i informacions d’interès pels i les joves, es poden seguir les xarxes socials de Mataró Jove


Rijkaard recorda als seus homes que cal evitar un excés de confiança contra l'Espanyol\nGabri i Quaresma són les dues novetats de la llista de convocats del Barcelona respecte de l'equip que va guanyar el Reial Madrid. El polivalent jugador català torna després d'una lesió i l'extrem portuguès no va anar al Bernabéu per decisió tècnica. Frank Rijkaard ha cridat 19 jugadors per rebre l'Espanyol i, per tant, n'haurà de descartar un abans del partit. Dinou victòries del Barça i un empat a zero és el balanç dels últims 20 derbis en terreny blaugrana.\n01/05/2004 - 00.00 Actualitzat 02/05/2004 - 02.39\nMissatge de Frank Rijkaard a la plantilla blaugrana de cara al derbi. No val a refiar-se. Ni els setze partits que el Barça porta sense perdre ni el fet que l'Espanyol dugui 22 anys sense guanyar al Camp Nou són, per al tècnic holandès, arguments de pes per pensar que els tres punts es quedaran a casa. L'absència de Puyol obligarà el preparador blaugrana a refer la defensa. Cocu serà l'escollit per jugar de central, i no el mexicà Márquez, en teoria, el seu substitut natural. Rijkaard ha convocat dinou jugadors per al derbi. Gabri i Quaresma, que es disputarà amb Overmars un lloc a l'equip, són les novetats. L'equip ha quedat concentrat a partir de tres quarts de vuit d'ahir dissabte.


Disponible la nova base de dades internacional de Banca Armada - Promovem el finançament ètic i solidari\nPosted on 10/04/2018 by Fets Finaçament ètic i solidari\nEn el marc de la Campanya Banca Armada, el Centre Delàs d’Estudis per la Pau, en col·laboració amb Don´t Bank on the Bomb i amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona, ha fet pública una nova eina en la qual es presenten les dades actualitzades relatives al finançament de la indústria d’armament entre 2011 i 2017, per part d’entitats financeres de tot el món identificades com a Banca Armada. És a dir, els principals bancs, grans empreses asseguradores, societats de gestió d’arxius, fons de patrimoni sobirà, alguns fons de pensions i institucions públiques d’arreu.\nLa cerca permet seleccionar per entitat financera, país on l’entitat financera té la seva seu i empresa d’armament, i està disponible en català, castellà i anglès. Inclou també representacions gràfiques i rànquing de banca armada per països i per entitats financeres, juntament amb un fitxa per empresa amb dades clau sobre el seu sector d’activitat.\nRecordem que el concepte de Banca Armada fa referència a totes les entitats financeres que participen en el negoci armamentístic mitjançant un o diversos tipus de finançament, els quals es desglossen en aquesta base de dades en 3 categories: l’emissió de bons i pagarés; la concessió de crèdits a les empreses d’armes; fons d’inversions, accions i bons en empreses d’armament.\nL’objectiu d’aquesta nova base de dades és posar al servei de l’usuari la possibilitat de profunditzar en l’anàlisi sobre la relació del comerç d’armes i les entitats financeres de tot el món, des d’una perspectiva crítica basada en la cultura de pau.\n← Previous Previous post: La revolució de les butxaques… públiques! NOVA CAMPANYA 2018\nNext → Next post: Per una educació econòmica transformadora, impulsem les finances ètiques a l’aula


Obtenim dos premis Euroscola organitzats pel Parlament Europeu – Escola Sant Gervasi Cooperativa\nEts aquí: Inici1 / PREMIS2 / Obtenim dos premis Euroscola organitzats pel Parlament Europeu\nObtenim dos premis Euroscola organitzats pel Parlament Europeu\nDos equips formats per alumnes de 4t d’ESO d’Escola Sant Gervasi Cooperativa han obtingut el primer i quart Premi Euroscola 2016 organitzat pel Parlament Europeu en la seva 22ena edició.\nL’Oficina d’Informació del Parlament Europeu a Barcelona va organitzar el passat divendres dia 3 de juny un acte en el qual diversos eurodiputats catalans van lliurar els Premis Euroescola 2016. Els alumnes d’Escola Sant Gervasi, que participaven en la categoria d’anglès, van presentar projectes relacionats amb el Programa Erasmus (euroescola-erasmus) i els 30 anys de l’entrada d’Espanya a la Unió Europea (30 years of Spain in Europe).\nEn aquesta edició, el Concurs Euroscola ha pretès motivar la reflexió entre professors i alumnes de Secundària sobre el procés de transformació d’Espanya des que s’integra a la Unió Europea el 1986; promoure el pensament crític, valorar el que s’ha aconseguit i analitzar els desafiaments i els reptes que es plantegen per al futur. De quina manera la integració d’Espanya a la UE ha contribuït en els canvis d’aquests últims 30 anys? Què s’ha fet amb els fons europeus que s’han rebut? Quins efectes ha tingut en la vida dels joves i, en general, en la vida de tots?…\n0 0 Marc Mas https://santgervasi.org/wp-content/uploads/2020/03/logo_sanger_blanc-1.png Marc Mas2016-06-06 08:34:362016-06-06 08:34:36Obtenim dos premis Euroscola organitzats pel Parlament Europeu\nDavid Cos és ponent de l'Executive Meeting 2016 d'EADADos alumnes de Batxillerat obtenen Premi Poincaré de Matemàtiques


Ferran Madico s’incorpora a La Seca Espai Brossa | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nFerran Madico s’incorpora a La Seca Espai Brossa\n20 espectacles componen la programació de la nova temporada al teatre barceloní\nBarcelona 8 SET 2016 - 12:55\tCEST\nAmb una crida del seu director, Hermann Bonnin, a la rebel·lia davant dels temps que vivim, La Seca Espai Brossa va presentar ahir la programació de la nova temporada. Hi figuren moltes propostes interessants, com la celebració dels 50 anys de professió d'Enric Majó, el retorn del veterà iconoclasta Iago Pericot, Brossa, màgia, és clar, o la reposició de dos dels èxits de la temporada passada: Romeu i Julieta i La Bohèmia.\nEn total, 20 espectacles componen la temporada a l'emprenedor centre escènic de la Ribera, que va anunciar la incorporació del director Ferran Madico com a adjunt de programació.\nLa Seca aixeca el teló amb La rebel·lia possible, que representa la lluita contra les petites injustícies del dia a dia, segons el seu director, José Sánchez Orosa. A la sala petita arrenca El darrer dia del cafè de la Granota, dirigida per Xisco Segura i basada en els contes de Jesús Moncada sobre Mequinensa.\nMajó celebrarà el seu mig segle d'escenaris amb Una vida al teatre, de David Mamet, dirigida per Moisès Maicas i acompanyat per Dafnis Balduz. L'obra és una dissecció dels actors, va explicar Maicas.\nA més de La Bohèmia, que va acabar la temporada passada amb les entrades esgotades, i del Romeu i Julieta de Marc Chornet, que tant va sorprendre i agradar al públic i la crítica (i que es tornarà a fer per Nadal), tornarà també Les criades, de Genet, dirigida per Genoveva Pellicer.\nUna de les propostes més eclèctiques serà Wohnwagen, una proposta multidisciplinària amb una companyia de catalans, londinencs i berlinesos que s'han unit per parlar de l'amor al segle XXI.\nUn Lorca, Amor de Don Perlimplín, amb Belisa al seu jardí es veurà al gener. Sergi Mateu posarà cos i veu a Oscar Wilde amb Sempre teu, Òscar. Real Politik, finalista de Premi Quim Masó; Karl Valentin, per Lluïsa Mallol; Protesta, de Havel, i l'adaptació per part d'Els Pirates Teatre d'El somni d'una nit d'estiu, de Shakespeare, són altres de les propostes de la temporada. Trashèdies, de Guillem Albà, posarà el focus en la cultura trash i adoptarà la forma d'instal·lacions dramatitzades.\nA l'abril s'estrenarà Diumenge, de Brossa, dirigida per Bonnin. I Pericot estrenarà al maig la seva història d'Adam i Eva en un món de pantalles. La màgia tornarà a estar a les mans, cada mes, d'un mag internacional.


Ser visibles - Carme Colomina\nCentenars de persones acampen des de fa mesos en una església i en dos campus universitaris del centre de Brussel·les NICOLAS LANDEMARD / EFE\nEscolta aquí l'article de Carme Colomina: 'Ser visibles'\nRegularització. Centenars de persones acampen des de fa mesos en una església i en dos campus universitaris del centre de Brussel·les per reclamar que es regularitzi la seva situació. Molts fa anys que viuen al país, treballant en negre: mà d’obra per a l’explotació, que ha quedat fora dels programes d’atenció legal, sense protecció social, desapareguts del sistema. La majoria van venir del Magrib i de l’Àfrica occidental i diuen que només aspiren a “ser visibles”.\nEl tancament econòmic de la pandèmia va endurir encara més la seva situació sanitària, laboral i administrativa. Les poques possibilitats de supervivència van quedar confinades. Desesperats, a finals de gener van decidir mobilitzar-se. Primer només eren una vintena. Ara n’hi ha centenars. Però, segons organitzacions no governamentals, a Bèlgica hi ha més de cent mil persones en aquesta situació.\nEntre els matalassos alineats a la nau central de l’església del Béguinage s’apleguen alguns dels cartells de la protesta: “No tenir papers és la mort”, “No hi ha espai per somiar”, “Déu és amb nosaltres”. A l’altra banda dels murs hi ha el silenci administratiu. El govern belga –una coalició impossible de set partits diferents– diu que no pot cedir al xantatge perquè seria injust per a la resta de migrants sense papers.\nLa situació, però, ha anat empitjorant. El 23 de maig, molts d’ells van començar una vaga de fam que encara dura i que ha obligat a evacuar ja els casos més greus a l’hospital. L’agència Reuters informava fa uns dies d’un intent de suïcidi en un dels campus. La imatge de Mohamed Lamine, sol·licitant d’asil d’origen algerià, amb els llavis cosits per evitar menjar s’ha convertit en un dels símbols de la protesta.\nDrets. La invisibilitat forçada de la pandèmia ha agreujat la situació dels més vulnerables. L’organització Global Monitor ha denunciat la sobreocupació de molts centres d’acollida i la repressió que han patit migrants i sol·licitants d’asil emmanillats, retinguts i detinguts quan han intentat entrar a Croàcia, Grècia, Itàlia, Polònia o Espanya; i les devolucions en calent que hi ha hagut també des d’alguns d’aquests països.\nEl tancament de fronteres pel covid-19 va fer caure, a principis d’any, les demandes de sol·licitud d’asil, però no ha aturat les travessies ni les morts al Mediterrani. I les traves polítiques han convertit el rescat en un impossible, amb el bloqueig constant de la feina de les organitzacions humanitàries i l’aposta absoluta dels governs europeus per la vigilància. Drons, satèl·lits i patrulles dedicades a retornar embarcacions a ports insegurs de països en conflicte on es vulneraran els drets humans d’unes persones a qui no preveuen salvar.\nPer això Dinamarca vol deslocalitzar l’acollida de demandants d’asil a algun país, probablement del continent africà, malgrat que el sistema d’acollida danès acabava de registrar la xifra de demandes més baixa dels últims trenta anys. I el Regne Unit es planteja fer el mateix. Per no voler, ja no es vol ni veure la responsabilitat internacional que ens obliga a donar respostes als que pateixen. Les anomenen polítiques de contenció quan en realitat no contribueixen gens a contenir el discurs xenòfob ni un populisme que se sent reafirmat en el discurs de la criminalització de la immigració. Una deshumanització institucionalitzada que invisibilitza drets i persones.\nmigracions drama humanitari


L'Olot suma tres punts essencials amb una victòria davant el Lleida (2-1)Olot Televisió\nLa Unió Esportiva Olot ha sumat la segona victòria de la temporada en un partit en el que ha estat més intens que el seu rival, el Lleida Esportiu. Dos gols de cap, un de Marc Mas i l’altre de Roger Vidal han acabat amb una ratxa de nou partits sense guanyar.\nLa Unió Esportiva Olot ha deixat clar des del primer minut al Lleida Esportiu que necessitava els tres punts. Els olotins han sortit molt intensos però amb precipitació a l’hora d’aproximar-se a l’àrea del Lleida. L’Olot ha disposat de les millors ocasions per obrir la llauna. La primera clara arribaria al 13’ amb un córner que agafava desprevingut el porter visitant. Al 25’ l’Olot s’avançava des de la cantonada: el servei de Nacho el pentinava Carles Mas perquè Marc Mas fes pujar l’1-0.\nLa reacció del Lleida Esportiu no ha tardat en arribar, al 29’, Jorge Félix aprofitava un mal rebuig de Ginard per posar les taules. A partir d’aquí les ocasions tornarien a ser del bàndol local, i la més clara arribaria al 40’, quan Marc Mas gairebé materialitzava una xilena molt ben executada.\nAmb l’1 a 1 començava la segona part amb un inici més actiu per part dels visitants. Però al 47’ Uri Santos avisava de les intencions garrotxines amb un xut ajustat al pal dret de Diego Rivas. Al 58’ la Unió Esportiva Olot tornava a superar el Lleida en el joc aeri, Roger Vidal rematava un servei de banda de Guzman pentinat per Barnils. Amb el 2-1 els homes de Raúl Garrido han reculat línies per tal de frenar les intencions ofensives del Lleida Esportiu. Al 72’ els del Segrià tindrien la més clara amb un cop de cap de Jordi Martínez, que no entrava per molt poc. El marcador no s’ha mogut més i la Unió Esportiva Olot ha sabut patir en els trams finals del partit.


Com dissenyar un pla d’igualtat? – CCIS Formació\n14 i 15 de desembre, de 9.30 a 13.30 h\nA propietaris, directors generals, directors i responsables de Recursos Humans o directius en general tant d’empreses privades com públiques que vulguin començar a familiaritzar-se amb la legislació que està a punt d’aprovar-se al País respecte a l’aplicació efectiva del dret a la igualtat de tracte i d’oportunitats i a la no discriminació entre homes i dones.\nFer un anàlisi del marc legal i de la Proposició de Llei per establir les bases legals i l’exposició de motius que ha de complir el Pla d’Igualtat.\n140 €. Inclou tota la documentació i el certificat d’assistència de la Cambra.\nSaúl Larrayad és fundador de la Consultora Tal3ntia a Andorra i Coordinador de l’Escola Europea de Coaching al Principat. Psicòleg, Màster en Direcció i Consultoria en RRHH per la Universitat de Barcelona i Coach Executiu Certificat PCC per la ICF. Té acumulats més de 20 anys d’experiència en Direcció i Gestió de Persones en multinacionals a Portugal, Espanya i Andorra i més de 15 com a formador. Posseeix experiència internacional gestionant persones a Europa i Àsia. Ha col·laborat en diversos projectes a Espanya en la definició de Plans d’Igualtat i està format en aquest país com Agente de Igualdad.\nLa lluita contra les desigualtats: acció de Govern i acció social.\nLa Llei 13/2019 per la igualtat de tracte i no discriminació.\nConcepte de dret a la igualtat de tracte i no discriminació.\nSensibilització, defensa i promoció del dret.\nEl lideratge de les entitats i empreses.\nProjecte de Llei per l’aplicació efectiva del dret a la igualtat de tracte i d’oportunitats i a la no discriminació entre homes i dones.\nEntorn actual i exposició de motius.\nMesures per l’aplicació efectiva del dret a la igualtat de tracte i d’oportunitats.\nDefinició d’indicadors i mesura dels efectes.\nRetorn de la inversió a l’hora de definir accions.\nEl Pla d’Igualtat i el seu valor afegit.\nEl rol de la Direcció i les àrees de gestió de persones.\nL’impacte en la imatge de marca.\nL’impacte en l’atracció de talent.\nEl Pla com a benefici social.


El gener en Camaloon\nHola! com han anat les primeres setmanes de gener per a tu? Fora encara és gris, la neu va caure una altra vegada i fa molt fred. Com panses el teu temps, et vas a quedar a casa o sortir de totes maneres?\nNosaltres en Camaloon prenem el temps per recarregar les piles i recollir noves idees. Hem estat molt creatius i hem publicat una sèrie de nous productes. Alguna vegada has entrat en la nostra galeria? Allí podrà trobar les creacions d'artistes de tot el món: Dissenys africans en xapa donen un toc especial al teu look, imants de nevera amb motius de Sushi i Nagiri en la teva cuina ... hi ha tantes idees que ens envolten! I com pots veure hem estat molt ocupats.\nQue bé que la nostra mascota Camaloon ens va ajudar molt:


Salut farà un cribratge intensiu de dos dies a Vilafant amb testos antigènics per detectar persones asimptomàtiques\nVilafant (ACN).- El Departament de Salut farà un cribratge intensiu de dos dies a Vilafant per detectar casos asimptomàtics de Covid-19 i tallar les cadenes de transmissió del virus.\nEs faran testos antigènics ràpids (TAR) als més grans de 16 anys. El cribratge tindrà lloc entre dimarts i dimecres al centre cívic les Mèlies. El Departament ha decidit impulsar el cribratge arran de l’alta incidència de coronavirus que hi ha al municipi, on en la darrera setmana s’han detectat nou casos nous. A més, el risc de rebrot se situa als 280,45 i un 4,19% de les proves fetes, ja siguin testos d’antígens o PCR, donen positiu.\nLes proves amb test antigènic ràpid (TAR) es faran els dies 21 i 22 de desembre al centre cívic les Mèlies, a la urbanització del Camp dels Enginyers. L’horari serà el mateix els dos dies, de tres de la tarda a vuit del vespre.\nDes del Departament de Salut s’ha decidit fer aquest cribratge donada l’alta incidència que encara hi ha actualment en aquesta localitat, veïna de Figueres. Aquesta última setmana el risc de rebrot se situa als 280,45 i s’han detectat nou casos positius, si bé fa dos era el triple de l’actual. Un 4,17% de les proves fetes (ja siguin testos antigènics ràpids o PCR) estan donant positiu.\nArxivat com a: Alt Empordà, Salut, Serveis, Societat Etiquetat com a: Alt Empordà, contagis, coronavirus, cribratge, risc de rebrot, Salut, serveis, societat, Vilafant


Basket club Canals celebra el 30 aniversari amb un partit contra les Llegendes del Valéncia Basket. – ConeixerCanals\nBy Conèixer Canals on 10 de junio de 2017 No Comments\nNo falteu al gran esdeveniment esportiu de l’any !!!\nPel matí es realitzarà un partidet entre les llegendes i “viejas glorias” del club que han format part durant els 30 anys.\nPer la vespra tindrà lloc el gran partit que enfrontarà el nostre equip contra les ” Llegendes del Valéncia Basket”.\nI per la nit tots els directius i jugadors de totes les èpoques que vuigen participar disfrutaràn d’un sopar per a finalitzar els actes oficials.\nGràcies a tots i VOS ESPEREM\nA partir de hui es possen a la venda la “Rifa-Entrada” de l’esdeveniment més esperat de l’any corresponent al 30 aniversari del Basket Club Canals.\nEs podran adquirir a partir de hui a aquestos punts de venda per la modesta quantitat de 2€.\n– Cafeteria Pa i Café (Avd. Vicente Ferri, junto UK Point).\n– Bar La Foguera\n– Pavelló Municipal.


Un polsim de refranys: de gener 2008\nPublicat per Víctor Pàmies i Riudor a 23:57 2 comentaris Enllaços a aquest missatge\nGener és el primer mes de l'any del calendari gregorià i té 31 dies. El seu nom ve del llatí Ianuarius, relatiu al déu Janus, el protector de les portes i entrades (per això s'entra a un any nou). Som a l’hivern i el refranyer ens avisa del fred rigorós i que el pagès no tingui pressa per anar al camp, perquè poca feina hi podrà fer. També dèiem al darrer programa que Desembre és l’avi de l’any i gener és l’hereu.\nCada any nou és hereu de l’anterior. Tots som hereus dels nostres actes passats, encara que haguem d’encarar el futur mirant avant.\nComença, doncs, aquest any 2008, any bixest o de traspàs. Què li demanem a aquest nou any que estrenem?\nAra que comença l’any, és bo fer un recordatori sobre la durada dels mesos de l’any. Hi ha una parèmia que ens ajuda a recordar quants dies té cada mes:\nTrenta dies té el novembre\ni l’abril, juny i setembre;\ntots els altres trenta-un\ni el febrer vint-i-vuit.\nTingueu en compte que és any de traspàs i febrer en té 29! I en castellà? També ho diuen, és clar: Treinta días tiene noviembre, con abril, junio y septiembre; veintiocho tiene uno, y los otros treinta y uno.\nAixí, per exemple, us dic ara els equivalents en català a alguns refranys castellans sobre el mes de gener. Els podeu trobar al Refranyer català-castellà que comparteixo amb vosaltres a Internet.\nPor San Antonio de enero, camina una hora más el traginero - Per Sant Antoni de gener camina una hora més el traginer.\nLe dijo julio al parvero: «Ya dormirás en enero» - El gener és dormiler.\nAgua de enero, todo el año tiene tempero - Aigua (o pluja) de gener, omple bótes i graner (o sempre fa bé). També: No fa bon gener si no deixa les basses plenes.\nEnero el friolero, entra soplándose los dedos - Gener fredolic entra bufant els dits (Explicació: els mesos de gener i febrer són els de més fama, i amb raó, de freds. L'acció d’escalfar-se els dits amb la calor de l'alè és espontània per tot).\nAl fin postrero, el dinero es del banquero - De gener a gener es doblers són d'es banquer (Explicació: es diu per assenyalar que no solen existir els despreniments desinteressats i menys quan es tracta de diners).\nDiem del gener:\nAigua al gener, omple bótes i graner i la pica de l’oli també (o tot l’any va bé)\nAl gener, cada ovella amb el seu corder\nAmoretes de gener, per sant Miquel bolquer (Sant Miquel és el 29 de setembre, festa d’estiu e Vallromanes)\nCom més fred és el gener més suc dóna el taronger\nSi pel gener plou, les fonts fan renou.\nCom dèiem en el programa anterior, volem dedicar part del programa del mes de gener a parlar de la lluna de gener. Hi ha una munió de dites referides a diferents circumstàncies que apunta la lluna d’aquest mes. Un polsim:\nDe llunes, la del gener i la d'agost (o la d’octubre) també\nLa lluna de gener té una gran força i influeix favorablement en els conreus, en la salut i en la vida de les persones. És bo tallar la fusta per fer carbó i per obrar en les "minves" de gener (lluna vella), junyir els animals el dia setè de la lluna nova de gener, sembrar les cebes en la lluna creixent i casar-se en la lluna plena. Sembla que la mar minvi o es buidi; els pescadors creuen que és per la influència de la lluna.\nTot això ens ho explica Felip Munar i Munar al seu article ‘Pel gener no siguis matiner’, de la seva columna “Costumari popular” del Diario de Mallorca, del diumenge 6 de gener de 2008.\nRecordem la pregunta del programa anterior: «Com diríeu en castellà aquell refrany català que diu Lo bon menjar fa estar gras?»\n[Resposta: Aquest refrany està recollit al Refranyer català-castellà que mantinc a Internet des del maig passat, amb gairebé 1.200 refranys catalans amb l’equivalent en castellà. Aquest refrany el recull Santiago Ángel Saura (1884), al Refranero castellano-catalán, una separata d’un Diccionari manual del mateix autor. I dóna com a equivalent Carne de pluma quita del rostro la arruga.]\nPer acabar, aquesta setmana preguntarem l’etimologia d’una frase ben usual:\nQuan diem que esperem una cosa amb candeletes, volem dir que l’esperem amb ànsia, amb inquietud, amb fruïció. Però quin és l’origen d’aquesta frase proverbial?\nPublicat per Víctor Pàmies i Riudor a 23:32 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: etimologies paremiològiques, gener


CONCERT DEL 25 ANIVERSARI DE L'ACEM - Escola de música Valls municipal\nBlog Cantata Calvin 2022\nIniciNoticiesCONCERT DEL 25 ANIVERSARI DE L'ACEM\nCONCERT DEL 25 ANIVERSARI DE L'ACEM\nEl diumenge 10 de juny a la 1 del migdia a l'estadi de Cornellà-El Prat.\nL'ACEM culminarà la celebració del seu 25è aniversari amb un gran concert amb més de 5.500 músics al RCDE Stadium\nL'Associació Catalana d'Escoles de Música culmina els actes de celebració dels seus 25 anys d'història el pròxim 10 de juny al RCDE Stadium de Cornellà-El Prat amb un concert multitudinari que aplegarà més de 5.500 músics.\nDesprés de realitzar 8 concerts dedicats a les diferents famílies d'instruments per tot el territori, finalment els músics de totes les disciplines s'uniran per tocar sota les ordres de Manel Camp.\nL'ACEM, l'Associació Catalana d'Escoles de Música, posa punt final als actes de celebració del seu 25è aniversari el proper diumenge 10 de juny a les 13.00 hores amb un concert final que comptarà amb la participació de més de 5.500 músics d'entre 8 i 80 anys provinents de 82 escoles de música de tot Catalunya.\nEs tractarà d'un dels concerts més multitudinaris que s'hagi fet fins ara a Catalunya amb músics de totes les disciplines que durant una hora interpretaran diferents temes guiats per la batuta de Manel Camp, que se situarà al centre del RCDE Stadium de Cornellà-El Prat.\nL'objectiu de l'ACEM és convertir el concert en una gran festa de la música que comptarà amb la participació d'un cor de 1.500 cantants, una formació de 1.200 músics de corda fregada(violí, viola, violoncel i contrabaix), una banda amb 1.500 instruments de vent, al voltant de 750 guitarristes i baixistes amb instruments tant clàssics com elèctrics, 300 percussionistes i un grup de 100 ballarins.\nA més, la cita també comptarà amb una formació de 300 músics de cobla i tradicionals amb instruments tan variats com els acordions, fiscorns, flabiols, graelles, tarotes o timbals. Dins d'aquesta formació hi ha un grup de 50 alumnes bascos convidats per l'ocasió que sónespecialistes en la tikitrixa, un instrument tradicional basc similar a l'acordió.\nL'ACEM Jazz Band, la banda de jazz conformada per alguns dels joves amb més talent de les escoles de música de Catalunya, també participarà en el concert durant el qual es tocaran vuit temes tan variats com Nostalgia in Times Square, de Charles Mingus, Ibiza Sunshined’Aupa Quartet o La meva terra és el mar de Lax’n’Busto.\nEl concert estarà dirigit pel ja citat pianista, compositor i pedagog Manel Camp i set directors més que s'ocuparan de dirigir les diferents formacions. La direcció escènica anirà a càrrec d'Iban Beltran i les coreografies són obra de Toni Mira, mentre que l'actriu catalana Txe Arana serà l'encarregada de presentar l'acte.\nMilers de músics i centenars de ballarins han participat durant els últims mesos als 8 concertsque ha organitzat l'associació a diferents punts del territori com Manresa, Lleida, Tarragona, La Seu d'Urgell, Sant Feliu de Guíxols, Sant Cugat del Vallès, Barcelona i Esparreguera.\nL'ACEM ha volgut celebrar aquests 25 anys de trajectòria amb un programa d’activitats obert, participatiu i multitudinari que fomenti la col·laboració entre escoles i potenciï l’intercanvi d’experiències entre els alumnes, fent més visible la tasca de les escoles de música. A més a més, han involucrat la resta de la comunitat educativa (escoles de música i escoles de primària i secundària), professionals de referència del país (grans figures nacionals, músics, tècnics, directors, compositors, arranjadors, etc.), institucions i famílies, amb la voluntat que tothom es faci seva aquesta celebració.\nA través d'aquests concerts de celebració, l'ACEM ha volgut mostrar els trets identitaris que les escoles han teixit al llarg de la seva trajectòria. Després de vint-i-cinc anys, les escoles de música de Catalunya s'han obert a tothom i s'han expandit cap a llenguatges artístics, convertint-se en factors de cohesió de les ciutats i els pobles.\nEls concerts han estat dirigits per directors de referència del país com Oriol Saña, Montserrat Meneses, Xavi Grau, Bernat Guàrdia, Albert Gumí, Sergi Vergés, Marcel Casellas, Ángel Pereira, Toni Mira i aquest darrer concert per Manel Camp.\nPer arrodonir aquest 25è aniversari, l'ACEM també ha creat enguany l'ACEM Jazz Ensemble, una formació dirigida per Sergi Vergés que està integrada pels 40 alumnes de jazz més destacats d'entre 13 i 18 anys de les escoles de música de l’ACEM. És una formació que neix amb motiu d'aquests 25 anys però que vol tenir continuïtat més enllà del de l’aniversari de manera que els joves alumnes amb més talent de les nostres escoles en puguin anar formant part cada any i es converteixi en una formació de referència del país.\nDil Gen 31 @ 8:00AM - 11:00PM\nSEGON DIA DE LLIURE DISPOSICIÓ\nDim febrer 01 @ 8:00AM - 11:00PM\nTERCER DIA DE LLIURE DISPOSICIÓ\nDic febrer 02 @ 8:00AM - 11:00PM\nDij febrer 03 @ 8:00AM - 11:00PM\nQUART DIA DE LLIURE DISPOSICIÓ\nDim febrer 22 @ 6:00PM - 06:45PM


El treball presentat per Paco Ibiza Sanchis, d'Oliva, ha resultat el guanyador del concurs que organitza la Regidoria de Festes de l'Ajuntament de Sueca per a representar a la Setmana Santa del municipi en 2020. Amb el lema “Camps de Passió”, esta obra s'ha imposat per majoria de vots dels membres del jurat entre les nou que s'han presentat a esta edició.\nEl jurat ha estat format per la regidora de Festes, Gema Navarro; el regidor de Cultura, Joan Carles Vázquez; el regidor de l'oposició, Julián Sáez; el president de la Junta Major de Confraries, Álex Quilis; el secretari de la Junta Major, Juan Francisco Cortés; el dissenyador gràfic, Fernando Viñoles; i el director de l'Escola Municipal d'Art Escultor Beltrán, Manel Baixauli. Els treballs finalistes han sigut “Passió”, presentat per Juan Diego Ingelmo Benavente, de Borriana; i “Passió per l'arròs”, de Juan Girbés Masía, de Museros.\nPel que fa a la imatge representativa de les Falles del municipi per a 2020, l'obra guanyadora ha sigut la realitzada pel suecà Carles Lledó Grau. El seu cartell titulat “Falles a cormull” ha sigut el més votat pel jurat entre els 11 presentats a esta edició. Els treballs finalistes han sigut els de Paco Ibiza Sanchis, guanyador del concurs de Setmana Santa, amb “Suecà faller”; i Juan Diego Ingelmo Benavente, de Borriana, amb “Flama”.\nEl jurat ha estat format per la regidora de Festes, Gema Navarro; el regidor de Cultura, Joan Carles Vázquez; el regidor de l'oposició, Julián Sáez; la Fallera Major de Sueca, Alicia Falcó; el dissenyador gràfic, Fernando Viñoles; el director de l'Escola Municipal d'Art Escultor Beltrán, Manel Baixauli; i la responsable de Comunicació de l'Ajuntament, Paloma Gutiérrez.\nLa regidora de Festes, Gema Navarro, ha sigut l'encarregada de transmetre als guanyadors la decisió del jurat en presència de l'alcalde de Sueca, Dimas Vázquez; el president de la Junta Local Fallera, Bernardo Garrigós; i la Fallera Major Infantil de Sueca, Helena Mompó.


El CAEE exposa fins al 28 de setembre una mostra de la col·lecció de Ramon Abad\n2 min. ESCALDES-ENGORDANY 06/06/2019 21:27\n651x366 El col·leccionsta Ramon Abad mostra una de les peces de la seva col·lecció. / T. N. (ANA) El col·leccionsta Ramon Abad mostra una de les peces de la seva col·lecció. / T. N. (ANA)\n651x366 El col·leccionsta Ramon Abad al costat d'una de les peces de la seva col·lecció. / T. N. (ANA) El col·leccionsta Ramon Abad al costat d'una de les peces de la seva col·lecció. / T. N. (ANA)\n651x366 Una de les peces de la col·leccció 'Art africà. Batec de la humanitat'. / T. N. (ANA) Una de les peces de la col·leccció 'Art africà. Batec de la humanitat'. / T. N. (ANA)\n"Estem aquí per la curiositat", ha afirmat Ramón Abad abans de començar a explicar la història d'alguna de les seves peces. Una curiositat que és necessària per endinsar-se en l'art africà, majoritàriament anònim i difícil de datar. "Però, cal datar-lo?", es pregunta Abad, i la resposta queda en l'aire, perquè les obres ja parlen per elles mateixes. 'Art africà. Batec de la humanitat' és l'exposició d'estiu del Centre d'Art d'Escaldes-Engordany on es mostra una part de la col·lecció del doctor expert en l'aparell digestiu, però també un gran amant de l'Àfrica.\nEn un continent amb 54 països, més de 1.700 llengües i dialectes i més de 2.000 grups ètnics, també és difícil ubicar aquestes peces. Sobretot quan els mateixos grups no saben ben bé a quin país pertanyen i, si dos d'ells són propers, artísticament es manifesten d'una forma similar. Però a Abad tampoc l'importa. Ell quan veu alguna cosa que li agrada "si tinc quatre diners i puc, me la quedo". I de mica en mica ha anat engrandint una col·lecció plena de màscares, fetitxes i escultures sense data, lloc ni artista conegut.\nPerquè l'art africà també és anònim. Les peces havien de servir a la comunitat i no a enriquir l'ego de l'autor. Així, algunes demanaven pluges i d'altres que les criatures que engendraven les dones del grup nasquessin sanes i amb salut. I anònim també vol dir sense gènere, perquè tot i que en aquests grups les tasques en funció dels rols de gènere definits ancestralment, el col·leccionista desconeix si les dones en què s'inspiraven per fer escultures dedicades a la maternitat posaven o també prenien part de manera activa en el procés creatiu de les obres que ell ha anat adquirint al llarg dels anys.\nRamón Abad treia una tortuga de fusta de la butxaca cada cop que li preguntaven per la primera peça de la col·lecció. "Me la va regalar el pare d'un company de parvulari que treballava a Guinea", ha explicat. "Una tortuga que, si li pregunteu al meu germà, us dirà que sempre ha estat per casa", bromeja, i que porta una etiqueta amb el número 1. A la tortuga li han seguit moltes obres, i 136 d'elles es podran visitar fins al 28 de setembre.


Benissa - 'Tallers artístics per a xiquets', en el Casal Jove - Diari La Veu\nEscriba el número 294738\nEl Grup d´Artistes de Benissa (GAB), organitza “Tallers artístics per a xiquets”, en el Casal Jove\nEl Grup d´Artistes de Benissa (GAB), amb la col·laboració de la Regidoria de Joventut organitza “Tallers artístics per a xiquets”, dirigit a xiquets i xiquetes amb edats compreses entre els 5 i els 10 anys.\nEl taller tindrà lloc el dissabte 11 de gener i es podrà triar entre l'horari de matí (de 10 a 13 hores) o el de vesprada (de 16 a 19 hores). El preu és de 5 euros, amb el material ja inclòs.\nLes places són limitades i és necessari inscriure's entre el 2 i el 9 de gener en el Casal Jove o per email a casaljove@ajbenissa.es . Les obres realitzades s'exposaran en el Centre d´Art Taller d´Ivars.\nEscriba el número 455117


4.000 persones cerquen la felicitat al VilaPensa - Món Rural\nUn dels actes de l'edició de 2018 | VilaPensa\n4.000 assistents. El VilaPensa creix en la seva segona edició. Sota el lema ‘A la recerca de la felicitat’, el festival de filosofia de Vilafranca del Penedès ha desplegat 38 actes a diferents punts del municipi, amb una ocupació mitjana del 90%, segons ha detallat l’organització aquest dimarts.\nEl gran reclam del VilaPensa 2019 han estat les conferències de Marina Garcés, Xavier Antich i Begoña Román i la taula rodona d’Antoni Bassas, Àngels Canadell i Xavier Serra. L’organització ha fet una valoració “enormement positiva”, tant per l’èxit dels actes com per la diversitat d’edats que hi ha hagut entre el públic assistent.\nEtiquetes: PenedèsVilafranca del PenedèsVilaPensa\nLa calma d’un matí de novembre envoltats de tempestes al Delta de l’Ebre Foto: @marcpuigperez\nRetroenllaç: short sassy wigs


Destapant Cassoles: d’octubre 2012\nQuan vaig veure fa temps, que hi havia diferents blocs que es feien les seves pròpies gominoles i que fins i tot feien núvols vaig dir-me que jo també ho intentaria!. Així va ser, i un bon dia ens vam tancar a la cuina amb les meves filles fins que vam fer un munt de coses dolces!. Haig de dir que jo no provo més que petits caramels d'eucaliptus quan tinc tos... i de núvols ni de lluny!, però és d'aquelles coses que fan gràcia de fer a casa. Si teniu canalla no ho dubteu, i si no en teniu però sou molt dolços... animeu-vos a fer-les!\n100 gr de gelatina neutre\nsucre glaç o Maizena\nPreparem la gelatina neutra com indica la capsa.\nPosem a escalfar l'aigua en un cassó i quan arrenqui el bull apartem i hi dissolem la gelatina neutra i el sucre tot barrejant sense parar, després hi posarem la gelatina de gerds.\nHo deixem refredar a temperatura ambient una estona.\n* Si volem fer gominoles ho deixem refredar en motlles o en un recipient no massa alt i quan estigui quallada tallem a daus (o desmotllem) i passem per sucre blanc.\nQuan ja està temperat batrem amb la batedora elèctrica com ho fariem per muntar la nata o unes clares. Veurem que el color vermell es va tornant un rosat preciós i que ens costa més de batre.\nAboquem la massa en un recipient d'alumini amb una mica de sucre fi a la base, o en un recipient folrat amb papaer film o de forn.\nDeixem reposar fins que hagi quallat i tallem a bocins que anirem arrebosant en sucre fi o Maizena en el moment de menjar (si ho fem abans l'absorveix i queden enganxosos).\nJa ho tenim!, posat en potets de vidre queda com un present especial i mooooooolt dolç!\nGominoles de maduixa\nPublicat per mercè a 13:33 14 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: xuxes nens\nL'entrada d'avui al bloc és diferent. Avui em plau parlar-vos d'un nou restaurant: el MoMa.\nC. Riego 25 (Sants)- 93 431 14 62\nEm fa molta il.lusió donar-vos a conèixer el projecte que van iniciar per la Festa Major de Sants, una molt bona amiga: la Monika (Mo) i el seu soci: el Marc (Ma).\nEl MoMa està funcionant d'allò més bé i no és difícil d'entendre-ho. En ple cor de Sants, la Monika i el Marc han sabut donar al seu local la barreja de SENY i de RAUXA que ells mateixos personifiquen. Aquest equilibri també el trobarem als seus plats: senzills i delicats, especials i treballats, amb una presentació acurada però sense caure en extrabagàncies impossibles...\nAl MoMa hi trobareu bon gust sense altiveses.\nPersonalment, però, i a jutjar pels comentaris de qui hi ha estat, el millor del MoMa és el caliu, la familiaritat i el bon rotllo de tot l'equip, que fa que la gent s'hi trobi a gust i repeteixi!. L'Ainoha, el Jordi, el Patxi, la Maria, el Marc , la Monica... us rebran amb la millor presentació i la millor garantía: un somriure.\nAquí podeu veure la carta. Per als dinars també tenen plats del dia i plat estrella.\nHoraris: * de dilluns a divendres de 9:00 a 17:00h\n* divendres i dissabte de 19:00 a 1:00\nUna recomanació: reserveu amb temps!\nFinalment us deixo amb les fotografíes de les culleretes-galeta que els vaig fer per al primer dia, recobertes amb fondant i el nom escrit amb rotuladors comestibles, (i altres galetes de melmelada, cookies...per agafar forces!)\nESPERO QUE US HI PASSEU BEN AVIAT!!!\nPublicat per mercè a 9:52 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: galetes, MoMa\nPublicat per mercè a 15:12 12 comentaris:\nFa uns dies vam organitzar un berenar amb la colla de pares i fills que el juny van finalitzar l'escola. Acabaven de començar "l'insti" i es van anar explicant les seves vivències. Els pares també vam passar una tarda molt agradable. Vaig encarregar-me de fer una colla d'entrants per a picar. De fet, vaig passar-me un dissabte sencer cuinant!, però com que el que es fa a gust no cansa... Vaig fer farcellets de botifarró i canyella, sobrassada i melmelada gerds, carbassó i ceba, també trenes de full farcides amb tonyina, sobrassada i formatge ,i de verdures. Pastissos de xocolata i formatge, pasta salada amb gorgonzola, frankfurt... i pastissos salats de pernil i formatge, de bolets i d'escalivada. Tothom va quedar ben content tot i que no va poder tastar-ho tot... clar, érem unes 100 persones... Després d'aquesta experiència, estic oberta a fer els encàrrecs que se'm presentit amb tot el carinyo del món!.\nAvui us presento el pastís d'escalivada a veure si us agrada:\nEscalivada feta amb uns 3 pebrots vermells, 2 albergínies i 3 cebes (la fem a casa o la comprem feta)\n*per a decorar el pastís un cop fred: anxoves, pebrot a tires... olivada...\nTan senzill com passar per la batedora elèctrica tots els ingredients, salar i omplir el motlle o els motlles (segons la mida) i enfornar a 180º aproximadament 30 minuts.\nUn cop fora del forn deixem refredar i decorem amb olivada, amb tires de pebrot i anxoves, amb una mica de maionesa, julivert...\nPublicat per mercè a 14:03 14 comentaris:\nPublicat per mercè a 8:13 10 comentaris:


Article 2. Àmbit d’aplicació – Privacitat i Protecció de Dades Personals\nHomeArticle 2. Àmbit d’aplicació\nAquesta Llei és aplicable al tractament totalment o parcialment automatitzat de dades personals, així com al tractament no automatitzat de dades personals continguts o destinats a ser inclosos en un fitxer, i\na qualsevol ús posterior d’aquestes dades, tant en el sector públic com privat.\nS’aplica a tot tractament de dades personals realitzat per responsables o encarregats del tractament, públics o privats, amb domicili al Principat d’Andorra, o constituïts d’acord amb les lleis del Principat d’Andorra.\nTambé és aplicable als tractaments de dades realitzats per responsables o encarregats del tractament no domiciliats al Principat o no constituïts conforme a les lleis del Principat d’Andorra, quan facin servir mitjans de tractament ubicats en el territori andorrà, automatitzats o no. Aquests responsables o encarregats del tractament han de designar prop de l’Agència Andorrana de Protecció de Dades un representant establert\nA l’efecte d’aplicació d’aquest article, s’entén per domicili o establiment, amb independència de la seva forma jurídica, qualsevol ubicació estable que permeti l’exercici efectiu i real d’una activitat.\nS’exclouen de l’àmbit d’aplicació d’aquesta Llei:\na) El tractament de dades efectuat en el marc d’activitats exclusivament personals o domèstiques, sense cap connexió amb una activitat professional o comercial.\nb) El tractament de dades de persones difuntes, sense perjudici del que estableix l’article 3.\nc) El tractament de dades efectuat per part de les autoritats competents amb finalitats de prevenció, investigació, detecció o enjudiciament d’infraccions penals, o d’execució de sancions penals, incloent la protecció contra les amenaces per a la seguretat pública i la prevenció d’aquestes, sense perjudici del que estableix l’apartat 4 de l’article 5.


Documentació necessària per interposar demanda per clàusula terra i document per a reclamació prèvia – Unión de Consumidores de Castellón\n/Documentació necessària per interposar demanda per clàusula terra i document per a reclamació prèvia\nPosted on 14 November, 2017 by admin_udc wrote in Destacades.\nEn atenció al creixent nombre de casos que estem atenent des de la Unió de Consumidors de Castelló en relació a les reclamacions per clàusules terra, i amb la finalitat d’aclarir i facilitar el procediment de les mateixes, passem a relatar les actuacions prèvies i la documentació necessària per dur a terme aquesta reclamació.\n1º) En primer lloc ha de dirigir-se al servei d’atenció al client de l’entitat bancària amb la qual s’ha subscrit el préstec hipotecari, a fi de reclamar les quantitats abonades indegudament per la inclusió de la clàusula terra. S’adjunta document tipus de reclamació de clàusula terra, que haurà de ser emplenat i presentat davant l’entitat, acompanyant-ho amb còpia del DNI i sol·licitant així mateix el quadre d’amortització del préstec:\nDocument de reclamació prèvia per clàusula sol\n2º) Una vegada l’entitat bancària hagi emès contestació a la reclamació prèvia, en cas de ser negativa, o transcorregut un termini de tres mesos sense haver rebut contestació per part de l’entitat (art.3 del Reial decret-llei 1/2017, de 20 de gener, de mesures urgents de protecció de consumidors en matèria de clàusules terra), podran els consumidors interposar demanda i acudir a la via judicial. Per a la interposició de la demanda, serà necessari aportar la següent documentació:\na) Escriptura del préstec hipotecari (o compravenda amb subrogació i modificació, ampliació o novació).\nb) Quadre d’amortització del préstec.\nc) Reclamació prèvia davant el Banc.\nd) Acords o notificacions efectuats pel Banc en relació amb l’eliminació o modificació de la clàusula terra.\ni) Contestació negativa del banc, en cas d’haver-la, a la reclamació prèvia.\nDocumentació necessària per interposar demanda per despeses de préstec hipotecari i document per a reclamació prèvia\tTràmit per a la reclamació de clàusula multidivisa


BiblioBlog – Una mar de lletres » En Mic fa 10 anys!!!\n« 20 anys de ‘Ok Computer’ de Radiohead\nRoma explicada als joves (i als no tan joves) »\nEn Mic fa 10 anys!!!\nEl titella desmanegat, de cames llarguerudes, trapella i rialler, i un dels personatges més populars del canal Super3, celebra el seu 10è aniversari sense deixar de descobrir el món als més petits.\nDe color carbassa, llarguerut i amb un gran nas vermell, és el protagonista del programa de titelles, juntament amb el Cincsegons, el Cargol i la Mosca, adreçat als més petits, de 2 a 5 anys, i vol transmetre valors i col·laborar en el creixement dels nens.\nUna de les claus del programa és crear continguts que serveixin com a exemples de joc i que motivin els nens a experimentar. “Volem que tot el que expliquem sigui senzill perquè els nens ho puguin seguir”, explica Laia Gimó, directora de l’espai. I així, durant els seus deu anys d’història, el Mic ha acompanyat els seus espectadors en la descoberta del món.\nEl titella va ser dissenyat tenint en compte que els nens en edat preescolar estan en procés de descoberta. “ El Mic és de veritat, d’alguna manera és un ésser viu, i aquesta autenticitat crea una empatia amb els nens”, diu Laia Gimó sobre la connexió del titella amb el seu públic, al mateix temps que el ritme tranquil del programa com un dels elements que els sedueix.\nQuan es va estrenar el 2007, Mic acompanyava els blocs de sèries d’animació dirigides al públic preescolar. A poc a poc es va consolidar i va aconseguir guanyar més lloc a la graella del canal Super3. El setembre del 2013 va fer un salt i va estrenar un nou format, amb el títol El Mic i els seus amics, que agrupava les històries del personatge en capítols de 30 minuts. Les aventures del Mic es combinaven amb altres elements, com vídeos amb presència de nens, cançons i jocs visuals amb imatges de la natura.\nL’evolució del programa ha fet que la presència del Mic i els seus amics augmentés al llarg dels anys i han passat d’ocupar cinc minuts diaris en pantalla a quaranta. Durant la programació d’estiu la periodicitat arriba a dues hores al dia, una al matí i una altra a la tarda.\nD’aquests deu anys a la televisió, el programa ha guanyat riquesa: a més de passar d’un titella a quatre, els guions són cada cop més pròxims per als nens, sense abandonar mai la idea de renovar-se constantment. La prioritat és ser entenedor per als infants, respectar el seu ritme, i donar-los el temps necessari per veure, per escoltar, per comprendre.\nEl programa contribueix a la difusió del català com a llengua vehicular i d’expressió i recupera elements orals de la cultura popular. A les històries, l’idioma és viu i serveix per jugar, inventar onomatopeies i divertir-se amb les paraules. El llenguatge dels titelles es cuida al màxim i té el suport de cançons, cantarelles, jocs, derivats i repeticions per crear ritmes que acompanyen l’acció.\nEl món sonor del programa es completa amb un acurat muntatge musical que aposta per l’ús d’instruments que es reconeixen fàcilment i conformen una banda sonora única per a cada història.\nArran de l’èxit del programa, el Mic va traspassar la pantalla en forma de peluix, un nino que s’ha convertit en un acompanyant indispensable per a moltes criatures.\nEl programa ha editat quatre llibres de cartró: El Mic i els seus amics, La capsa secreta del bosc, L’ocell Piu-Piu i Què fa el Mic?, amb il·lustracions protagonitzades pels personatges del programa i impresos en lletra de pal per als nens que comencen a llegir.\nTambé ha editat dos discos: Mac, mec, mic! i Tocat’ el melic, que combinen temes originals amb cançons tradicionals. D’alguns d’aquests temes, se n’han fet videoclips interpretats pel Mic i els seus amics, que s’han pogut veure tant per televisió com al web.\nA més, també s’han editat vuit DVDs, que recullen les històries protagonitzades pel Mic, en Cincsegons, el Cargol i la Mosca, amb títols com “Amiga primavera, amic estiu”, “Jugar, cantar i endevinar” o “Benvinguts al circ!”.\nDes de 2007, en Mic motiva el despertar els sentits, provoca emocions i acompanya els més petits en la seva particular descoberta del món. Amb el temps, el Mic ha aconseguit traspassar la pantalla i convertir-se en tot un fenomen entre els més petits de Catalunya.\nA la Biblioteca trobareu exposat tot aquest material.\nPer molts anys més MIC!!!\nDijous 22 de Juny de 2017 | Categoria: BiblioJunior\t| Enllaç permanent


Cuinar una mona amb nens i nenes – NouBarris.Net\nCuinar una mona amb nens i nenes\n13 d'abril de 2020 8 d'abril de 2020 Informatius\tgastronomia, Tradicions\nUs oferim una recepta senzilla per gaudir del procés en família\nAquests darrers dies de confinament dos elements que costen de trobar als supermercats són la farina i el llevat, ja que són moltes les persones que estan dedicant el temps lliure a fer rebosteria. Avui és el dia de la mona, i si no en teniu cap de comprada, us facilitem una recepta senzilla, pensada per fer amb els petits de la casa. L’hem extret del web expert ens el món infantil, Sortir amb Nens.\nAquesta pàgina proposa una mona feta a partir de la recepta de la coca de iogurt. Per a aquest primer pas les instruccions serien les següents:\n1 mesura (amb l’envàs del iogurt) d’oli (pot ser oli d’oliva o oli de girasol)\nQuan tinguem una massa homogènia ho aboquem en un motlle especial per al forn al que prèviament li haurem untat la mantega.\nQuan veiem que la massa está feta, traiem el motlle i ho desmuntem per deixar que la coca es refredi.\n2. La decoració\nI aquí comença la segona part, la més creativa. Cadascú pot decorar la mona com més li agradi. Però des de Sortir amb Nens ens proposen aquest procediment:\nAl bany Maria, fonem la rajola de xocolata negra especial per fondre. Obrim el pastís per la meitat i untem la base de melmelada (que pot ser comprada o feta per nosaltres mateixos: veure “melmelada de móres”). Després tirem una mica de xocolata fosa per sobre de la melmelada i la repartim bé per tota la superfície.\n3. I el tercer pas, és gaudir-la. Bon profit!\n← Vermut musical confinat des de la Prosperitat\nHistòries de Covid-es: dins la UCI →


Arxius de familia · Espai Gut\n15 May Dia Internacional de la Família\nPosted at 09:07h in Blog, Espai Gut\nTots tenim o provenim d’una família, ja sigui nuclear, monoparental, reconstituida, adoptiva, sense fills, família extensa, homoparental… Ja no podem parlar de “família tipus” o afirmar que la família tradicional és l’única vàlida. Sigui com sigui, ha estat i és font de coneixement i aprenentatge al llarg de tota la nostra vida. L’element fonamental que ens permet adquirir un model respecte a cóm veure, actuar, relacionar-nos i comunicar-nos amb la resta del món. És part de la nostra identitat. Al llarg de la història, la família ha estat el sistema relacional per excel·lència, font de transmissió de valors, tradicions, seguretat i reconeixement. Per tant, es pot afirmar que la família i els seus membres són amb molta freqüència, la “pedra angular” per a entendre cóm és cada individu. Els canvis que han anat succeint en aquesta institució, han estat fruit de l’adaptació necessària per a la supervivència de la mateixa, enfront de...


Activitats extres d’anglès a EI4\nA més de treballar el mètode clip clap, durant les sessions d’anglès els gegants aprenem a dir bon dia en anglès quan arribem a l’escola, a dir el nostre nom, a mirar quin temps fa, com es diuen els membres de la família… Per alguns d’aquests aprenentatges, tenim uns vídeos de suport que ens agrada […]\nActivitats extres d’anglès a EI3\nA més de treballar el mètode clip clap, durant les sessions d’anglès els elefants aprenem a dir bon dia en anglès quan arribem a l’escola, a dir el nostre nom, a demanar si podem anar al lavabo… Per alguns d’aquests aprenentatges, tenim uns vídeos de suport que ens agrada mirar. Amb aquestes cançons aprenem a […]\nAvui els nens i nenes de Parvulari portarem a casa els llibres del Ted i la Dana amb les primeres històries en anglès del curs. Ja veureu tot el que hem après!!! A partir d’ara ja podrem començar a escoltar les pistes 6, 7, 8, 9 i 10 del CD on apareixen la història, les dues cançons que […]\nQuè fem a Music els infants d’EI5?\nEn aquesta entrada al blog us volem explicar alguns dels continguts musicals que hem estat treballant a Music in English a EI5 durant aquestes primeres setmanes de curs i adjuntar-vos alguns vídeos perquè pugueu reforçar el que hem après a l’aula a casa si és que us ve de gust. La primera cançó que hem […]\nEls gegants fem un tast de fruits de tardor\nEls nens i nenes de Parvulari 4 anys, durant aquestes primeres setmanes de curs, hem estat treballant la tardor. Una de les activitats que hem fet ha estat un tast de fruits de tardor. Per introduir aquesta activitat vàrem parlar de la tardor i de quins fruits i fruites podem trobar i menjar en aquesta […]\nEls elefants de Parvulari 3 anys treballem els cargols\nPer continuar treballant el nostre projecte de la tardor, les nostres mestres van animar les nostres famílies a fer una sortida familiar per anar a buscar cargols. Els cargols que vam trobar els vam portar a l’escola. Un cop a l’aula els hem estat cuidant i els hem donat aigua per beure i enciam per […]\nQuè fem a Music els infants d’EI4?\nEn aquesta entrada al blog us volem explicar alguns dels continguts musicals que hem estat treballant a Music in English a EI4 durant aquestes primeres setmanes de curs i adjuntar-vos alguns vídeos perquè pugueu reforçar el que hem après a l’aula a casa si és que us ve de gust. L’instrument que hem començat a […]\nQuè fem a Music els infants d’EI3?\nEn aquesta entrada al blog us volem explicar alguns dels continguts musicals que hem estat treballant a Music in English a EI3 durant aquestes primeres setmanes de curs i adjuntar-vos alguns vídeos perquè pugueu reforçar el que hem après a l’aula a casa si és que us ve de gust. L’instrument que hem començat a […]\nAquesta setmana comencen les pràctiques al nostre Parvulari 5 estudiants del 1r Grau d’Educació Infantil de la FUB. Elles estaran amb nosaltres durant dues franges de 15 dies en diferents moments del curs escolar. La primera serà del 6 al 17 de Novembre en horari de matí. I la segona, del 9 al 20 d’Abril […]\nUna de les activitats més desitjades de les nostres famílies quan arriba la tardor és anar a buscar bolets. Perquè es facin bolets al bosc, primer ha d’haver plogut, perquè només neixen en ambients humits. Algunes troben que anar a buscar bolets és divertit, perquè és com jugar a fet i amagar, i a més, […]


L’Ajuntament i la Universitat Autònoma de Barcelona creen un campus d’arqueologia\nL’alcalde de Mataró, Joan Mora, i el rector de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Ferran Sancho, han signat avui un conveni de col·laboració per a la creació del Campus d'Arqueologia UAB de Torre Llauder (Mataró). L’acte ha comptat amb la presència del primer tinent d’alcalde i regidor de Cultura, Joaquim Fernàndez.\nLa Universitat Autònoma de Barcelona, per mitjà del Departament de Ciències de l'Antiguitat i de l'Edat Mitjana, manté col·laboracions amb l'Ajuntament de Mataró en l'àmbit de la recerca i de la docència dels estudis d'Arqueologia des de l'any 1998. Aquesta col·laboració es concreta en la realització de les pràctiques de camp d'Arqueologia i treballs arqueològics al jaciment arqueològic de Torre Llauder. A finals de l’any passat, una vintena d’alumnes de la UAB ja van fer unes jornades de pràctiques en aquest jaciment.\nLa creació del Campus d'Arqueologia UAB de Torre Llauder (Mataró) possibilitarà la investigació i el desenvolupament científic en el camp de l'arqueologia i del patrimoni, i constituirà una eina essencial en la formació dels estudiants. A més serà un element dinamitzador del patrimoni arqueològic del municipi per a la difusió dels resultats científics en els àmbits acadèmics i del públic general, tot contribuint així a promoure el jaciment de Torre Llauder com a espai de referència.\nEl campus permetrà la docència de camp de graus, màsters i doctorats impartits per la UAB en l'àmbit de l'arqueologia tant al jaciment com a les instal·lacions de recerca municipals vinculades, així com facilitar les activitats de recerca i el desenvolupament científic en el camp de l'arqueologia i del patrimoni. Estarà també al servei de tota la comunitat científica nacional i obert a la col·laboració internacional en l'àmbit de la recerca.\nLa UAB pretén contribuir a la valorització del patrimoni cultural de Catalunya amb el reconeixement com a Campus Arqueològic de la UAB del treball dels seus grups d’arqueologia en diversos jaciments del nostre país.\nData publicació: 16.01.2015


AQUARELA | AQUARELA – BATIDORGA\nL’aquarel·la és un tipus de pintura conformada per pigments la qual es dilueix en aigua. L’objectiu és transparentar els colors amb aigua deixant, o no, veure el fons del paper o de la cartulina la qual actúa com un altre to. És l’unica técnica de pintura la qual treballa amb transparencies, si vols aconseguir un to opàc amb l’aquarel·la hauràs de donar-li molta intensitat.\nL’aquarel·la com qualsevol altre tècnica requereix de cert material, no és obligatòri tenir-ho tot encara que és recomanable.\nUna part fonamental és el tipus de paper que emplearem, a diferéncia dels folis convencionals, el paper que s’utilitza en l’aquarel·la té una grossor més gran amb una textura rugosa. Al treballar amb aigua es necessita un paper més gruixut (300g/m²) ja que si medeix menys aquest s’arrugarà al afegir aigua. Aquests papers no són totalment llisos ya que llavors la pintura com que resbala i no s’adhereix bé. Les cartolines i les làmines técniques són de contextura llisa, així que absorbeixen pitjor la pintura, aquets es denominen gra satinat mentres que els més rugosos són els de gra gruixut. Malgrat que els de gra gruixut siguin molt millor per treballar, aquests es veuen en el resultat final de l’obra així que serà cosa teva decidir si t’agrada com queda o no.\nDiferents acabats en el paper amb aquarela.\nPrimerament, si no vols acabar frustrat pintant, no compris aquarel·les per nens, el màxim d’intensitat que aconseguiràs serà ⅓ de l’intensitat de les normals. Les aquarel·les poden venir en estoigs o separats en tubs. Si vols tots els colors es recomanable comprar l’estoig on et venen tots, encara que després l’hagis de netejar serà molt més efectiu ja que amb els tubs s’acostuma a desaprofitar bastant producte. Un factor important que molta gent no té en conte és el color blanc, si alguna paleta et ve amb un cub blanc no és per utilitzar-lo com pintura si no per barrejar-ho amb altres colors, la idea de l’aquarel·la és que el blanc ja t’ho aporta el própi paper i quant més aigua més transparent serà la pintura, és a dir, més blanc es veurà del paper que és el to principal. Mentres que amb la pintura a l’oli es necessiten només els colors bàsics, amb l’aquarel·la sempre es recomanable tenir alguns més. Si vols dedicar-te a la pintura aquarel·lable assegura’t que sigui bona calitat, les aquarel·les bones tenen molta duració i al final sortiràn molt més a conte que una de menys preu.\nDepenent del que vulguis pintar utilitzaràs un tipus de pinzell o un altre, això és evident, quant més detall vulguis més fi haurà de ser el pinzell. Al pintar és important que no apretis molt fort ja que llavors els cabells de l’utensili s’obriràn i aniràn cada un cap a un lloc. Tampoc no els has de deixar en aigua quan acabis de pintar, els has de netejar bé per a que conservin un bon estat.\nHi existeixen una classe de pinzells especificament per aquarel·les els quals tenen el mànec buit per a posar aigua dintre. Pots regular la quantitat de líquid amb la força amb la que apretis encara que això és més efectiu si es compte amb un got apart. També es pot omplir directament amb tinta o aquarel·la diluïda però hauràs de tenir un pinzell per a cada color. Aquesta opció és molt més pràctica, sobretot si t’ho vols emportar a algun viatge.


Grandvalira registra el febrer amb més neu de les darreres cinc temporades\nGrandvalira ha rebut al febrer precipitacions en forma de neu de fins a 302 centímetres\nANA Andorra la Vella 04/03/2015 16:43\n651x366 Granvalira ha registrat 302 centímetres de neu / Grandvalira Granvalira ha registrat 302 centímetres de neu / Grandvalira\nGrandvalira ha rebut al febrer precipitacions en forma de neu de fins a 302 centímetres, la xifra més alta de les darreres cinc temporades, segons han informat els pisters de l'estació. Durant la temporada 2013-14 la quantitat de precipitacions rebudes al llarg del mes de febrer va ser fins a tres vegades inferior a la d’aquest 2015, amb 81 centímetres.\nEn concret, les nevades d’aquest febrer s’han concentrat a principis i a finals de mes. La setmana passada va ser especialment intensa ja que es van comptabilitzar 179 centímetres de neu nova a disposició dels visitants de l’estació. Els dos dies més destacables van ser el 25 i el 26 de febrer amb 45 i 69 centímetres de neu nova, respectivament.\nPel que fa a les condicions d’obertura i de neu actuals, Grandvalira manté oberts 200 quilòmetres de pistes, un 95% del domini. L’estació andorrana preveu obrir prop del 100% de les seves instal·lacions de cara el proper cap de setmana. La cota de neu se situa entre els 140 i els 210 centímetres.\nEdictes del BOPA per localitzar quatre membres d'una família aristrocràtica espanyola


El Partit Popular i Ciutadans han pactat que es recuperin els 2.800 milions d'euros que es van deixar d'ingressar per l'amnistia fiscal, la creació d'un complement salarial per a les persones amb ingressos més baixos, igualar els permisos de maternitat i paternitat i reduir la tipologia dels contractes a tres, segons han informat a Europa Press fonts de la negociació que estan treballant contrarellotge amb l'objectiu de tancar un pacte global en les pròximes hores. Un acord que podrien rubricar els portaveus parlamentaris de tots dos partits una vegada que estigui conclòs.\nRajoy assegura que la formació d'un Govern encara és "més un desig que un fet"\nAquests són alguns dels acords d'entre les més de cent mesures que ja han arribat els dos partits de cara a la investidura. A més, els negociadors també han arribat a l'acord de l'elecció directa d'alcalde o a reduir les despeses de diverses institucions entre els quals es troben les diputacions provincials, encara que aquestes no se suprimiran com havia demanat Ciutadans.\nLes fonts de la negociació consultades per Europa Press han explicat que els negociadors del PP han acceptat l'exigència de Ciutadans de recuperar els set punts impositius de diferència que es van deixar d'ingressar a l'amnistia fiscal que es va aprovar al març de 2012 amb l'objectiu de que els contribuents que tenien béns o fons no declarats els van aflorar. En aquell moment es va establir un tipus del 10 per cent aplicable al valor dels citats béns.\nNo obstant això, una decisió posterior de la Direcció General de Tributs va permetre que aquest 10 per cent s'apliqués només a la part generada en els exercicis que no havien prescrit, els quatre anteriors, mantenint l'exempció d'interessos i recàrrecs ia més deixant clar que no faria "comprovacions" aïllades del que s'havia declarat. A més, en els casos en què es pugui acreditar que els diners que s'havia aflorat havia romàs ocult des d'abans de 2008, la multa es limitaria al 10 per cent dels interessos que aquest capital hagués generat entre els anys 2008 i 2010.\nAixò va propiciar que el 2012 s'ingressessin 1.191 milions d'euros en lloc de la quantitat pressupostada que s'elevava a 2.500 milions en aquest exercici i això que es van aflorar béns per més de 40.000 milions en lloc dels 25.000 milions que preveia Hisenda el 2012. Això suposar que els contribuents paguessin una mitjana del 3 per cent en lloc del 10 que inicialment havia anunciat el Govern.\nCiutadans ha calculat que es van deixar d'ingressar uns 2.800 milions d'euros i ha inclòs en els seus programes electorals la recuperació d'aquests 7 punts. Per això, aquesta és una de les mesures que ha posat a sobre de la taula i que, segons fonts de la negociació, ha estat acceptada pels negociadors del PP.\nAUGMENT DE DESPESA EN EDUCACIÓ I SANITAT\nCiutadans s'ha bolcat a defensar el paquet social amb el que ells van concórrer a les eleccions i per això han reclamat que es recuperi la despesa que hi havia abans de la crisi en sanitat, educació i dependència. Hi ha acord en els principis, tot i que encara s'està redactant la fórmula final i llimant algunes qüestions.\nEn el cas del complement salarial, la fórmula que han acordat i que s'està redactant encara és la de crear un impost negatiu, que podria suposar un xec en fer la declaració de la renda i si el contribuent compleix amb els requisits que s'estableixin, però no està tancada del tot la formulació de la mesura.\nEn el cas dels permisos de maternitat i paternitat, la idea és igualar i en això les dues forces polítiques estan d'acord, tot i que encara no està tancat del tot la manera en què es farà, ja que, segons les fonts consultades, això suposa un cost i cal mesurar en quant de temps podria dur-se a terme.\nEls negociadors de Rivera van posar des del primer dia sobre la taula el contracte únic amb indemnització creixent en funció del temps treballat, que portaven en el seu programa electoral, però, el Partit Popular va rebutjar aquesta fórmula per entendre que hi ha sectors de l'economia espanyola en els que no encaixa com ara el del turisme, on bona part dels contractes es fan temporals. per això, el PP contraofertó plantejant reduir a tres els tipus de contracte.\nQuedarien d'aquesta manera, un contracte per temps determinat o temporal, un altre seria indefinit i un tercer seria el contracte de formació.


Llocs de Catalunya: 2017\nLA CARBONERA DE FORALLAC\nLa finca del Mas Frigola de Sant Climen tde Peralta acull des del 1996 la celebració de la Carbonera de Forallac, una activitat lúdica i cultural que ens permet rememorar el vell i dur ofici de carboner tal com s’exercia al Massís de les Gavarres.\nLa festa, que gira a l’entorn de la construcción i encesa d’una carbonera, s’ha convertit en una de les celebracions més populars i concorregudes de la comarca. A la vegada, ha esdevingut un espai de relació humana i reivindicació de la vinculació histórica que ha mantingut l’home amb les Gavarres com a espai hábitat i font de riqueza i de recursos naturals.\nDELS METGES A SANT CLIMENT DE PERALTA\nLa Carbonera de Forallac té els seus orígens a l’any 1993 al Mas Baulida dels Metges, quan diverses persones vinculades al moviment de recuperació de la memoria del Massís van proposar a dos vells carboners, en Lluís Pla, de la Bisbal d’Empordà, i en Simón Cruanyes, dels Metges, de tornar a muntar una pila.\nL’experiència va ser un èxit i es va repetir l’any següent al mateix indret. El 1995 l’Ajuntament de Forallac va voler donar-li suport i va organitzar la cuita al Camp de la Cadena de Fitor. Va ser aquí on va començar a fer-se més popular. Per aquest motiu l’ajuntament va decidir trasladar-la fins el Mas Frigola, al peu del Massís, en un indret més accesible i ampli per poder-se desenvolupar en millors condicions.\nFunció pedagògica, cultural i cívica\nLa festa s’enmarca en el compromís de l’Ajuntament de Forallac per contribuir a la recuperació del nostre patrimoni cultural i etnològic, com també fa amb la festa del segar i del batre. la cuita de forns de rajoler de les Gavarres, el mercat medieval i la fira de les herbes de Peratallada o la preservació del patrimoni històric.\nLa vessant pedagògica sempre ha estat una prioritat. Centenars d’escolars hi passen cada any per conèixer de la mà dels carboners els secrets i la duresa de l’ofici. La iniciativa a més, ha generat material divers en forma de publicacions, exposicions i audiovisuals. També s’han promogut intercanvis amb d’altres regions amb carboners de Suècia (2001) i de la Catalunya Nord (2007-2008).\nA banda d’aixó, la carbonera ha esdevingut un punt de trobada de centenars de persones que aprofiten la bonança de les primeries de tardor per retrobar-se, gaudir del contacte amb la natura, menjar a l’aire lliure, explicar històries a la vora del foc o passejar per l’entorn, en un ambient distès, festiu i de molta germanor.\nL’obtenció tradicional del carbó als Massís de les Gavarres va ser una activitat molt important fins als anys 50, quan aquesta font d’energia va ser substituïda per d’altres més modernes i eficients, com el carbó mineral, l’ectricitat i els derivats del petroli. Fins aleshores, però, el fum de les carboneres formava part del paisatge quotidià de la muntanya durant les campanyes de producció, que acostumaven a fer-se de setembre a març.\nEl carboneig era un procés laboriós, complex i molt dur, que s’anava transmetent de generació en generació.\nPreparació de la plaça carbonera\nEl primer que feien els carboners era preparar la plaça carbonera, un indret que havia de ser planer i net de sotabosc. L’utulitzaven durant més d’una campanya perqué així aprofitaven el fagell, la terra cuita d’anys anteriors, per enterrar la pila.\nLa construcción de l’estructura es coneix amb el nom d’empilar, era un procés molt delicat perqué condicionava la posterior cocció i solidesa de la pila.\nEls troncs més gruixuts es posaven al centre i es reservava un espai lliure al mig-l’ull, d’uns 40 o 50 cm, que anava de dalt a baix com si fos una xemeneia.\nAl damunt dels troncs més gruixuts, se n’hi anaven posant d’altres de més prims i curts fins a completar la forma característica de la carbonera. La més usual era l’anomenada de pila alta o rodona.\nLa pila de llenya es tapava amb branques de bruc, al damunt de les quals es posava un mantell de terra de 10 o 20 cm de gruix. Per fer-ho, els carboners s’ajudaven d’ins estris de cistelleria tradicional anomenats banastres o banastes.\nL’escala i l’ull\nTotes les carboneres tenien una escala per accedir a la part superior, donar forma a l’ull amb bruc i argila, i així, poder encendre-la. Es feia colocant troncs horitzontals i dues pedres als seus extrems.\nCarbonera acabada i a punt de ser encesa\nLa mitjana de tones d’una carbonera variava en funció del tipus de fusta utilitzada. En el cas de l’alzina podía ser de 25 o 30 tones i en el cas de les rabasses o l’arboç de 10 a 15.\nLa producció podía oscil-lar entre 15 i 150 càrregues de carbó (una càrrega eren dos sarrions -que eren uns cabassos d’espart- i equivalía a 120 o 125 kg). La cuita permetia reduir el volumen de la llenya al 50% i el seu pes al 20%, mantenint, però, el mateix poder calorífic. Així doncs, d’una tona de llenya (1000 kg) en podien sortir entre 180 i 200 kg de carbó.\nL’ensesa es feia introduint petits troncs encesos per l’ull. Un cop a dins, es tapava la xemeneia i progresivament s’anava incrementant la temperatura fins arribar a uns 900ºC.\nPer mantener la cocció, cada dues o tres hores, durant dia i nit, els carboners anaven introduint troncs per l’ull. Procés que es coneixia amb el nom de bitllar.\nS’ajudaven de la burja i el ganxo, que servien per evitar que els buscalls s’encallesin. En un primer moment el foc era a baix i poc a poc es feia pujar.\nLa cuita solia durar entre 15 i 18 dies, i els carboners havien de vigilar que no es fessin coladissos (forats) per on podría entrar l’aire i cremar la llenya. La cocció tambés es controlava obrin i tapant uns petits forats, anomenats espieres, amb l’ajut d’una eina coneguda com a donafums. Aquest procés s’anomenava obrir i tapar vents.\nLa llenya es carbonitzava per combustió sense flama. El color i la velocitat del fum, l’olor i la forma del llom era un indicador de com es coïa. Al principi el fum era marronós a causa del vapor d’aigua emès, però cap al final era blanc i blavós. Era en aquest moment quan els carboners començaven a tapar forats fins a apagar-la. Tot seguit es rescaldajava la pila, procés que consistía a treure la terra que cobria la carbonera per refinar-la i, després, tornar-la a tirar al damunt per tapar-la fins que s’apagava del tot.\nUn parel de dies després de rescaldar, es procedia a desempilar, és a dir, a desenterrar el carbó. Era un procés delicat perqué els troncs carbonitzats, que estaven molt calents, es podien encendre. Per fer aquesta feina s’utilitzaven diverses eines com ara raspalls o rasclets, tràmecs, pales i arpelles o bigots. Els carboners anaven calçats amb esclops per evitar cremar-se els peus.\nEl carbó s’escampava de mica en mica per la plaça i es refredava. Després es col-locava en uns sarrions que es tapaven amb un emballum de bruc, ginesta, boix o matolls, i es carregava als matxos o als carros per al seu transport i comercialització.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 4:48 Cap comentari:\nRAJOLERIA DEL MAS FRIGOLA\nSant Climent de Peralta - Forallac\nPanell explicatiu que diu:\nLa rajoleria del Mas Frigola és una de les més ben conservades i monumentals de les Gavarres. És el testimoni d’una activitat; la cuita de rajols molt estesa fins a mitjan dels segle XX. La majoria es feien servir per construir els propis masos, però d’altres, com la del Mas Frigola s’utilitzaven per comercialitzar la producció.\nEl conjunt es visitable des de l’any 1997 després que la familia Ribas cedís la rajoleria per a ús públic pel termini de 25 anys. Gràcies a aixó, va ser objecte d’una important restauració promoguda per la Fundació Amics del Patrimoni amb el suport de l’Ajuntament de Forallac i la col·laboració de l’Associació Cultural El Cau dels Pins de Sant Climent de Peralta.\nForallac va recuperar l’any 2003 el procés tradicional de coure rajols tornant a fe funcionar l’antic forn del Mas Plaja de Fitor. La iniciativa va ser promoguda i coordinada pel terrisser Josep Matés, de Fonteta, amb la col·laboració de l’Ajuntament i del rajoler de Regencós, Joan Ferrer. El 2005 es va repetir l’experiència a la rajoleria del Mas Frigola, que prèviament s’havia condicionat estructuralment. Des d’aleshores l’activitat és bianual.\nConsta de dues parts, una soterrada anomenada foganya, i l’altre de superficie o parcialment enterrada que és la cambra de cocció. Estan separades per dues voltes de canó formades per 6 arcs cadascun i cobertes per una estructura anomenada graella, que és el terra de la cambra de cocció, sobre el qual es col·loquen les peces. La foganya té dues boques d’alimentació i està dividida internament en dues parts separades per un mur anomenat burro, que és el pilar central dels arcs.\nL’aigua per fer el fang s’obtenia d’un pou, que mitjançant unes conduccions, alimentava les basses, actualmente desaparegudes, om es feia la barreja.\nPLAÇAL I ERA\nPlaçal: Era l’espai on es passava el corró per aixafar i preparar les terres i l’espai on hi havia les basses per fer el fang.\nEra: Era l’espai on es donava forma a les peces i es deixaven assecar.\nQuan les peces estaven secas s’introduïen per la portella a l’interior del forn, el procés podia durar una semana.\nEl material es dipositava sobre la graella, dins de la cambra de cocció, un cop ple, es cobria amb peces defectuoses i teulissos.\nEl forn s’encenia per la foganya i s’alimentava constament per fer pujar la temperatura progressivament. Era una feina dura que portaven a terme dos o més homes per torns d’unes cinc o sis hores.\nAntigament tota la cuita es feia amb feixines i s’aconseguien temperaturas ,àximes de 950-1000ºC. Un forn de capacitat mitjana requeria de 4 tones de corrou i unes 1.500 feixines, depenent de la qualitat d’aquestes.\nUn cop cuita l’obra, calia deixar refredar el forn uns 15 dies abans de treure les peces a l’exterior.\nEl conjunt de la rajoleria està format pel forn i l’espai de treball, amb les seves construccions auxiliars.\nAquesta rajoleria és una de les més grans de les Gavarres, amb unes mides del forn de 3,5 m de profunditat, 3,5 m d’amplada i 4 m d’alçada. Té una capacitat de cocció de 50 metres cúbics.\nData de la segona meitat del segle XVIII i va funcionar fins a les darreries del segle XIX.\nCada fornada durava més d’un mes: enfornar 7 dies, coure 2 dies, refredar 15 dies i desenfornar. De la cuita s’obtenien entre 30 i 50 tones de material. Aquesta operación, es feia, generalment, de març a octubre. A l’hivern s’aprofitava per preparar el material necessari per a la propera temporada (terres i feixines).\nPublicat per Llocs de Catalunya a 10:46 Cap comentari:\nLA CARBONERA DE FORALLAC Sant Climent de Peralta ...\nRAJOLERIA DEL MAS FRIGOLASant Climent de Peralta -...\nPOUS DE GLAÇ I FONT DE CAN SALOMÓSant Pol - La Bis...\nFONT D'EN PERICOT - GIRONA Fotos de Joan Dalmau Ju...\nFONT DEL BISBE - GIRONA Fotos de Joan Dalmau Jusca...\nFONT DE LES CURCULLES - GIRONA Fotos de Joan Dalma...\nCAPELLA DEL CALVARI - GIRONA Fotos de Joan Dalmau ...\nESGLÉSIA DE SANT PERE DE JUIÀ Fotos de Joan Dalmau...\nCEMENTIRI DE SANT DANIEL - GIRONA Fotos de Joan Da...\nLA FONT DEL FERRO - GIRONA Fotos de Joan Dalmau Ju...\nCASTELL DE JUIÀ Fotos de Joan Dalmau Juscafresahtt...\nCan Vidal - Juià Fotos de Joan Dalmau Juscafresaht...\nCan Ciset - Juià Fotos de Joan Dalmau Juscafresaht...\nCementiri de Juià Fotos de Joan Dalmau Juscafresah...\nMas Suardell - Juià Fotos de Joan Dalmau Juscafres...\nMolí de vent de Can Gou - Juià Fotos de Joan Dalm...\nMas Trobat - Juià Fotos de Joan Dalmau Juscafresah...\nPi de l'Aulet - Monells Fotos de Joan Dalmau Jusca...\nMas Oliver o Mas Mauri - camí de la Fosca a Castel...


La botiga en línia Bern a Bikeinn\nVeure-ho tot ( Bern )\nBERN és una empresa privada especialitzada en la fabricació de cascos de protecció al cap d’alta qualitat per a motoristes des de 15 anys. La marca té el llegat d’introduir confort i seguretat amb dissenys elegants i elegants, sense importar on passeu pels carrers, pistes o senders durs. L’objectiu principal de l’empresa era fer dissenys innovadors però elegants de cascos als quals els pilots moderns puguin relacionar-se. BERN és una marca que ofereix cascos per a totes les temporades. A BERN ens dediquem a fer esforços i portar els cascos més prestats als ciclistes i ciclistes apassionats.


Calviño anuncia que el govern espanyol revisarà a l'alça la previsió de creixement del PIB - CATzona\nCalviño anuncia que el govern espanyol revisarà a l’alça la previsió de creixement del PIB\nLa ministra espanyola d’Economia i Empresa, Nadia Calviño, ha avançat aquest dijous que el govern espanyol revisarà a l’alça la previsió de creixement del PIB per a aquest any, situat actualment en el 2,2%, en el pròxim quadre macroeconòmic. No ha precisat la xifra, però ha explicat a Onda Cero que es farà “en línia” amb les revisions fetes per altres organismes.\nCalviño fa referència a la Comissió Europea, que va anunciar ahir mateix que havia revisat en dues dècimes a l’alça, fins al 2,3%, el creixement per a Espanya el 2019. El Banc d’Espanya ho va fer també fa una setmana, en aquest cas fins al 2,4%.\nCalviño diu que les dades de l’atur demostren que la pujada del salari mínim no ha tingut incidència\nCalviño ha valorat, a més, diverses qüestions d’actualitat. Sobre l’habitatge, ha indicat que ni el govern espanyol ni el Banc d’Espanya detecten símptomes d’una bombolla immobiliària. El que sí que ha reconegut és un increment de preu en ciutats com Madrid i Barcelona molt més important que a la resta del país. “Ho vigilem –ha assegurat Calviño–. El més important serà estimular l’oferta d’habitatge en el futur, i el ministre de Foment ja ha anunciat una ampliació de l’habitatge social”.\nA més, ha assegurat que un dels temes que es posaran sobre la taula si aconsegueixen formar govern és l’ampliació de les vies de protecció del client financer.\nHo ha dit en relació a la notícia que publica avui el diari ‘Cinco días’: Economia ha dissenyat un sistema de finançament que penalitzaria les entitats que més queixes rebin. En principi s’hauria fixat una taxa de 200 euros que les entitats haurien d’abonar per cada reclamació rebuda. “L’objectiu –ha explicat Nadia Calviño– és que els ciutadans no hagin de pagar per reclamar”.\nPel que fa als plans del govern socialista sobre la reforma laboral del 2012, la ministra ha demanat “mirar cap al futur” i no dedicar “tota l’energia política” a fer i desfer reformes. “Revertir la reforma laboral no millorarà les condicions dels nois que estan treballant per a Deliveroo o Glovo”, ha dit la ministra.\nSegons ella, la ministra de Treball ha invertit “molt d’esforç i capital polític” en reunir-se amb totes les parts involucrades, i ha “invertit molta energia” en tirar endavant la negociació col·lectiva. “Aquest ha sigut un tema prioritari –ha sentenciat–, però no s’han donat les circumstàncies propícies per arribar a un acord”.\nAixò sí, ha acabat afirmant: “Tan bon punt hi hagi govern començarem amb aquest projecte, perquè no hi ha temps per perdre”. El que cal, segons ella, és un Estatut dels Treballadors per al segle XXI.


El camí fluvial del riu Sénia al seu pas pel terme d’Alcanar ja és transitable | Ajuntament d'Alcanar\nInici Ajuntament Comunicació i premsa Notícies El camí fluvial del riu Sénia al seu pas pel terme d’Alcanar ja és transitable\nEl tram executat ressegueix el curs fluvial entre els municipis d’Alcanar, Ulldecona i la Sénia\nEl projecte preveu una segona fase que completarà el recorregut i que inclourà set municipis de la part valenciana: Vinaròs, Sant Jordi, Traiguera, Sant Rafel del Riu, Canet lo Roig, Rossell i la Pobla de Benifassà. En total, el camí fluvial del riu Sénia tindrà un recorregut d’uns 50 quilòmetres. L’objectiu és impulsar el turisme de natura i fer accessibles els actius mediambientals i patrimonials dels municipis de la vora del Sénia.\nEl riu Sénia, des del seu naixement als barrancs de la Fou, del Salt i de la Pobla fins a la desembocadura de Sòl de Riu, uneix entre ells aquests deu municipis amb camins i senderes, alguns dels quals s’han utilitzat o encara s’utilitzen per a comunicar el riu amb els pobles. A partir d’aquesta actuació, el camí fluvial unirà aquests camins en un itinerari que es podrà recórrer a peu, a cavall o en bicicleta. El recorregut aprofitarà alguns camins locals, mentre que en altres punts s’hauran d’obrir noves vies.\nEl promotor i impulsor d’aquesta actuació conjunta és la Mancomunitat de la Taula del Sénia. El pressupost total d’aquesta actuació ha sigut de 151.250 €. La iniciativa es finança i tira avant de forma diferent segons la comunitat. Així, a Catalunya, per a la primera fase s’ha obtingut un ajut del programa Leader de la Generalitat de 35.201,15 €, mentre que la part restant correspon als tres municipis. Pel que fa a la part valenciana (segona fase), que té un import total de 24.000 €, s’ha obtingut un ajut de l’Agència Valenciana de Turisme del 60%, i la resta correspon als set ajuntaments valencians en funció del tram de riu que tenen. Es preveu que el projecte global estiga enllestit abans de finalitzar l’any.\nEl regidor de Medi Ambient de l’Ajuntament d’Alcanar, Jordi Bort, ha destacat que aquest projecte “dona essència a allò que representa la Taula del Sénia, a través del foment i l’execució de projectes que beneficien els interessos comuns dels pobles de les dos bandes del riu Sénia”.\nEl tram fluvial d’Alcanar\nEls treballs del camí fluvial del riu Sénia al pas pel terme d’Alcanar han consistit en la planificació i obertura del traçat, així com en la neteja del camí. S’han instal·lat baranes de fusta i altres elements de protecció en diversos punts, i també reixes en terra per a superar les séquies i els reguers, a més de tot un seguit de senyals al llarg del recorregut. Ja a Sòl de Riu, quan el riu Sénia desemboca a la mar, el camí fluvial té una àrea de pícnic a tocar dels aiguamolls que connecta amb el Sender Blau i les Platges Verges del terme d’Alcanar.\nSegons Bort, “aquesta actuació ha permès la recuperació de trams que fins ara eren pràcticament inaccessibles i que rebrotessen diverses espècies vegetals autòctones”. El regidor ha mostrat la seua satisfacció perquè “finalment, després de molts anys sobre la taula, aquest projecte ja és una realitat”. D’altra banda, l’Ajuntament treballa en un pla de manteniment per tal de mantenir i consolidar la zona del camí fluvial al pas pel terme municipal.


“En una empresa el més important és tenir definit un full de ruta”\nL'empresari ha publicat un llibre titulat ‘Marcar la diferencia’ que tracta de com serà el nou executiu després de la pandèmia i quines habilitats haurà de tenir per seguir endavant\nEl 'headhunter' espanyol conegut internacionalment Luis Conde, durant l'entrevista al Diari.\nActualitzada 04/10/2020 a les 08:14\nÉs un referent en la cerca i identificació del potencial directiu. La seva companyia, Seeliger i Conde, ha arribat a aconseguir onze oficines arreu del món. Amb el seu llibre, tant l’executiu com l’empresari accedeixen a informació que els permetrà conèixer quines habilitats seran necessàries a partir d’ara per Marcar la diferencia.\nEl primer que em crida més l’atenció és que va dirigir la ‘Segona’ de Mahler sense tenir nocions musicals, tinc entès?\nNo en tinc ni idea, de música. Crec que amb passió i esforç quasi tot és possible a la vida. Anava tots els anys a la reunió dels Fons Monetari Internacional, a Washington. Coneixia Gilbert Kaplan i va convidar tots els assistents a Nova York al Metropolitan, a escoltar la Segona de Mahler dirigida per ell. La Segona de Mahler s’anomena Resurrecció. Estem intentant ressuscitar d’alguna manera cada dia. Després de 30 anys vaig decidir que la dirigiria. Vaig agafar un professor i la vaig escoltar 2.147 vegades. Fa cinc anys la vaig dirigir al Palau de la Música Catalana davant de 1.600 persones.\nVa escriure un llibre sobre el concert. Quina relació hi ha entre la música i els negocis?\nCrec en els reptes. Tothom ha de tenir els seus propis reptes. Jo em dedico a buscar talents per dirigir empreses. Has d’entendre molt bé com és capaç un senyor de poder dirigir un concert, igual que per poder fitxar algú al capdavant d’una empresa. Les persones no es coneixen entre si però totes van al mateix ritme. Com s’aconsegueix? El més bonic és que hi ha un full de ruta. En una empresa és molt important tenir-lo. A l’empresa s’ha d’anar tots a l’una perquè si el director financer no té en compte la tresoreria en una situació post-Covid, per exemple, el que està venent potser no servirà de res perquè hi ha una manca de tresoreria.\nA l’actual llibre, ‘Marcar la diferencia’, parla de com ha de ser l’executiu post-Covid-19.\nTot està evolucionant molt ràpid. Hi ha unes posicions noves i algunes existents que hauran de canviar la seva manera de fer, com la direcció de recursos humans, la del director financer i el director de comunicació, que abans no era quasi important i ara ha de reprovar el president.\nI les noves posicions?\nApareix la figura del growth manager. Persona que està rodejada de gent i que busca el bottom-up (de baix cap a dalt) més que top-down (de dalt cap a baix). Aquí a Andorra i a Espanya es gestionava top-down. Hi havia una persona que deia el que s’havia de fer. Ara mana el consumidor. Aquest és el que et diu si el model X es vendrà més que un altre. El growth manager està atent a tot el que diu el consumidor per transmetre a la resta de l’organització el que vol i ser capaç de produir-ho.\nQuines són les noves habilitats que ha de tenir l’executiu?\nLes noves tecnologies. La gent jove les coneix i creix amb aquesta formació. S’ha d’escoltar molt aquesta joventut. Sempre considerem que els joves són joves, que són petits. Hi ha una cosa que sempre dic i és que a la vida hi ha cinc etapes. Dels 0 als 25 és la formació, dels 25 als 35 hi ha aprenentatge dins una organització i segueixes estudiant. Dels 35 als 55 és quan hauries de guanyar diners. Als quaranta has de començar a pensar en un pla B. Has de pensar que als 55 anys és molt possible que et vegis al carrer, inclús havent fet les coses bé et vegis al carrer. Si tu has pensat quelcom als 40, amb un pla B que pot ser comprar-te amb una hipoteca de 30 anys un local a l’avinguda Meritxell, hi pots muntar alguna cosa. Als 65 anys ja pots jubilar-te i controlar el negoci.\nSi això ho apliquem a Andorra, com està la situació?\nNo conec bé la situació però la percepció que tinc del país és que en ser petit has de posar d’acord menys gent per fer les coses bé. Políticament no està tan fragmentat com Catalunya, per exemple. Una cosa que ha fet bé és que és proteccionista. Aquí no pot venir qualsevol persona i de la manera que vulgui. El que hauria de fer, per exemple, és seleccionar el turisme. Menys però de més qualitat. Crec que s’està treballant en això.\nHi hauria d’haver un canvi de replantejament comercial i fins i tot bancari?\nTu no pots tancar els ulls si veus el que passa al teu país veí. Amb el canvi regulatori d’Andorra va passar de ser un lloc amb certs dubtes a ser un territori financer regulat igual que tot Europa. Els bancs d’aquí són molt sòlids perquè destinen més al passiu que a l’actiu. El canvi de model passa per l’aplicació de noves tecnologies que ofereix la banca. El que té més múscul i el que s’anticipi millor serà el que guanyarà. Els bancs d’Andorra, però, són molt sòlids perquè destinen més al passiu que a l’actiu i no tenen gaires carteres de mals préstecs. Això és un avantatge. Si tu tens molts préstecs dolents ho acabes perdent tot.\nCom a conclusió, una explicació del perquè del llibre?\nSempre he pensat que és bo que a les noves generacions els pugui transmetre experiències i missatges. Si jo t’envio 100 missatges i tu et quedes amb 10 és un èxit perquè et serviran per sempre. Durant la pandèmia, ja que estava confinat, em va servir per fer-ho i poder transmetre les meves idees.


Sueca reordena el trànsit en la zona pròxima al pàrquing on se situaran les aules prefabricades del col·legi Carrasquer | Valencia Extra\nDes de la Regidoria d’Urbanisme, i amb la col·laboració de la Regidoria de Seguretat Ciutadana, es vol informar la ciutadania sobre els treballs que s’estan realitzant de reordenació del trànsit en l’avinguda José Maiques, amb l’objectiu d’augmentar les places d’aparcament, davant l’inici de la instal·lació de les aules prefabricades del CEIP Carrasquer en el pàrquing de l’avinguda Ciutat de Pamplona.\nEls treballs estan consistint en la senyalització amb pintura de les noves places creades i en la supressió d’un dels carrils de circulació en esta avinguda. “En el tram que afecta la ronda Joan Fuster, ja està permés l’aparcament en les noves places. Així mateix, hui, divendres 8, es col·locaran els senyals informatius en l’aparcament de Ciutat de Pamplona per a informar els usuaris de les noves mesures adoptades i perquè coneguen que, a partir del dilluns 11, ja podran utilitzar per a aparcar estes noves zones condicionades en carrers pròxims. Esperem que estes actuacions provoquen les mínimes molèsties a la ciutadania ja que estem treballant pel bé de tots”, ha explicat el regidor d’Urbanisme, Fernando Franco.\nLa Regidoria d'Educació destina 46.480 euros d'una subvenció a activitats extraescolars en els centres educatius del municipi