Productivitat agrícola potencial i assentaments humans en lo País d’Ais de Provença durant l’Holocè (Paleoagronomia mediterrània, 50/2018) | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Cultura i Societat › Productivitat agrícola potencial i assentaments humans en lo País d’Ais de Provença durant l’Holocè (Paleoagronomia mediterrània, 50/2018)\nDaniel A. Contreras és defineix com un “geoarqueòleg antropològic interessat en les interaccions humà-ambient”, particularment interessat en els “components antropogènics de paisatges dinàmics i de canvi ambiental”. És professor ajudant al Departament d’Antropologia de la Universitat de Mayrland. Ha fet recerca sobre Perú, Jordània o Grècia, però també sobre Provença. En aquest sentit és membre del Grup de recerca en economia quantitativa (GREQAM) de la Universitat d’Ais-Marselha, a la vegada que fa part de l’Institut Mediterrani de Biodiversitat i d’Ecologia marina i continental (IMBE) que comparteixen aquesta universitat i la d’Avinhon. Ara encapçala un article a PLoS One, que tracta el rol de la variabilitat climàtica durant l’Holocè com a motor potencial de canvis socials en un sector de Provença. Aquesta recerca integra la modelació agro-ecosistèmica de rendiments agrícoles potencials amb l’anàlisi espacial de les dades arqueològiques d’assentaments. D’una banda, estudien la magnitud de les modificacions en la productivitat agrícola potencial motivades per canvis en el clima, i de l’altra com augments d’aquesta productivitat potencial es tradueixen en una intensificació agrícola. Les dades indiquen que els patrons d’assentament es troben durant gairebé tot l’Holocè estretament vinculats a la productivitat agrícola potencial. Els períodes prehistòricament més interessants, però, són potser els que s’aparten d’aquesta dinàmica.\nContreras et al. han triat com a àrea d’estudi un requadre que inclou comunes de lo País d’Ais, de Selonés, lo País d’Egues i Leberon. S’assenyalen en el mapa tots els llocs d’ocupació i de cultiu agrícola presents en la base de dades “Patriarche”, des del primer neolític a l’època gal·lo-romana\nProductivitat agrícola potencial i poblament\nAquesta recerca fou concebuda per Daniel A. Contreras, Alberte Bondeau, Alan Kirman, Joël Guiot i Sander Van der Leeuw. Contreras és membre de l’IMBE i del GREQAM, tots vinculats a la Universitat d’Ais-Marselha, i amb seu a Ais; alhora és professor al Department of Anthropology de la University of Maryland. Bondeau és encarregada de recerca a l’IMBE, on és cap del grup de Macroecologia i Biogeografia de Canvi Global. Kirman és professor emèrit d’economia de la Universitat d’Ais i investigador del Centre d’anàlisi i de matemàtica socials (CAMS-EHESS). Guiot és professor de paleoclimatologia a la Universitat d’Ais. Van Der Leeuw és professor de les Schools of Sustainability and Human Evolution and Social Change, de la Arizona State University, a Tempe.\nL’anàlisi formal el feren Contreras i Bondeau. En la investigació, a més de Contreras, participaren els arqueòlegs Eneko Hiriart, de la Maison Méditerranéenne des Sciences de l’Homme (a Ais) i del CRP2A-IRAMAT de la Universitat de Bordèu, i Loup Bernard, de la Universität Strosburi. En la metodologia contribuí, a més de Contreras, Bondeau i Bernard, Romain Suarez, del Lab Ex OT-Med, d’Ais.\nAquesta recerca fou finançada a través del projecte AMEDEE, que administra Guiot. També contribuí a la consecució de finançament Kirman.\nContreras, Hiriart i Bondeau redactaren l’article original. L’article fou tramès a la revista PLoS el 31 de maig del 2018. L’edició fou encomanada a John P. Hart, del New York State Museum. Se seguí un procés de revisió en el que participaren Contreras, Kirman, Guiot, Bernard i Van Der Leeuw. El 2 de novembre l’article fou acceptat i es publicà el 12 de desembre.\nContreras et al. integren dues eines: 1) la modelització agro-ecosistèmica de rendiments potencials; 2) l’anàlisi espacial de dades arqueològiques de patrons d’assentament. Les aplica a una zona de la Provença al nord d’Ais, creuada pel riu Durença. Com a model agro-ecosistèmic empren el model de gestió de la terra de Lund-Potsdam-Jena (LPJml) per reconstruir la productivitat agrícola potencial durant l’Holocè per a la zona d’estudi. Les dades d’assentament les recollen de la base de dades “Patriarche”, l’atles arqueològic francès.\nLa productivitat agrícola potencial (PAgP) es troba fortament lligada a factors climàtics: en una clima mediterrani ho és especialment a la precipitació. És el paràmetre de LPJml que Contreras et al. consideren a priori com el més rellevant per entendre l’impacte dels canvis climàtics en l’activitat humana.\nProvença durant l’Holocè\nEl relleu de Provença la marca com una regió de considerable diversitat bioclimàtica tant en l’espai com en el temps (variació interanual). Contreras et al. aprofiten la gran quantitat de dades arqueològiques que tenim de la regió així com dels registres meteorològics acumulats en el segle XX.\nEn l’inici de l’Holocè (5900 a.C.), Provença era habitada per grups nomàdics de tecnologia mesolítica. La transició del mesolític al neolític primerenc va marcada per un nombre creixent d’assentaments agrícoles permanents. És llavors que els grups humans comencen a alterar el paisatge. El primer cultiu fou el de la pisana (Triticum dicoccum), complementat amb el de la xeixa (Triticum aestivum) i de l’ordi nu (Hordeum vulgare nudum), generalment en explotacions intensives de petita escala.\nL’actual vegetació mediterrània que domina la Provença (arbres i arbustos de fulla dura i perenne) ho fa a partir de la segona meitat del III mil·lenni a.C., segurament a partir d’una combinació de factors climàtics i antropogènics. Aquesta vegetació substituïa una d’anterior dominada per arbres caducifolis.\nL’inici de l’edat de bronze (2050 a.C.) s’acompanya d’una reducció de l’activitat humana i de la població a Provença, així com d’un augment de la cobertura forestal. L’agricultura es fa més diversa (s’introdueixen el mill, l’olivera, etc.) i ja s’ajuda de la tracció animal. La població no es recupera fins a l’edat de bronze tardana (1300 a.C.), però llavors ho fa amb escreix, amb l’aparició de nous llogarrets.\nEl trànsit a l’edat de ferro (675 a.C.) coincideix amb un declivi demogràfic i l’abandonament de molts indrets de població. En el segle VI a.C. es funda Marselha, i comença un nou procés d’expansió demogràfica i de noves fundacions. A mitjan segle V a.C. hi ha una davallada demogràfica, seguida de l’entrada a la fase tardana de l’edat de ferro. L’any 121 a.C. la Gàl·lia transalpina és convertida en Provincia Romana, i ho serà de manera tan determinada, que la regió encara es denomina així.\nUn àrea d’estudi de 1400 km2\nContreras et al. delimiten un àrea d’estudi de 1400 km2, i un període que cobreix 7000 anys (del 6400 a.C. al 600 d.C.). Com a fonts de dades utilitzen:\n– el model SRTM30 de dades geogràfiques modernes.\n– dades paleoclimàtiques basades en la palinologia.\n– dades de productivitat agrícola potencial derivades del model LPJmL.\n– dades arqueolòques de Patriarche sobre 2250 jaciments de la zona d’entre 7250 i 1450 anys d’antiguitat.\nEvolució de la temperatura i la precipitació a la zona d’estudi\nPer estimar la productivitat agrícola potencial a partir del LPJmL, Contreras et al. es fixen en el lat, com a cultiu bàsic. Ho fan en dos escenaris de major i menor intensitat agrícola. Contreras et al. fan anàlisis sincròniques (comparació de les diverses localitats d’un mateix període) i diacròniques (comparació de diversos períodes).\nEls patrons de poblament de l’àrea estudiada\nEn l’àrea d’estudi es registren tres grans canvis en els assentaments:\n– un abandonament d’assentaments en l’edat mitjana de bronze.\n– una reocupació d’assentaments en l’edat tardana de bronze.\n– un creixement d’assentaments en l’edat tardana de ferro, que continua en el període gal·lo-romà.\nEn valorar la rellevància de la PAgP com a motor dels canvis en els assentaments, Contreras et al. recorden que hi ha altres factors a banda d’aquest paràmetre. L’agricultura en la zona estudiada convivia amb la recol·lecció i el pastoralisme. La PAgP s’estima en tones de matèria fresca per hectàrea, i s’associa a les pràctiques agrícoles que cerquen maximitzar la producció.\nDurant el Neolític i l’edat primerenca de bronze, era habitada tan sols una fracció de la terra disponible. La que ho era tenia uns valors de PAgP relativament superiors. En l’edat mitjana de bronze es trenca aquesta tendència, i les zones habitades presenten un PAgP inferiors a la mitjana: aquesta situació s’accentua en l’edat tardana de bronze i persisteix en l’edat primerenca de ferro. En l’edat tarda de ferro es funden assentaments en les zones de PAgP més elevades.\nLa variabilitat de PAgP entre el primer neolític i l’edat primerenca de bronze s’explica en bona mesura per canvis ambientals. En canvi, entre l’edat mitjana de bronze i l’edat primerenca de ferro es produeix una dissociació entre la PAgP i els assentaments humans, com si aquests depenguessin menys del canvis en el clima. En l’edat tardana de ferro i en el període greco-romà, en canvi, la relació entre la intensitat de poblament i la PAgP es fa més forta que mai.\nEntre l’edat inicial del bronze (a dalt) i l’edat mitjana del bronze (a sota) hi ha una reducció d’assentaments. Els llocs abandonats són preferentment indrets d’una major productivitat agrícola potencial. D’alguna manera aquesta productivitat agrícola ja no era un factor principal en la tria d’assentaments humans. Aquesta anomalia es podria explicar per l’existència d’altres consideracions, com la possibilitat de defendre’s militarment o la possibilitat d’explotar recursos no-agrícoles.\nEn l’edat tardana del ferro hi ha un augment en el nombre i en la densitat de llocs habitats. S’ocupen preferencialment les zones de major productivitat agrícola potencial. Aquesta atracció envers les zones més productives es fa encara més forta en el període gal·lo-romà. En termes generals, a més, en aquesta època (200 a.C.) s’assoleix a la zona la màxima productivitat agrícola potencial durant tot l’Holocè.\nEntre l’edat inicial del ferro (a dalt) i l’edat tardana de ferro (a sota) hi ha una expansió d’assentaments\nVulnerabilitat i resiliència al canvi climàtic\nEn termes generals, els assentaments cerquen les zones de major productivitat agrícola potencial i és, en aquest sentit, que són influïts pels canvis climàtiques en temperatures i precipitacions. No obstant això, entre l’edat mitjana de bronze i l’edat primerenca de ferro no se segueix aquesta lògica. És cert, però, que en l’edat tardana de bronze s’esdevé el nadir en la PAgP en la zona estudiada. El zenit, en canvi, s’assoleix vers l’any 200 a.C., en una època on els assentaments tornen a concentrar-se en les zones de major PAgP.\nA finals del III mil·lenni a.C., fa uns 4200 anys, es registra un canvi climàtic que, a la zona estudiada, es tradueix en una caiguda del 10% dels valors de PAgP en 200 anys. Això es tradueix en la zona estudiada en l’abandonament de múltiples localitats. Es manté, però, el patró d’assentament que prefereix les zones de PAgP més elevats.\nEntre l’any 400 a.C. i el 200 a.C., canvis en el clima comporten un augment de la PAgP de l’11,5%, que arriba així al màxim en la zona per a l’Holocè. Aquest període coincideix amb l’expansió més gran en el nombre d’assentaments.\nContreras et al. observen, però, que els canvis de PAgP produïts per alteracions en el clima són més modestos que els que s’associen a una major intensitat agrícola (llaurar, adobar, eliminar males herbes, etc.). D’aquesta manera, les poblacions locals podien adaptar-se als canvis climàtics modificant les pràctiques agrícoles: un clima més desfavorable (amb menys precipitacions) es podia compensar amb una major intensivitat. És clar que una agricultura més intensa també devia tindre un impacte en les estructures socials. La vulnerabilitat d’una societat al canvi climàtic depèn d’una sèrie condicions socials i econòmiques.\n– Regional paleoclimates and local consequences: Integrating GIS analysis of diachronic settlement patterns and process-based agroecosystem modeling of potential agricultural productivity in Provence (France). Daniel A. Contreras, Eneko Hiriart, Alberte Bondeau, Alan Kirman, Joël Guiot, Loup Bernard, Romain Suarez, Sander Van Der Leeuw. PLoS One 13:e0207622 (2018)\n– Les dades de l’estudi a la base de dades Dryad.\n‹ El Telegram, també en català\nAplicacions de l’or que potser desconeixies ›


Universitats Certificades en Iran - Directori - Llistat - Guia - universitats - Certificades - Iran - Universitiesintheworld\nPàgina d'inici › Per categoria › Certificades › Iran\nUniversitats certificades en iran\nUniversitats Certificades en Iran recomanades:\nÉs la seva escola present en els nostres registres? ¿Es va adonar qualsevol error en la informació? Si us plau, poseu-vos en contacte amb Universitiesintheworld per tenir les dades corregides per tal de proporcionar als futurs estudiants amb informació correcta i augmentar les possibilitats de la seva escola per a ser elegits entre tots els Universitats Certificades en Iran inclosos en aquesta pàgina web.\nMolts estudiants volen venir a Iran per començar la seva carrera o ser part dels programes d'intercanvi. A mesura que diferents persones podrien ser, tenen diferents interessos i aptituds, i considerem que és essencial saber sobre les característiques de cada centre abans de triar. Els serveis oferts, les instal·lacions, el nivell dels professors de l'experiència, el nombre d'estudiants en la seva classe, tot això pot ser decisiu per saber perquè, finalment, triar un centre o un altre. Registre seva universitat en aquesta guia i ajuden els estudiants indecisos a triar el seu centre.\nSi no està clar el que vol estudiar, però encara no sap on vol iniciar els seus estudis universitaris, Universitats Certificades en Iran que pot ser l'eina que necessitava per trobar finalment reunir totes les dades que necessita, pesar, comparar i les seves preferències i possibilitats en Iran.\nEstàs preguntant en aquest moment on estudiar? Té moltes preguntes en compte que no es poden contestar encara? Si estàs pensant en estudiar a una de les Universitats Certificades en Iran que es pot trobar aquí, és important que es prengui en compte els pros / contres de traslladar-se a Iran i començar la seva nova vida en aquest lloc. Cal pensar amb calma i tranquil·litat el que realment desig..\nMostrant 178 Universitats Certificades en Iran\nUniversitats Certificades en Iran per ciutat important\nEstàs pensant en canviar d'aires i viure una nova experiència? La ciutat de Teherán ofereix tot el que està buscant, i quina millor manera de passar una llarga temporada estudiant a moltes de les universitats de Teherán o entorn.\nMashhad és una ciutat que té una molt bona qualitat de vida. Bars, restaurants, teatres, parcs, botigues, etc. L'estil de vida atrau gent de tot el món i si hi afegim també l'alt nivell acadèmic, és normal que ser una de les destinacions que més demandades per estudiar a la universitat.\nEstudiar a Karaj és una gran oportunitat per a vostè. Entra i descobreix les millors universitats tant a les àrees Karaj i els seus voltants. No es perdi l'oportunitat de conèixer una ciutat meravellosa i passar una estada inoblidable.\nEstudiar a Tabriz és molt fàcil! Fer un any acadèmic en les diferents universitats i submergir-se en l'ambient estudiantil d'aquesta ciutat universitària. Posem a la seva disposició totes les universitats de Tabriz o entorn.\nUniversitats Certificades en Iran per l'estat\nveure tot: Universitats Certificades en Iran per l'estat\nMés destacats Universitats Certificades en Iran


Cincuenta sombras de Grey. Educació sexual - SIDA STUDI\nL'Anna és una inexperta estudiant universitària a la qual encarreguen una entrevista amb l'enigmàtic multimilionari Christian Grey. Però el que comença com a una feina aviat es converteix en un romanç poc convencional. Deixant-se portar pel sofisticat estil de vida de Christian, Ana aviat troba un altre aspecte d'ell quan descobreix els seus secrets i explora els seus propis desitjos. Tot acaba resultant en un romanç apassionat, incontenible, en el qual Christian i Ana posen a prova els límits que podria arribar a la seva relació. (Extret i traduït de la caràtula)\nAutoria: TAYLOR-WOOD, Sam (dir.)\nBasada en la novela Cincuenta sombras de Grey de E. L. James, Idiomas: inglés, castellano, italiano, Subtítulos: inglés para sordos, catellano, danés, finlandés, italiano, noruego, portugués, sueco, Interpretes: Jamie Dornan, Dakota Johnson


Wikiloc | Ruta Lo Tormo 100 cims\nLo Tormo 100 cims\nMés informació a https://els100cims.blogspot.com/2015/04/lo-tormo.html\nSi hem aparcat a l'ermita haurem de desfer un bocí de pista per anar a trobar l'inici del sender, senyalitzat amb una fita, que se’n desvia en sentit NO. És un camí clar i evident que no ens ha de presentar cap problema. Caminarem fent un flanqueig alternant petites pujades amb terreny planer, acompanyats de bones ombres, tot i anar caminant a solell. Gairebé sense adonar-nos arribem al punt en el qual el camí es bifurca. Per la dreta tornarem, així que seguim de pla i deixem el sender que puja. Tots dos prenen orientació NO, però el nostre amb més inclinació a ponent. Continuem amb la mateixa dinàmica de puja i baixa fent flanqueig en clara orientació a l'O i superem el barranc eixut dels Morers. Una mica més endavant deixem a l'esquerra una pista que es dirigeix en baixada a resseguir el barranc de les comes Llargues. Ja som fora de la vegetació arbòria i el camí comença a fer-se difús. Alguna escadussera fita ens ajuda a seguir pel bon camí. Més endavant la traça es fa més evident i sortim a una mena de coll. Tenim ja la primera visió de la plana de Vinebre i la central nuclear d'Ascó. Tenim a la vista el nostre objectiu així que girem a la dreta i seguim la traça de sender, mig perdut entre la vegetació però fàcil de seguir i intuir. Aquesta part de la cresta no és complicada, tot i que en determinats trams és aèria si la fem arrambats al caire. Per la dreta el terreny és més tranquil·litzador. A tota cresta o buscant el millor pas arribem al cim. Hem pogut anar directes al vèrtex geodèsic, com va ser el meu cas, o es pot anar primer al cim secundari que es troba una mica més a l'O del cim principal. Aquí pot haver-hi discrepàncies. Depenent de l'escala de mapa que portem, el cim de lo Tormo és aquell que suporta el vèrtex o és la punta, més baixa, de més a l'O. A escala 1/10.000 serà el segon però a escala 1/25.000 és el del vèrtex. Per la FEEC, i per tant per al repte, és el del vèrtex.\nAclarit l'assumpte petgem el cim, fem tot allò que vulguem i hi passem l'estona que ens plagui i comencem el descens. Per això buscarem un sender que baixa en sentit SE uns metres per sota del sender pel qual hem arribat al cim. Aquest sender es dirigeix clarament a vorejar la mola cimera i empalmar amb una nova cresta, que si no es vol passar es pot evitar anant per sota, pel costat dret segons el sentit de la marxa que ens porta, superant un petit tram de camí tapat per la vegetació, a lo Piló, uns metres més alt que el cim objectiu del dia. A partir d'aquest cim el camí es fa més evident i net i acabem al coll del pla de la Mola. Per l'esquerra tenim el camí que puja de la Torre de l'Espanyol. Es diu camí de Garcia i curiosament acaba en aquest punt, no continua a aquesta població. Nosaltres seguirem per la dreta i així iniciem el descens, ja per camí molt evident, en direcció al punt d'origen. Còmodament arribem al punt en el qual retrobem el camí de pujada així que desfent-lo retornem al punt d'aparcament.\nAnar per un tornar per l'altre\nColl seguir dreta\nMirador del coll delaMola seguir dreta


Una lleidatana, premi estatal de joves investigadors\nActualitzada 03/12/2021 a les 08:07\nAndrea Castañeda, de l'IES Màrius Torres, va traduir un poemari inèdit d'Agnia Bartó || Distinguida també per la UdL i la UAB\nLa jove Andrea Castañeda, a l’esquerra, i la docent Esther Riba.\n© La jove Andrea Castañeda, a l'esquerra, i la docent Esther Riba.\nLa investigació Estrellas sobre el mar. La poesía como crónica del viaje de Agnia Bartó en la guerra civil española, de la ja exalumna de l’institut Màrius Torres de Lleida Andrea Castañeda Alennikova, va aconseguir ahir el primer premi del XXXIII Certamen de Joves Investigadors, organitzat per l’Injuve i el ministeri d’Universitats.\nUn total de 250 joves de tot l’Estat aspiraven a aquests guardons. Després d’un primer cribratge, quaranta estudiants van ser seleccionats per defensar el seu treball en un Congrés celebrat al Centre Eurollatinoamericà de la Joventut de la localitat malaguenya de Mollina, que s’ha celebrat aquesta setmana. Allà va exposar el seu projecte la lleidatana i va mostrar la metodologia, resultats i conclusions del seu treball, a més de contestar a les “dures” preguntes del jurat. Castañeda va aconseguir el primer premi en la categoria d’humanitats, valorat en 4.000 euros i es va assegurar la participació a ExpoRecerca Jove, organitzat pel Magma a Barcelona. La seua tutora, Esther Riba Puértolas, rebrà uns altres 2.000 euros.\nLa investigació Estrellas sobre el mar ha consistit en la troballa i la traducció del rus de cròniques de guerra i d’un poemari inèdit de la poeta russa Agnia Bartó. Aquest treball ja havia estat premiat per la UAB i la UdL i va tenir una menció especial de la Universitat Pompeu Fabra.\n4.Govern, Ajuntament, Diputació i Cambra de Comerç col·laboren per un pavelló de Fira de Lle...\n1. Giró afirma a la 59 Fira de l'Oli que la decisió del TSJC sobre el 25% de castellà és una ...\n2. Una diputada diu que va ser treta del Govern de Johnson per ser musulmana\n3. Escolta les notícies de Lleida d'aquest 23 de gener de 2022\n4. Un vehicle bolca a l'Ll-11 sense ferits\n5. Cusola, ratificada com a alcaldessa d'Artesa de Segre


27 de febrer: Vaga estudiantil arreu dels Països Catalans – Coordinadora Obrera Sindical\n27 de febrer: Vaga estudiantil arreu dels Països Catalans\nComunicat de la COS en suport a la vaga del 27 de febrer convocada pel SEPC.\nActualment veiem cada dia com el procés de destrucció de l’educació pública a tots els nivells (infantil, primària, secundària o universitats), així com els atacs a la nostra llengua i cultura, és continu i creixent arreu dels Països Catalans\nVeiem com continuen tancant-se grups, unitats i fins i tot escoles al País Valencià (la immensa majoria de les quals, en la nostra llengua), com continuen els atacs i intents d’aplicació de la TIL i la resta de retallades a les Illes, o com a la CAC els efectes més que negatius de la LEC es multipliquen, o com les universitats públiques estan en greu perill d’extinció (com el cas de la UB). Tot això mentre veiem com en els darrers 5 anys s’han destruït ja milers i milers de llocs de treball a l’educació pública arreu del nostre país. I tot plegat, sense oblidar el procés de recentralització promogut pel PP i per tots aquells que veuen en l’educació pública (igual que amb la sanitat) un terreny de negoci verge a explotar, però per tal de poder-ho fer efectiu necessiten eixa recentralització en mans de l’aparell de l’estat (PP, CiU, etc.), per tal de poder-lo esmicolar i repartir entre els seus amics.\nMentrestant, els i les estudiants, cada dia que passa, tenen pitjors condicions i possibilitats per accedir a una educació de qualitat per la manca de recursos, la massificació a les aules, la manca real de beques i d’accés als serveis bàsics necessaris (menjadors, transport públic, llibres, etc.). Tot preparant-los per un futur de major alienació, precarietat i misèria… Ja es buscava això amb la LEC principatina, amb el TIL de les Illes o amb la LOMQE del ministre espanyol de “cultura”, Juan Ignacio Wert. Tant se val PP, PsoE o CiU… només governaran per l’interés de la seua classe, i ens deixaran al conjunt de la classe treballadora, sense possibilitat d’accés a la cultura, l’educació, etc.\nPerò tot no pot ser, ni és, desesperança.\nDes de l’Assemblea de Docents de les Illes ens van donar molts motius d’esperança i uns objectius i formes d’organització, i lluita, a seguir i a desenvolupar arreu. Els i les estudiants, igual que una part dels i les docents, porten anys donant-nos lliçons de mobilització i combativitat contra la mercantilització i la privatització de l’ensenyament públic. Ara bé, i tal com proposen les companyes i companys del SEPC, ara ja cal passar de la “protesta” a la proposta. Devem sumar, construir alternatives, avançar en l’organització i l’autoorganització. Potenciar les assemblees obertes de docents i crear seccions sindicals actives, i des d’elles, teixir contrapoder i avançar en les bases de l’educació que volem. Una educació realment nostra, gratuïta i de qualitat, en català, laica, plural i participativa, no sexista i integradora.\nEn aquest sentit, des de la COS anunciem públicament el nostre suport a la convocatòria de Vaga estudiantil feta per les companyes i companys del SEPC del 27 de febrer, fem una crida a sumar-s’hi, a participar de les seues convocatòries i accions, i també a convocar i organitzar assemblees als centres, amb els i les docents, les alumnes, les mares i els pares, el PAS, etc., per tal d’avançar juntes, des de baix, en la llarga lluita que tenim per davant.\nEL 27 de Febrer fem un pas endavant… plantem la llavor del futur. Totes juntes, sense por, plantem cara.\nPaïsos Catalans, febrer de 2014\nPublished 18 de març de 2014\nDavant de la situació actual, d'atur, precarietat, i misèria creixents, i de repressió i polítiques capitalistes, patriarcals i ultres desbocades, no ens […]\n18 de febrer (18h a la Farola): Manifestació a Castelló de la Plana: 1 any sense TV3… Volem TV3 al País […]\nPrevious post El sindicalisme combatiu avança a HP\nNext post Homenatge al nostre company i amic de LAB, Igor Urrutikoetxea


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat Andrés Maíz: “Colòmbia està vivint una fam històrica que el govern reprimeix als carrers”. José Ángel Sánchez Rocamora 08/06/21 – Anarquia Catalunya 🏴\nAndrés Maíz: “Colòmbia està vivint una fam històrica que el govern reprimeix als carrers”. José Ángel Sánchez Rocamora 08/06/21\nDiumenge, concentració solidària a Girona amb el poble de Colòmbia i contra “la violència i repressió que esta sofrint Colòmbia per par de les autoritats” “Abrimos camino, caminamos juntos”. José Ángel Sánchez 24/03/21 Els carrers cremen a tot l’Estat, que està passant? “nosaltres estem vivint una vida que no és la nostra” Què està passant a Colòmbia? Berenice Celeita, NOMADESC 11/05/21 Part de la plantilla de treballadors i treballadores dels serveis socials del Consell Comarcal de l’Alt Empordà van protagonitzar ahir una altra mobilització als carrers de Figueres per reclamar millores laborals Conferència on-line amb companys de Colòmbia. Solidaritat amb Colómbia “La música esdevé un catalitzador de moltes altres coses i dota de sentit el que estàs vivint” Avui a Girona “tornem a sortir als carrers perquè ens hi juguem molt” a les 19:00h a la Plaça U d’Octubre El moviment feminista no renuncia als carrers El moviment feminista pratenc no renunciarà als carrers durant la vaga del 8M La pandèmia i la pluja no atura el moviment feminista i es mobilitza als carrers del Prat aquest 8-M


Rajoy fracassa en la primera votació amb el "no per coherència" del PSOE\nMalgrat sumar els suports de Ciutadans i el de Coalició Canària, Mariano Rajoy no ha aconseguit els vots favorables del PSOE (ni l'abstenció) en la primera votació d'investidura com a president del Govern. < / p>\nel líder del PP, com s'esperava, s'ha quedat amb 170 vots a favor, sis dels que fixa la majoria absoluta. 180 diputats, la resta del parlament, ha votat en contra.\nEls 350 diputats han estat cridats per ordre alfabètic a partir d'Elvira Ramón Urbà, socialista amb la qual ha començat la votació i que s'ha fet en "veu alta" al hemicicle.\nRajoy tindrà una segona oportunitat el proper divendres, és a dir, 48 hores després de la celebrada avui dimecres. El candidat popular necessitaria majoria simple, és a dir, més vots a favor que en contra, alguna cosa pel que hauria de treure en dos dies 11 abstencions.\nUna papereta complicada després que Pedro Sánchez hagi reiterat durant el debat d'investidura de Rajoy que el seu partit no ha de votar "sí" per "coherència". A més, el secretari general del PSOE ha assegurat que "per decència, fins vostè mateix hauria de votar no".


Il·luminació interior d'habitatges: tipus i idees d'il·luminació\nIl·luminació per a interiors d’habitatges\njuliol 23, 2018 Interiorisme\nLa il·luminació és un factor molt important a tenir en compte en el moment de construir o reformar una casa. En primer lloc ens permet dur a terme totes les activitats de la llar, d’una manera còmoda i segura: moure’ns per dins de l’habitatge, cuinar, llegir… i en segon lloc crear diferents zones o ambients confortables que ens transmetin sensacions: amb més energia o més relaxants, íntims, alegres, espais que semblen més grans o petits, entre d’altres.\nPer tant, l’objectiu és aconseguir una il·luminació funcional i que sigui agradable estèticament.\nImportància de planificar la il·luminació de l’habitatge\nPer aconseguir una il·luminació adequada a totes les estances de la casa s’ha de fer una bona planificació de la il·luminació abans de realitzar l’obra, d’aquesta manera evitarem imprevistos durant l’execució i sobrecostos.\nUn bon disseny de la il·luminació ha de satisfer les necessitats dels seus inquilins, igual que els seus gustos, donant prioritat al confort i a la funcionalitat. Cal pensar en la quantitat de punts de llum que necessitem, la seva ubicació, el disseny de la instal·lació elèctrica, la tonalitat i quantitat de llum, la combinació de diferents tipus de llums, la tecnologia que utilitzarem, la disponibilitat de llum natural, etc. Són moltes coses a tenir en compte pel que recomanem anar a un professional a què us ajudi a definir amb antelació aquests punts que us hem comentat.\nPlànol elèctric d’una reforma de pis realitzat per Sincro\nCalidesa i quantitat de llum\nPer projectar la il·luminació de cada estança s’han d’estudiar diferents paràmetres, un d’ells és la tonalitat i quantitat de llum. La tonalitat o temperatura de color de la llum és la sensació que percep l’ull humà davant d’una llum. Es classifica en 3 tonalitats de color i es mesura en graus Kelvin.\nLa llum càlida presenta tonalitats groguenques i es troba per sota dels 3.300 Kelvin. És apropiada per a crear ambients acollidors, íntims i relaxants per la qual cosa se sol utilitzar al dormitori, sala d’estar, menjador, rebedor i passadissos.\nL’emissió entre 3.500 i 5.500 º K es considera llum neutra, té una tonalitat més natural per la qual cosa permet apreciar els colors dels objectes amb més realisme. La llum neutra és habitual trobar-la al lavabo, cuina i vestidor.\nFinalment hi ha la llum freda, amb tonalitats blanques blavoses, a partir dels 5.500 graus Kelvin. Aquest tipus d’il·luminació incrementa la sensació d’il·luminació. En un habitatge les podem trobar al garatge, traster, despatx i zones de treball.\nEn una mateixa zona també es poden aplicar una combinació de tonalitats de llum per produir diferents efectes visuals i aconseguir una atmosfera molt més agradable. Per exemple en un saló es pot utilitzar una llum uniforme més càlida per ambientar mentre veus la televisió, i una llum més blanca per a la zona de lectura.\nTemperatura de color de la llum en graus Kelvin. Font: Securibath\nTipus d’il·luminació artificial\nPer il·luminar un espai amb llum artificial es poden utilitzar diferents tipus d’il·luminació segons la quantitat i tipus de llum que rebi l’ambient: general, puntual, ambiental i decorativa. A partir de les necessitats i gustos es poden combinar diferents tipus per crear diferents escenes de llum a cada espai interior de l’habitatge.\nÉs aquella que permet il·luminar el conjunt d’un determinat ambient sense ombres ni contrastos garantint desenvolupar les activitats quotidianes amb seguretat. Normalment se solen encendre i apagar des de l’entrada de l’habitació. Aquest tipus d’il·luminació s’aconsegueix mitjançant aplics o llums de sostre. I es recomana utilitzar diversos punts de llum en comptes d’una única font de llum en el centre de l’habitació.\nIl·luminació puntual (o focal)\nEs tracta d’un tipus d’il·luminació no uniforme que té com a objectiu il·luminar una àrea concreta: escriptori, zona de lectura, taula del menjador, zona de preparació de menjar, àrea de maquillatge, capçal del llit… Se solen emprar llums penjants, de sostre, de peu o de sobretaula, i només s’encenen quan es requereix una il·luminació complementària per desenvolupar l’activitat.\nIl·luminació d’exposició (o d’ambient)\nAquest tipus d’il·luminació va destinada a crear un efecte o donar un toc especial en un ambient, per tant no té per objectiu il·luminar una zona de treball. Se solen utilitzar diverses llums càlides distribuïdes per l’espai.\nS’empra per a ressaltar un determinat objectiu decoratiu o element arquitectònic especial: un quadre, escultura, gerro, sostre realitzat amb volta catalana, una paret, etc.\nD’acord amb la distribució del flux lluminós que arriba a una zona, les lluminàries es poden classificar en 5 sistemes: llum directa, semi-directa, indirecta, semi-indirecta i difusa.\nQuan tot el flux lluminós es dirigeix cap avall. És el sistema que ofereix major rendiment lluminós ja que s’aprofita gairebé tota la llum emesa. No obstant això, les ombres i els contrastos són més intensos i provoquen alts nivells de enlluernaments. La il·luminació directa és pròpia d’espais que necessiten una il·luminació focalitzada o decorativa.\nQuan la major part de flux de llum es dirigeix cap a terra (entre un 60-90%) i la resta és reflectida en sostre i parets. L’efecte és més agradable ja que les ombres són més suaus i la possibilitat d’enlluernament és menor.\nEn aquest cas entre el 90% i 100% de la llum es dirigeix cap al sostre i després es distribueix en l’ambient per reflexió. Com les pèrdues de lluminositat per absorció són molt elevades es recomana utilitzar colors clars que permetin reflectir bé la llum. En presentar una il·luminació més suau i uniforme es genera un ambient més relaxant, redueix les ombres i incrementa la sensació d’amplitud a l’espai. L’únic desavantatge és que la visibilitat dels objectes no és tan nítida pel que no és recomanable per il·luminar espais de treball.\nQuan la major part de la llum va dirigida cap amunt (un 60 – 90%) produint un ombres suaus i molt pocs enlluernaments. Crea un ambient molt agradable i confortable.\nEn aquest tipus d’il·luminació el flux es reparteix al 50% entre procedència directa i indirecta creant una il·luminació homogènia i sense ombres ni contrastos. Són ideals per aconseguir una il·luminació tipus general.\nSistemes d’il·luminació segons el flux de llum.\nL’entrada de llum natural és fonamental per a la nostra llar. Una casa lluminosa ens dóna més vitalitat, i és més confortable i saludable pel que afecta les nostres vides.\nLa disponibilitat del sol és uns dels factors més importants per als arquitectes i interioristes durant el disseny d’un habitatge o edifici. Condiciona la distribució interior, el sistema de climatització, aïllaments, finestres, cortines, etc. A més, disposar de llum natural ens permet estalviar energia, el que es tradueix en un estalvi econòmic.\nPer treure el màxim partit de les hores de sol hi han diverses solucions que permeten potenciar la il·luminació natural dins de l’habitatge, per exemple, agrupant les estances més actives durant el dia (saló, menjador i cuina) al costat de la casa més il·luminada, crear espais més diàfans, evitar qualsevol obstacle davant les finestres, utilitzar colors en tons clars i suaus, instal·lar portes de vidre i corredisses, posar miralls perquè reflecteixi la llum, etc.\nCom hem comentat en el punt anterior, una de les millors formes d’estalviar energia en un habitatge durant el dia és aprofitant al màxim la llum natural. Però també hi ha trucs per no malbaratar l’energia amb la il·luminació artificial.\nUna de les millors opcions és utilitzar il·luminació LED. Tot i ser una mica més cares que les bombetes tradicionals permeten reduir un 80% el consum d’energia en comparació a la bombeta incandescent tradicional, a més presenten una major durabilitat i no desprenen tanta calor. També permeten l’estalvi d’energia, però en menor mesura, les bombetes fluocompactas (o de baix consum).\nAltres alternatives per aconseguir una il·luminació més eficient poden ser, per exemple, instal·lar detectors de moviment en zones de pas (passadissos i distribuïdors), incorporar reguladors de llum que permetin augmentar i disminuir la intensitat de llum en funció de l’activitat que vagis a realitzar, o prescindir de la llum general en el cas que no sigui necessari.\nFins aquí l’article sobre il·luminació d’interiors, si necessiteu ajuda per al vostre projecte de reforma integral no dubteu en contactar-nos.\nsincroIl·luminació per a interiors d’habitatges 07.23.2018


IniciConeix ESDiDestacatsTrobada TEXMEETING by TEXFOR\nEl passat dia 9 de juliol va tenir lloc al DHUB 1 la primera trobada Texmeeting, organitzada per la Confederació de la Indústria Tèxtil Texfor, amb seu a Sabadell. Aquesta entitat agrupa les principals associacions empresarials del sector tèxtil a Espanya, abastant tots els àmbits del mateix: filatura, construcció de teixits de punt i calada, estampació, tint, acabats tèxtils, manufactures, marroquineries, complements tèxtils o confecció entre d’altres.\nLa trobada Texmeeting es va plantejar amb la intenció de proporcionar un fòrum de debat en el qual analitzar com seria el futur del tèxtil espanyol (i català), a més de proveir de solucions als empresaris del sector i de potenciar o enfortir el contacte entre ells. El lema o leitmotiv d’aquesta primera edició va ser "La Indústria És Moda" i amb ell es pretenia posar en rellevància el component de creativitat i disseny que hauria d’estar implícit en els productes industrials tèxtils i com tots dos conceptes juguen un paper fonamental tant a l’entorn de la llar, com en la moda en general.\nAquesta trobada es componia de quatre sessions (de les quals vaig estar present en tres d’elles): tres taules rodones i una ponència que incloïa casos pràctics. Tots els ponents formaven part del món tèxtil (la majoria d’ells com a empresaris) i comptaven amb molts anys d’experiència en els seus diferents camps d’actuació. De totes aquestes sessions, m’agradaria destacar la primera perquè va ser en la qual més dades es van aportar i la que major influència pot tenir en les noves generacions de dissenyadors i empresaris de l’àmbit tèxtil.\nAquesta primera taula rodona va rebre el nom de: "El disseny tèxtil, baula fonamental en la cadena de la moda" i la formaven: Pilar Riaño (modaes.es) com a moderadora i Josep Domínguez (Fil Katia), Rosa Pujol (Gratacós), Josep Espígul (Texprint), Gloria Jover (EGJ) i Josep Mª *Donat (TCN) com a ponents.\nTots ells demanaven que el sector tèxtil repensés la seva situació i que conjuminessin forces per recuperar la indústria tèxtil catalana que tant pes va tenir no gaire temps enrere. Les cinc persones allí presents, estaven d’acord que els coneixements, les tècniques i la creativitat estan aquí, solament cal fer-la reflotar, per la qual cosa el plantejament, per part de gairebé tots els ponents, era bastant positiu i impetuós.\nEs va parlar molt de números i de temes econòmics del sector tèxtil i moda, arribant a la conclusió que, industrialment és una parcel·la bastant rendible perquè genera consum. I si a aquest consum li sumem valor afegit, es generaria un major moviment de l’economia del nostre país. Així, es va plantejar un nou model econòmic per al sector, basat en tres eixos fonamentals: indústria, internacionalització i innovació. No es van definir per complet, però es va esmentar que la indústria, en termes d’infraestructura i saber fer ja estava (i en part segueix estant encara que sense activitat de cap tipus), la internacionalització podria aconseguir-se de dues formes: per mitjà de costos baixos o afegint als productes tèxtils una major quantitat de valor afegit i la innovació pot aconseguir-se per mitjà de la creativitat i el disseny. Aquestes línies resumeixen el nou model a nivell econòmic plantejat pel sector tèxtil.\nUna vegada esmentades totes les dades, es va passar a discutir l’estat actual de la moda com a àmbit general, distingint entre Imatge vs. Matèria. En aquest sentit, Josep Espígul va comentar que: "La matèria és la base de la moda, i hauria d’ensenyar-se i aprendre’s molt abans que a dissenyar per ordinador". Josep Domínguez de la seva banda, va afegir que: "Manen la imatge i el preu en els departaments de disseny i s’ha perdut l’ofici, es busca la còpia fàcil i la qualitat del producte passa a un segon pla" i "Crear és car i està molt mal valorat, copiar és ràpid i rendible". Respecte aquesta mateixa idea Josep Maria Donat va sentenciar que: "La moda d’avui dia és un club de la còpia". I finalment Gloria Jover va tancar el debat dient que: "La gent passa per sobre de la roba a les grans superfícies (literalment) i no les valora, perquè no els hem ensenyat a valorar-les".\nCom s’observa, tots els ponents estaven d’acord en què ens trobem en un món dominat per la imatge, i que la matèria ha passat a un segon pla.\nTotes aquestes al·lusions a l’estat actual de la moda, van portar als allí presents a analitzar quina situació travessa aquest sector en relació al consum. Així, Josep Maria Donat va explicar que: "La moda s’ha convertit en el món de la velocitat. I és aquesta velocitat la que acaba amb ella, amb els sectors de la moda i amb el consum de la moda". Al que Josep Espígul va afegir: "Tard o d’hora, el consumidor es cansarà de tanta rapidesa, de samarretes a dos euros i començaran a valorar la matèria i el treball que comporta fer una peça".\nTots concloïen que, el fet de modificar les temporades al món de la moda ho ha trastocat per complet i el voler arribar de la manera més ràpida al consumidor ha acabat per enfonsar-ho. Aquest ritme vertiginós té als empresaris del sector amb l’aigua al coll i el motiu és el següent: les empreses no tenen temps de ser creatius a nivell de disseny, teixits, acabats...si volen competir al mercat amb els grups del seu mateix target 2. Per això s’acaben abaratint costos i "copiant" el que fa el del costat, perquè al cap i a la fi, són les vendes el que els manté a la superfície.\nA més, es va tocar el tema de l’estat actual de la moda en relació al món acadèmic i tots els ponents estaven d’acord en què avui dia existeix una gran desconnexió entre tots dos, i van ser molt crítics sobre aquest tema. D’aquesta forma, Josep Domínguez opinava que: "Es necessita una base més tècnica d’estampats, filatures, teixits...i no existeix. S’educa als dissenyadors per fer dibuixets, i no per tenir coneixements de moda". També afegia que: "Cal recuperar i fomentar l’ofici, perquè en aquest moment hi ha molts sectors de la moda en els quals no hi ha substitució possible, quan es jubilin les persones que treballen en ell, s’acaba el sector, ja que els joves dissenyadors no estan preparats per assumir tasques de tints, de filatura, d’estampació o de creació de teixits...". A més, Gloria Jover apuntava que: "Hi ha una separació total entre l’àmbit acadèmic i l’industrial, els alumnes han d’aprendre a dissenyar amb la maquinària específica al costat, no amb la teoria d’una banda i la pràctica per un altre, sinó la formació sempre serà incompleta".\nLa segona taula rodona portava el nom de "Internacionalització: assoliments i nous reptes" i es componia de Lidia Heredia (Tv3) com a moderadora, i Enrique Garrán (Grup Tavex), Montserrat Figueres (Nylstar), Jordi Puig (Tèxtil Puig Ubach) i Josep Generó (Yerse) com a ponents. En ella, s’al·ludia al tema de l’expansió i el creixement de les empreses a nivell internacional. Tots els ponents van explicar el seu cas i van concloure que, per a una empresa sempre és important créixer internacionalment, però cal saber amb qui es fa i quan és el moment. Es va preguntar als ponents sobre les dificultats d’expansió amb les quals s’havien trobat i les respostes van ser molt variades. Sobretot, destacaven les diferents barreres imposades comercialment per accedir a altres països: aranzels, canvis de moneda, barreres tecnològiques, culturals, administratives, d’infraestructures, energètiques, ambientals...i una llarga llista que continuaria depenent del país al que volem accedir.\nEm va semblar molt interessant una frase de Jordi Generó en la qual sentenciava: "Els reptes han d’estar dins de l’empresa i no fora d’ella. Si solament mirem fora, deixem nu l’interior. Si fas créixer l’empresa des de dins, per si mateixa s’expandirà fora. És fonamental que l’empresa s’avaluï a si mateixa constantment".\nA més, parlant del tema de l’expansió, Jordi Puig va fer referència a una idea que em sembla primordial en el disseny, la responsabilitat social: "Cal tenir en compte la responsabilitat social a l’hora d’expandir-se: Quants llocs de treball tinc al meu càrrec? Puc assumir-los? Com repercuteix això en la meva empresa en el seu estat actual?".\nUna altra idea destacable durant aquesta taula rodona va ser l’esmentada per Enrique Garrán, segons el qual: "El més important en una empresa són l’equip que la compon i la matèria grisa que aquest pugui aportar. I la producció és un dels temes més rellevants a l’hora d’internacionalitzar qualsevol negoci; però això sí, el realment important és dur-la a terme en el lloc més eficient (per qüestions de qualitat, de logística o de personal qualificat) i no en el més barat". D’aquesta forma, va establir una crítica al mètode de producció actual basat en el mercat asiàtic, que tant mal ha fet al sector en general i a Catalunya en particular.\nLa següent sessió era una ponència titulada: "Emprenedors en la moda, finançar la creativitat" i la van dur a terme David Garrofré (ESBAN), Miquel Ridao (Sensingtex) i Joan Reixach (Nooem). En ella, cadascun dels allí presents va exposar el seu model concret de negoci, des del punt de vista de l’emprenedor, exceptuant el primer cas, el de David Garrofré. Aquest va exposar les diferents vies que pot trobar un emprenedor per obtenir finançament. A més va explicar el concepte de "Business Angel", com trobar-los i quines solucions ens poden oferir. Va ser una exposició més econòmica i relacionada amb les maneres d’inversió o finançament, que no tant un exemple d’emprenedor.\nEl segon cas, el de Miquel Ridao, va ser molt clarificador, perquè a més de mostrar el tipus de producte que fan, va explicar els 10 manaments que ha de tenir sempre en compte un emprenedor, i que van ser dictats per Guy Kawasaki (activitats emprenedores): 1- Ofereix sentit i no diners: ven sensacions. 2-Treballa amb un mantra, i no amb una missió: defineix el valor de la seva empresa i el seu objectiu. 3-Esculli i trobi el seu nínxol de mercat: el sector final al que es dirigirà el seu producte. 4-Renovar-se sempre: actualitzar-se i estar assabentat del que passa al nostre al voltant. 5-Treballa amb dissenys intel·ligents, que continguin funcionalitats exclusives. 6-Salta’t les corbes: focalitza en l’essencial. 7-No s’ha de perdre el temps a perfeccionar, sinó a vendre: no vol dir crear un producte dolent, sinó el millor que sàpigues encara que tingui errors. 8-Beneficia al client. 9-No impedeixis que brollin les flors: aquesta idea té dos sentits, d’una banda respecta la naturalesa, i per un altre, no tanquis la porta a imprevists o clients inesperats (deixa que brollin). 10-En quant als inversors, segueix la idea del 10-20-30: 10 transparències (fes-ho simple), 20 minuts (no avorreixis ni intentis explicar-ho tot) i 30 com a grandària de la tipografia que utilitzis (cal ser clars i concisos). Crec que totes aquestes idees poden donar una certa perspectiva a persones amb intenció d’emprendre qualsevol tipus de negoci o activitat comercial, per això em semblen rellevants.\nFinalment, Joan Reixach va exposar el seu cas: l’empresa Nooem. Es tracta d’una associació formada per dos components que es dediquen a crear solucions tèxtils per a les noves tecnologies: fundes per a mòbils, ipads, ordinadors...Van explicar que els seus punts forts eren dos: el fet de produir els seus productes al nostre país (entre Andalusia i Catalunya) i el de treballar amb imatges d’artistes poc coneguts que aporten solucions d’estampació més creatives o artístiques que les de la competència. Aquests productes eren exportats a multitud de països interessats en la qualitat i innovació a nivell gràfic que els empresaris proposen.\nCom a conclusió a tota aquesta jornada de xerrades, diàlegs i intercanvi d’idees, puc dir que l’experiència va ser molt positiva perquè em va permetre observar el món de la moda des d’una altra perspectiva, analitzar dades concretes i intuir per on anirà la indústria tèxtil de cara al futur. De totes les idees que es van comentar se’m va quedar gravada una amb la qual a més, m’agradaria concloure aquest article.\nAquesta idea és la falta de personal qualificat per a la indústria tèxtil, que es dóna en la generació de dissenyadors actual i es donarà en futures. La major part de ponents es van queixar que la base de la moda passa pel coneixement del teixit (de punt i calada), i que igual que se sap fer un patró d’una màniga, s’han de conèixer les característiques de la matèria amb que s’ha de cobrir. Personalment estic d’acord, perquè l’enfocament actual de les escoles de disseny en general, deixa de costat aquesta part més manual, tàctil, sensible i alhora industrial, per arribar a la part final del procés de disseny. Alguns dels ponents es lamentaven, en un to una miqueta irònic, que els dissenyadors d’avui dia saben fer "dibuixets" però no el nombre de fils per centímetre quadrat d’un determinat teixit o les característiques que aquest pot oferir una vegada muntada la peça.\nA més, proposaven un tipus d’ensenyament en l’àmbit del disseny, tenint en compte aquesta part pràctica i industrial que implica el disseny: com més coneixement dels materials que tenim al nostre abast absorbim, millors dissenyadors serem. Proposta a la qual jo també em sumo i que, al meu entendre enfortiria la creativitat de qualsevol dissenyador.\nFinalment afegir que des de Texfor s’estan fent esforços per recuperar l’aprenentatge del món tèxtil i la seva indústria, i amb aquest objectiu, es tornaran a oferir cursos a les escoles de Canet (gènere de punt) i Terrassa (gènere de calada) per intentar aconseguir alumnes més tècnics i especialitzats en l’àmbit purament tèxtil (aplicable a la moda o no).\nEsperem que aquest sector torni a agafar força i regeneri la indústria d’aquest país. I que les noves generacions de dissenyadors comptin amb un plus de coneixements a nivell de materials i maquinària que, pel que sembla, s’ha anat perdent pel camí.\n1 Museu del Disseny de Barcelona\n2 Grup potencial i objectiu de persones a les que es dirigeix el teu producte.


Més de 12.000 persones reclamen l'alliberament dels 'presos polítics' amb una sardana al voltant de l'estany de Banyoles\nL'acte ha començat amb un missatge de Lluís Puig i Meritxell Serret.\nBanyoles .- Més de 12.000 persones han participat aquest dissabte a la 'Sardana per la Llibertat' convocada pel CDR i l'Assemblea del Pla de l'Estany, conjuntament amb el Foment de la Sardana de Banyoles. Persones de diferents punts de Catalunya i també de la Catalunya del Nord han encerclat l'estany de Banyoles per reivindicar la llibertat dels "presos polítics" i, també, han reclamat que es faci efectiva la República catalana. L'acte ha començat amb els missatges de Lluís Puig i de la delegada del govern de la Generalitat a Brussel·les, Meritxell Serret, que han saludat als assistents i han agraït la seva participació. A més, han fet reivindicat l'esperit de l'1 d'octubre. Seguidament, en el manifest que representants de les entitats organitzadores i d'Òmnium Cultural han llegit a l'escenari, han tornat a reivindicar la llibertat dels presos i exiliats. Igualment, han fet un clam per la llibertat d'expressió i de manifestació o reunió, "amenaçades" per la Llei Mordassa i per "l'arbitrarietat" del poder judicial.


Empuriabrava té més de mil palmeres afectades per la plaga del morrut - Diari de Girona\nEmpuriabrava té més de mil palmeres afectades per la plaga del morrut\nL'Ajuntament n'ha tractat una vuitantena que estan a la via pública · Des que va començar l'afectació n'han mort unes dues mil\nAlgunes de les moltes palmeres que es poden trobar a Empuriabrava. conxi molons\nCastelló d'Empúries té actualment comptabilitzades 1.050 palmeres afectades per l'escarabat morrut de les palmeres. Del total de palmeres, una vuitantena estan a la via pública i les tracta l'Ajuntament. Des que va començar la plaga l'any 2011, unes dues mil palmeres han mort. Són gairebé la meitat de les que hi havia.\nLes larves del morrut de les palmeres excaven galeries al tronc de l'arbre. Es pot tractar però moltes acaben morint.\nLa rapidesa amb què s'estenia després de detectar el primer exemplar malalt el 2011 va fer que l'Ajuntament aprovés una ordenança que obligava els propietaris a fer-se càrrec del tractament o bé tallar-les seguint un determinat protocol per evitar que s'estengués més. Tot i això, l'alcalde, Salvi Güell, constatava al darrer xat del Setmanari Empordà i Diari de Girona que unes dues mil palmeres han mort en els darrers anys.\nEl darrer recompte xifra en 1.050 les malaltes. Això fa pensar que malgrat els esforços que s'estan fent acabaran morint.\nCastelló no és l'única població afectada per aquesta plaga que es va estendre per Europa als anys vuitanta. Afecta les palmeres ornamentals, on les larves d'aquest escarabat s'alimenten del teixit interior de l'arbre. En el cas d'Empuriabrava, l'elevat nombre de palmeres ha permès que s'estengués ràpidament.


© Així ha quedat el mural després de l'acte\n© Aquest és el mural original\nKarlas va dir..La libertat d'expresio legitima aquet acte tal com va legitimar l'anterior. No es pot parlar d'actes vandàlics.\npol va dir..ara esta molt millor sens dubte, aquestes dues banderes no discriminen a ningú, les "originals" són les que exclouen al poble i ho divideix\nSerrallonga va dir..Aquest és el gran païs que volen alguns, el de l'insult, la imposició a tots els que no pensim com ells de la seva propaganda groga. I diuen que volen ser lliures. I diuen que Catalunya és un païs modern. Aneu a pastar fang, que us esteu carregant la nostra terra!!\nPau tinguem va dir..Fem pena


Penya Arlequinada Los Califas: Copa Catalunya\nAquesta tarda, el C.E.Sabadell ha jugat a Terrassa la seva eliminatòria de la Copa Catalunya, en un partit avorrit, sobretot a la primera part.\nEl Sabadell, ha sortit al camp una mica adormit, i en el primer minut de joc, el Terrassa ha fet lluir a De Navas en una oportunitat que podia haver estat el 1-0. La següent jugada ha estat un xut al travesser per part del Terrassa. El Sabadell, que no acabava de trobar el seu lloc al camp no ha creat cap oportunitat destacable a la primera part, arribant-se al descans amb un empat a cero.\nA la segona part, sense fer un gran joc, el Sabadell ha dominat una mica més i ha aconseguit trenar alguna jugada. Però no ha començat a arribar amb claredat fins que no han sortit al camp Lanzarote, Arteaga, Fito i Florian. Lanzarote per banda dreta a fet un parell d'arribades amb perill, posant en perill la porteria egarenca.\nEl gol a arribat en una passada en profunditat de Arteaga a Florian, que desfent-se dels defenses en un parell de regats, ha ficat la pilota dintre de la porteria a la dreta del porter. El Sabadell es posava per davant.\nEl Terrassa ha intentat arribar a la porteria arlequinada, i podia haver donat algun ensurt, però més per errades defensives del Sabadell que pel bon joc.\nEn una altra arribada del Sabadell, per banda esquerra, Arteaga s'ha ficat al àrea, i al anar a driblar al defensa egarenc, aquest s'ha llençat al terra per fer-se amb la pilota i se l'ha emportat amb la mà, indicant el col·legiat el punt de penal. El mateix Arteaga l'ha llençat, anant a parar la pilota al pal, a l'esquerra del porter.\nAmb aquest resultat s'ha arribat al final de l'encontre, destacant potser a Lanzarote, Arteaga i Florian, que sense fer gran cosa, han destacat una mica més que la resta del equip. No cal dir que De Navas, com sempre, ha fet el seu treball quan li tocava i ha fet possible que el gol de Florian fos suficient per passar l'eliminatoria. Així que podríem dir que ha estat una part per cada equip, però que el Sabadell en el comput general del partit ha estat una mica millor que el Terrassa, sense fer un partit destacable.\nPublicat per Penya Arlequinada Los Califas a 0:25\nEtiquetes de comentaris: C.E.Sabadell\nTornem de la millor manera\nTorna Ivan Gómez\nNabil Baha presentat\nFitxat Nabil Baha\nC.E.Sabadell - R.C.D.Espanyol\nJa tenim rival a la Copa del Rei\nPresentat Juanjo Ciércoles


Ben Gleib Biografia, Edat, Esposa, Patrimoni net, Gira, Dempeus, Jueu - Persones Famoses Als Eua\nBen Gleib Biografia, Edat, Esposa, Patrimoni net, Gira, Dempeus, Jueu\nBen Gleib BiographyBiography\nBen Natle Gleiberman, nascut a Ben Gleib, és un actor, còmic, satíric i escriptor nord-americà. TBS va ser nomenat un dels 'humoristes més divertits que treballen avui'.\nEsquire també el va anomenar un dels 'sis comediants que podrien ser les properes grans coses de la comèdia' i part de 'un gran cultiu de còmics de nova generació'.\nL'especial 'Ben Gleib - Neurotic Gangster' de Gleib, que es va estrenar durant una hora, va debutar a Showtime i s'ha emès a Amazon Prime. Va ser convidat a la taula rodona habitual a l’E! tertúlia de la nit Chelsea Lately i apareix al programa des del gener del 2008.\nGleib és un convidat freqüent de KPCC (afiliat a la NPR del sud de Califòrnia) al programa Patt Morrison, aportant el seu gir còmic a qüestions polítiques. També va informar per a KPCC en directe de la Convenció Nacional Republicana de 2008 a St. Paul, Minnesota.\nGleib va protagonitzar la sèrie de la NBC The Real Wedding Crashers, una comèdia en prime time que es va emetre a la xarxa els dilluns a les 22:00, amb el programa Herois com a protagonista. El programa també es va emetre a Bravo i Style Network. Allotja Idiotest, un programa de jocs a la Game Show Network.\npatrimoni net rovellat\nFoto de Ben Gleib\nBen Gleib Stand Up\nEl 2009, Gleib va actuar com a protagonista a Last Call de NBC amb Carson Daly i, el 2008, va aparèixer al programa de la NBC Last Comic Standing. És conegut per cobrir una àmplia gamma de temes en el seu acte i les seves habilitats d’improvisació, sovint formant grans seccions de la seva interpretació basades en les interaccions amb la multitud. Una revisió recent de la seva standup deia: 'La seva personalitat ha evolucionat fins a un punt satíric ... el seu acte està carregat de material que paga cada vegada'.\nBen Gleib Edat | Quants anys té Ben Gleib?\nVa néixer el 18 de juny de 1978 a Los Angeles, Califòrnia, Estats Units. Té 40 anys a partir del 2018.\nBen Gleib Alçada | Quina altura té Ben Gleib?\nGleib es troba a una alçada de 1,85 m (6 peus 1 polzada).\nBen Gleib Pares\nBen Gleib és el fill de Ziva Gleiberman (mare) i Nate Gleiberman (pare).\nEsposa de Ben Gleib | Ben Gleib Casat\nLi agrada mantenir la seva vida personal privada, per la qual cosa no hi ha notícies ni informació sobre si està sortint o si està casat.\nBen Gleib Patrimoni net\nBen té un valor net estimat de 2 milions de dòlars.\nBen Gleib Tour | Dates de la gira de Ben Gleib\n4 d'abril de 2019 - 7 d'abril de 2019\n11 d'abril de 2019 - 14 d'abril de 2019\n24 de maig de 2019 - 26 de maig de 2019\n30 de maig de 2019 - 1 de juny de 2019\n6 de juny de 2019 - 9 de juny de 2019\nPel·lícules i programes de televisió de Ben Gleib\nA l’infern amb amor - 1999\nThe Real Wedding Crashers - 2007\nThe Polterguys - 2012\nJay and Silent Bob's Super Groovy Cartoon Movie - 2013\nMala gent - 2016\nPer l'amor de George - 2018\nBen Gleib jueu | Ben Gleib és jueu?\nEl 2015, Gleib es va repicar,\nSóc jueu i mig israelià. Tinc 2 exnòvies perses de l'Iran. Un és musulmà. Encara bo ... https://t.co/Tr1Iyq9z9G\n- Ben Gleib (@bengleib) 10 de desembre de 2015\nTuits de bengleib\nHe estat dues setmanes increïbles amb aquest noi. Més feina del que esperava. Però també més amor del que esperava. Estic molt obsessionat. DAMMNIT SÓC PERSONES DE GOS ARA. Fes lliscar el dit per veure'l al seu servei formal. Vaja, que és massa tard per a mi. #fml #loveyourpetday #henryhorse\nUna publicació compartida per Ben Gleib (@bengleib) el 20 de febrer de 2019 a les 21:34 PST\nEntrevistador: la vostra llista d’assoliments em va fer sentir mandrós. Com hi vas arribar?\nBen Gleib: Tan lentament. Vaig trigar molt de temps a elaborar el meu currículum en aquest negoci. Cal mantenir-se concentrat i no dubtar mai de si mateix i, finalment, totes aquestes coses comencen a acumular-se. Recordo com si fos ahir, amb 23 anys i acabada de graduar-me de la universitat, i escrivint i presentant programes que es rebutjaven tot el temps.\nVaig treballar en un programa concret durant tres anys sencers de la universitat i, quan em vaig graduar, vaig decidir escriure un pilot i presentar-lo a les xarxes de televisió. Ningú no ho volia i vaig haver de recollir les meves peces i seguir endavant. Finalment, la National Lampoon Network el va recollir i va durar tres temporades.\nLes coses continuaven des d'allà. L’any següent em van escollir la primera pel·lícula, Bar Starz . Després, uns anys més tard, em van demanar que hi participés Chelsea Darrerament , on vaig estar set anys sòlid. Llavors, em van fer escoltar Marshall the Sloth Edat de gel: deriva continental . Les coses van venir un darrere l’altre i mai vaig deixar de moure’m ni de buscar oportunitats.\nEntrevistador: en aquest moment és difícil parlar amb vosaltres i no imaginar-vos un gandul de dibuixos animats que agafi el receptor a l’altre extrem. De totes maneres, com va el vostre programa de jocs?\nBen Gleib: Quan el Chelsea Darrerament espectacle acabat, espectacle meu Idiotest emès. Des de llavors ja hem fet més de 105 episodis. És una bogeria com les coses es van unir realment. Sempre he volgut organitzar el meu propi programa i dóna suport al meu objectiu final de voler convertir-me en un conductor de programes de tertúlia a la nit. Home, no podria ser més feliç. Tinc el meu propi programa i és increïble. Tot l’espectacle tracta de fer que la gent sembli estúpid i riure d’ells; és la meva especialitat. Finalment, vull participar en un programa de tertúlies a la nit, de manera que no és un pas dolent.\nEntrevistador: com funcionava Chelsea Darrerament ? Chelsea Handler és tan 'em faig' com sembla?\nBen Gleib: És exactament com us imaginaríeu. És molt franca i descarada. És una dona fantàstica i treballar amb ella va ser fantàstic. Sempre havies d’estar al peu al voltant d’ella. Parla de merda com una boja! És una dona que desafia les coses i viu com vol.\nEntrevistador: sovint se us demana que participeu en estrelles convidades a NPR i CNN per parlar de política. A qui estàs recolzant per al proper president?\nBen Gleib: En realitat, estic molt indecís en aquest moment. Totes tenen un aspecte molt interessant. Bernie Sanders és extremadament intrigant. Simplement intento legítimament veure de què tracta tothom. Definitivament, no votar a Trump, però.\nEntrevistador: per què no ?! Qui no votaria per una estranya celebritat racista?\nBen Gleib: Aquest noi és absolutament boig! No és un candidat a la política.\nEntrevistador: Acabeu d'escriure una interessant opinió sobre Donald Trump per a Huffington Post ...\nBen Gleib: Sí, per alguna raó de malaltia, molta gent ho va malinterpretar i va pensar que l’aprovava, quan de fet estava al contrari d’aquest espectre. Realment vaig dir alguna cosa en la línia de: 'elegir Trump segurament conduiria a la tercera guerra mundial'. Vaig dir que era molt interessant i la seva manera de parlar de política és molt interessant perquè no és vernida i comporta moltes crítiques. Quan fa debat rere debat i entrevista rere entrevista dient que té confiança en tractar amb Síria i Rússia perquè: 'Bé, tinc una relació tan bona amb ells. M’estimaran ', no és realment un pla tan fantàstic, perquè demostra que realment només s’entén amb el pitjor de tots.\nEntrevistador: fins a quin punt és important portar la comèdia a coses que no són tan alegres, com ara el món brut de la política?\nBen Gleib: Una de les millors maneres d’atacar la veritat i el poder és mitjançant els acudits. Si diràs la veritat, és millor que facis gràcia o no et mataran.\nCrec que a la gent li agrada riure i que pot prendre la veritat honesta més quan riuen. És només una bona manera d’assenyalar les coses. Tot és una mica més eficaç quan hi ha riures.\nEntrevistador: interessant. Llavors, com fa que la vostra ment torci els problemes seriosos per ser còmics i provocar encara?\nBen Gleib: Segur que sóc bastant favorable a la marihuana.\nEntrevistador: aquest és el vostre aval oficial a favor de les males herbes?\nBen Gleib: Ho defensaré públicament. De fet, la base d’un segment d’una sèrie web que vaig fer era una sala de cinema de ficció a Colorado que servia males herbes, que es deia “Trinidope”. Era fictici ... en aquell moment. Sis mesos després de filmar-ho, Colorado va obrir un teatre de males herbes.\nEntrevistador: com és el vostre procés creatiu?\nBen Gleib: El meu procés és, sens dubte, força dispers i variat. Guardo una llibreta i sempre anoto tots els pensaments que tinc que puguin conduir a un esquema. Sobretot tinc idees fantàstiques enmig de grans converses, una cita o fins i tot enmig del sexe. M’agrada fer una pausa i escriure-ho.\nEntrevistador: què? Sona horrible i groller. No és un bon procés creatiu.\nBen Gleib: No, tot el que heu de fer és mantenir la meitat inferior del cos en moviment. Encara podeu agafar el telèfon i anotar algunes notes. És multitarea.\nEntrevistador: suposo que podeu utilitzar la línia 'Ets la meva inspiració' ... suposo.\nBen Gleib: Sí, 'Ets la meva musa, nena!' Sona bastant mal pensar coses divertides durant aquest temps, oi? No sembla que sigui el moment de ser la culata d’una broma. La inspiració arriba quan arriba.\nEntrevistador: a punt per Sac?\nBen Gleib: Vull que la gent surti a veure l'espectacle! Prometo no parlar de política gaire, només estaré disposat a compartir les meves estranyes observacions sobre el món amb la vostra ciutat. A més, a punt per escorcollar aquest menjar de granja a forquilla que he sentit parlar.\nqui és un cirurgià plàstic a gran quantitat


Jesus Maria vs SPALL Ciutat de Mataró 2-2 – CFS Ciutat de Mataró\nJesus Maria vs SPALL Ciutat de Mataró 2-2\nPublicado porwebciutatmataro 5 noviembre, 2018 Publicado en Cròniques Sènior Masculí\nGran partit el que ha disputat l’Spall CFS Ciutat de Mataró aquest diumenge contra el Jesús Maria. Xoc de trens amb 2 equips molt intensos tant en defensa com en atac. Prova d’aixo, ha estat el resultat de 0-0 a la primera part i el parcial de 5-7 en faltes. Destacar la gran primera part d’Eulo aturant tot el que li arribava inclòs 2 dobles penals.\nA la segona, mateixa intensitat però amb els grocs i negres més intensos amb atac i amb els locals pressionant més la sortida de pilota. El gol ha caigut per part dels locals tot i les ocasions mataronines però l’empat arribava dos minuts després amb una jugada trenada entre Adri, Dorca i Pol Roy que rematava al segon pal i posava l’1-1 al marcador. A falta de 5 minuts, el Jesus Maria sortia amb porter jugador i obligava als nois dirigits per Joan Serra a fer un gran esforç defensiu. Gràcies això, Abdel recuperava i amb un xut llunyà posava el 1-2 al marcador. Més minuts defensant i algun xut més fins que ha falta de 40 segons arribava la polèmica al pavelló. Un xut llunyà dels locals desviat per un jugador del mateix equip sortia a fora amb una molt clara sacada de porteria però amb els 2 equips descol·locats un preparant-se per tornar al seu camp i l’altre per la sortida de portaria, veien com l’àrbitre canviava d’opinio i donava córner. Sacada ràpida i gol dels locals amb la desesperació mataronina que veia com una mala decisió arbitral li costava tota la feina feta en el partit.\nEns hem de quedar amb la gran feina feta i amb el resurgiment d’un equip que fa 3 jornades que no perd i seguir treballant per aconseguir posar l’equip allà on es mereix. SOM UN i ho estem demostrant!\nJuvenil “B” vs Santvicentí 1-6\nPrimera victòria del Juvenil “B”


L'oci nocturn reclama obrir a meitats de juny, com a molt tard | Canal Reus TV\nL'oci nocturn reclama obrir a meitats de juny, com a molt tard\n14:28 - 14 maig 2021\nEl sector de l'oci nocturn encara no té una data de reobertura, tot i que la Generalitat ha posat sobre la taula un pla de represa.\nEl sector de l'oci nocturn clama per sobreviure. Després que el Procicat donés el vistiplau al Pla sectorial per a la represa de les activitats recreatives musicals de l'oci nocturn, els empresaris demanen que es canviïn les condicions i que es posi una data.\nDe fet, el director de la Fàbrica Reus, Sam López, agraeix que des del govern hagin elaborat un pla de reobertura. "Estem contents de comptar amb un pla, però hi ha moltes condicions que no són viables pel model d'oci nocturn actual", destaca. En aquest sentit, considera que el sector necessita una data límit d'obertura per sobreviure. "Necessitaríem poder obrir, com a molt tard, a meitats de juny. Per contra, molta gent en sortirà perjudicada", afegeix.\nCanvis en el Pla de represa\nLópez també lamenta que "no podem tenir uns paràmetres tan estrictes, perquè la naturalesa de l'oci nocturn és diferent del que ens plantegen".\nAlguns dels aspectes que veuen incompatibles fan referència a la venda anticipada. En aquest sentit, explica que "cada establiment té la seva política i s'ha de veure si això els afavoreix. A més a més, en l'oci nocturn la gent improvisa, costa molt de predir què faran".\nAmplien els aforaments\nAquest divendres al migdia, el PROCICAT ha anunciat que s'amplien aforaments de cinema, teatre, comerç i universitat a partir del 24 de maig. El conseller d'Interior en funcions, Miquel Sàmper, ha explicat que a partir d'aquesta data la cultura podrà tenir un aforament del 70%.\nA la vegada, el sector de la restauració podrà ampliar fins al 50% i obrir a partir de les sis del matí, una hora i mitja més que ara.\noci nocturn coronavirus Reus\nL'oci nocturn, a l'espera que es derogui l'estat d'alarma\n29.04 per Marc Càmara\nDiscoteques plenes amb l'aforament limitat i restriccions de ball\n14.06 per Laura Roig


Cantata BWV 55 - Catalan Translation\nCantata BWV 55 - Jo un pobre home, esclau del pecat\nJo un pobre home, esclau del pecat,\nem presento, a la presència de Déu,\ntremolant de por, per a ser jutjat.\nEll és just, jo infidel,\nJo un pobre home, esclau del pecat!\ni aquell viarany,\nque ell m’havia dictat,\nno l’he volgut seguir.\nCap on aniré? Mal que triés les ales de l’albada per volar\nenllà d’enllà de la mar,\nem trobaria la mà del Totpoderós,\ni em fermaria amb el flagell del pecat.\nFins i tot, si l’infern hi hagués un jaç,\nper a mi i els meus pecats,\nallí arribaria el furor del Déu etern.\nLa terra no em vol emparar,\nm’amenaça amb un monstre que em vol engolir,\ni necessito remuntar el vol cap al Cel,\non móra Déu, aquell que m’ha de judicar.\nDeixa’t entendrir pels meus plors,\npel voler de Jesucrist,\nel zel de la teva ira endolceix!\nSi més no ara em conhorto,\ni acudir el tron del perdó,\ndel meu pietós Pare.\nLi faré present el seu Fill,\nva pagar i retre amb escreix,\ni suplicaré que em tingui compassió,\nque d’ara endavant no ho faré més,\naixí, Déu altre cop, em donarà el perdó.\nEncara que de Tu m’hagi separat,\ndeixa’m tornar al costat teu;\npuix, el teu Fill ens ha conciliat,\nJo la meva culpa no he pas negat,\nperò la teva gràcia i la teva mercè,\nsón més grans que els meus pecats,\ndels quals no deixo mai de fer net.


Micah P. Hinson, 28 songs, 3 hours – L'AMPLI\nBarcelona, 2 de novembre del 2017. Sala Razzmatazz.\nNo fou la primera, ni probablement l’última, vegada que veiem al de Tennessee defensar en solitari les seves cançons. Aquest escanyolit trobador de la quotidianitat es basta i es sobra amb el torrent de veu que raja de la seva gola, una veu assossegada i profunda que, arran d’una equalització (al meu entendre) excessiva, sonà un xic lúgubre.\nL’home s’ho prengué amb calma. Suc en mà avisà d’entrada que ell allà venia a presentar el seu darrer llarga durada, The holy strangers, com qui va als platós de televisió a “hablar de mi libro”. I efectivament dugué a terme el seu legítim propòsit: Anaren circulant, amb alguna excepció, el reguitzell de relats amargs que conforma l’obra.\nInicialment, explicà, dugué a la discogràfica una col·lecció de 28 cançons. Un àlbum amb una durada aproximada de tres hores que, per curiós que sembli, a la gent de Full Time Hobby se’ls presentà excessiu. Passaren, doncs, la tisora i la cosa quedà orfe d’algun dels temes favorits de l’autor. En conseqüència Hinson aprofità el directe per a reivindicar i compartir alguna d’aquestes amputades peces.\nDel repertori, però, ens quedem amb la publicada i magnífica Lover’s Lane, bri d’alegria rítmica dins una partitura on s’imposa una implacable tristor poètica. Oh, Spaceman, The great Void… parts d’una història on abunda el drama, una història lamentable i captivadora a parts iguals.\nHagués resultat interessant, donada la importància del cos instrumental dins la narrativa d’aquesta òpera folk, que l’artista hagués estat acompanyat per la banda. Més enllà d’aquest significant però petit detall, tot en ordre. La essència i l’esperit hi eren. Tothom satisfet.\nWe are standard: un aperitiu nocturn


Fa 101 anys començava una vaga històrica, que avui forma part de la tradició de la classe obrera de l’Estat espanyol: La Canadenca. Entre una història tan llarga de lluites i vagues, per què és tan recordada?\nPer a continuar coneixent la història de la Vaga de la Canadenca fes un cop d’ull a aquests dos articles:\nCom es va conquistar la jornada de 8 hores?\nEn un context de majors ajustos de les patronals, crisis i pujades de preus, aquesta vaga va ser la punta de llança d’un procés de vagues i lluites d’una classe obrera que ja s’havia despertat, però que ara no feia més que augmentar en quantitat i durada. Cent anys després, els ressons de la Canadenca encara tenen molt a dir.\n2Alumnes van a classe “amb mantes, gorros i guants”, denuncien associacions de mares i pares\n5Concentració al Clinic per millors condicions i contra la privatització de la sanitat


El retorn d'OT, el rescat de DiCaprio i la casi mort de Zac Efron\nCom cada setmana la Mar Jiménez ha portat a ‘Quin Orgull’ el millor salseo de les cares més conegudes del moment. Avui hem parlat de l’estat de salut de Zac Efron,perquè l’actor va haver de ser ingressat d’urgència fa algunes setmanes a Austràlia per haver agafat febre tifoidal o una infecció bacteriana durant el rodatge del seu nou reality “Killing Zac Efron” (matant al Zac Efron) a Papua Nova Guinea. Dies després de rebre l’alta, va compartir a Instagram una imatge d’ell rodejat de nens i al peu de foto explicava que sí que havia estat malalt però que ja estava recuperat i passaria les festes a casa amb amics i família.\nTambé hem comentat que el Leonardo DiCaprio va salvar a un home que va caure d’un iot de morir ofegat al després de passar més de 10 hores desaparegut al Carib. L’home va caure del vaixell estant una mica begut i, després de sentir el SOS, DiCaprio va sortir a buscar-lo, tot i que les condicions del mar no eren idònies i el seu vaixell era l’únic que l’estava buscant. Quan ja s’estava fent de nit van poder localitzar al nàufrag, que feia hores que estaba a la deriva i inconscient.\nI hem acabat parlant amb l’Oriol Serra amb l’estrena de la nova edició de Operación Triunfo i els seus 16 concursants: Nick, Hugo, Samantha, Eli, Favio, Eva, Maialen, Javy, Jesús, Ariadna, Bruno, Nia, Rafa, Gerard, Anaju i Anne.\nTot això en una nova secció de Salseo!


En defensa de Catalunya i les seves institucions - Alcaldia oberta - Ajuntament de Begues\nDes de l’Ajuntament de Begues reclamem que l’Estat respecti les nostres institucions, el govern de Catalunya i als representats de la nostra societat civil\nAquest passat dimarts participava, amb un total de 200 alcaldes i alcaldesses, de l’acte a Brussel·les en suport del president Carles Puigdemont. Ho feia representant a l’Ajuntament de Begues on una àmplia majoria dels grups municipals hem manifestat el suport del nostre poble a les institucions catalanes i el rebuig a l’actuació de l’Estat des del passat 1 d’octubre. Els fets que s’han succeït al llarg de les darreres setmanes són, sens dubte, els més greus que ha patit el nostre país en les darreres dècades.\nLa repressió física que es va aplicar durant el referèndum, s’ha convertit també en una repressió política i judicial. Fruit d’aquest atac a la nostra autonomia per part de l’Estat hem vist com s’intervenien les nostres institucions i, el que encara és més greu, com una part dels nostres representants polítics i socials eren empresonats. El govern que vam escollir lliurement els catalans i catalanes està en part empresonat i en part en un altre país per tal de poder mantenir la seva capacitat d’actuació i evitar que mori la possibilitat de diàleg.\nNomés vull recordar a aquells que aplaudeixen les actuacions policials, empresonaments, intervenció de les institucions... que aquestes són respostes a activitats dutes a terme en el lliure exercici del vot i de l’opinió. Ni aquells que estiguin en contra de la independència de Catalunya haurien d’admetre que als vots es respongui a cop de porra o que les resolucions d’un parlament lliurement escollit siguin contrarestades amb empresonament i persecució.\nPer molt que alguns s’entestin en fer-nos creure el contrari, aquest no és conflicte legal. Aquest és un conflicte polític i social en el qual trobem a milions de catalans i de catalanes que volem tenir la possibilitat de decidir el nostre futur. Així de senzill. I aquest és un problema que només es pot resoldre a través d’acords i de diàleg.\nDe veritat pensen que l’empresonament del Jordi Sànchez i el Jordi Cuixart ens ha apropat a una solució? Seriosament consideren que emmanillant un govern sotmetran la voluntat del seu poble? Si és així, s’enganyen.\nDes d’aquest espai vull tornar a refermar la meva voluntat personal i la de l’Ajuntament de Begues en el seu conjunt per continuar situant-nos al costat dels valors democràtics més enllà de qualsevol altre consideració. Crec fermament que no existeix cap eina de repressió que sigui capaç d’anul·lar una reivindicació que es fa de manera pacífica i a través de la política i el diàleg. Més enllà de les idees que ens diferenciïn, aquest és un convenciment que segur que som capaços de compartir la pràctica totalitat dels beguetans i beguetanes.\ncoronavirus (31) · pobresa energètica (2) · patrimoni; (9) · subvencions (5) · pobresa energètica, (1) · ensenyament (6) · desnonaments (1) · seguretat (13) · telecomunicacions (2) · ocupació (4) · felicitació (2) · parc del garraf (7) · llei (3) · biblioteca (6) · consulta (11) · Nadal (10) · hospital (1) · serveis (27) · tecnologia (6) · (280) · AMB (7) · festa major (11) · joventut (12) · OAC (1) · yu (1) · esport (11) · parlament (3) · patrimoni; (22) · sostenibilitat (8) · aplec (1) · abocador (4) · explosió (1) · centre cívic (9) · habitatge (2) · mobilitat (8) · entitats (25) · lleure (31) · eleccions (10) · empresa (2) · ordenances (2) · dona (11) · cinema (1) · infants (4) · participació (32) · AMI (5) · 2018 (4) · sanitat (5) · pedrera (4) · parc metropolità (2) · centre de dia (2) · pressupostos (14) · comerç (12) · 25N (3) · finançament (2) · família (7) · 2017 (3) · salut (3) · camí ral (9) · patrimoni (19) · Bruguers (1) · catalunya (25) · 2019 (10) · pagesia (2) · tapatast (2) · equipaments (12) · participació, (1) · reflexions (4) · transparència (16) · carnestoltes (1) · alcaldia (16) · 2014 (2) · medi ambient (25) · diputació de barcelona (4) · alta tensió (4) · carretera (2) · gent gran (17) · solidaritat (13) · Eramprunyà (1) · 9N (5) · refugiats (1) · ermita (3) · policia local (7) · cultura (38) · parellada (1) · LOEPSF (2) · civisme (8) · petit casal (1) · alcohol (1) · 902 (2) · LRSAL (4) · reflexions (287) · 2016 (1)


El Govern aprova una llei per reduir desnonaments i afavorir l'accés a la vivenda\nEl Govern aprova la llei per reduir els desnonaments i afavorir l'accés a la vivenda\nLa norma obliga els grans propietaris a oferir un lloguer social a les persones vulnerables abans de denunciar-les\nBarcelona - Dilluns, 23/12/2019 - 19:27\nEl Govern de la Generalitat ha aprovat avui el decret llei de mesures urgents per millorar l’accés a la vivenda. La norma obliga els grans propietaris, aquells que tinguin més de 15 pisos, a oferir un lloguer social a les persones vulnerables abans de denunciar-les, entre altres mesures importants. La llei també estableix diverses mesures per augmentar el nombre de pisos de lloguer i també per moderar els preus.\nBona part de les mesures aprovades aquest dilluns en el Consell Executiu intenten reduir i prevenir els desallotjaments judicials. Entre les mesures destaca l’establiment d’un lloguer social obligatori de fins a set anys a les famílies que estan en situació de vulnerabilitat i acumulin en l’actualitat un mínim de sis mesos en un pis ocupat sense contracte. A més, el contracte de lloguer social passa de tres anys a set.\nLa norma dona més facilitats per construir allotjament temporals en solars d’equipaments, com el bloc de contenidors vivenda que acaba de construir l’Ajuntament de Barcelona a Ciutat Vella.\nLa norma també confirma el dret de tempteig dels ajuntaments, entitats socials i Generalitat per adquirir vivendes per destinar-les a lloguer assequible. S’amplia el termini per a aquestes accions fins a l’any 2025. La mesura és especialment útil per accedir a pisos comercialitzats per bancs i fons d’inversió.\nUn altre dels aspectes importants del nou decret de la Generalitat, que serà aprovat en un mes al Parlament amb el recolzament del PSC i els comuns, és l’intent de frenar les pujades de lloguer amb un índex oficial de referència.\nEls supermercats del nord d'Itàlia, amb les lleixes buides per l'expansió del coronavirus


L’Ajuntament Jove de Llavaneres visita el Parlament de Catalunya | Diari Maresme\nL’Ajuntament Jove de Llavaneres visita el Parlament de Catalunya\nEl president del Parlament de Catalunya, Ernest Benach, ha rebut aquests dimarts una delegació integrada per representants municipals i de l’IES Llavaneres vinculats al projecte de l’Ajuntament Jove 2008 de Sant Andreu de Llavaneres.\nErnest Benach ha rebut la comitiva al Parlament català i ha felicitat als representants del municipi maresmenc per la iniciativa d’acostar la política als joves, un compromís que, segons el president, el Parlament català també s’ha fixat com a prioritari. Benach també ha assegurat que "un dels objectius del Parlament és obrir-se als ciutadans i explicar molt bé la feina que es fa, per prestigiar el món de la política", ha dit.\nAl capdavant de la delegació maresmenca, hi havia l’alcalde de Llavaneres, Bernat Graupera, acompanyat per regidors i tècnics de l’Ajuntament, els regidors joves, mestres i una vintena d’alumnes de l’IES Llavaneres. Tot seguit, el grup ha visitat les instal·lacions del Parlament.


Summer | Sprint Idiomes\nPer a nois i noies de 6è de primària, de dilluns a divendres\nde 9 a 11:30h\nPer a nois i noies a partir de secundària, de dilluns a divendres\nLEVEL 2, LEVEL 3, FIRST: de 9 a 11:30h\nPRE-FIRST I ADVANCED: de 11:30 a 14h\nEXPLORERS: QUÈ FAREM CADA SETMANA?\nWEEK 1. ECOLOGICAL SUPERHEROES.\nEls Explorers demostren els seus poders per millorar l’entorn ecològic, i posen a prova la seva imaginació amb materials reciclats, amb els que creen noves possibilitats per a un món millor.\nAl llarg de la setmana, sortiran per àrees locals per filmar un petit documental sobre les mesures de reciclatge del municipi, i faran entrevistes sobre aquells canvis que els santcugatencs heu notat deguts a l’escalfament global i el canvi climàtic.\nTotes les experiències i comentaris en anglès dels nostres superherois ecològics, les trobareu publicades al blog dels Explorers!\nWEEK 2. MASTERCHEF\nAl llarg de la setmana, els Explorers treballen receptes en anglès i el lèxic propi de la cuina i el menjar dels països de la Commonwealth. També podran demostrar les seves habilitats culinàries, i elaborar un menú consistent d’una amanida, un plat principal i unes postres. No cal dir que tots els àpats es prepararan a les instal·lacions de l’escola, sota l’atenta mirada del jurat.\nLa presentació i defensa de cada menú es gravarà amb el format d’un programa de Master Chef. Ho podreu veure tot al blog dels Explorers!\nWEEK 3. TECHNOLOGY AND THE MEDIA\nEls Explorers esdevenen periodistes dels Mass Media, i ens informen online a través de reels, stories i tiktoks. Tot plegat de cara a preparar un programa que serà gravat als estudis de Televisió de Sant Cugat, i que inclou notícies d’actualitat nacionals i internacionals, esports i predicció del temps, entre d’altres. Cada Explorer trobarà aquell espai on se sentirà més còmode per exercir el periodisme actual.\nUs convidem a veure el programa el blog dels Explorers!\nWEEK 4. ESCAPE IF YOU CAN!\nPer grups, els Explorers de la quarta setmana preparen una Escape Room, que posarà a prova els altres grups. Mostraran el seu enginy escrivint pistes, endevinalles, webquests i tota mena de proves… en anglès! El divendres, faran una Scavenger Hunt per Sant Cugat, on serà imprescindible que cada grup porti un telèfon mòbil… però només podran contestar les trucades si ho fan en anglès!\nTrobaran les solucions a les Escape Rooms? Ho sabreu al blog del Explorers!\nWEEK 5. SCIENCE AND TECHNOLOGY\nEls Explorers esdevenen científics! Posen a prova el seu nivell d’anglès per expressar les seves millors idees, ja que han de dissenyar una nova App que sorprengui al món! També faran experiments al llarg de tota la setmana. Més val que portin una bata blanca quan es gravin per comprovar què passa si barregen segons quins productes!\nVeurem el resultat dels experiments, i les noves App que hagin creat, al blog del Explorers!\n9.00-11.30h LEVEL 2 LEVEL 3 FIRST\n11.30-14.00h PRE FIRST ADVANDED\nAmb British Summer teniu una àmplia oferta de cursos i estades a l’estranger.\nVisita la pàgina.


De Mas a la CUP, l'enorme distància\nLes claus de les diferències entre tots dos davant les negociacions d'investidura\nLa discrepància afecta tots els terrenys formals i de fons i les eleccions són una hipòtesi certa\nDijous, 22/10/2015 | Actualitzat a les 13:34 CEST\nSí, la política és l'art del que és possible. Però a jutjar pels gestos, declaracions i intencions d'Artur Mas i de la CUP, avui mateix el seu enllaç polític és més que una quimera. I això que el president en funcions ja ha demostrat la seva habilitat negociadora al llarg dels últims anys (amb governs del PP i el PSOE, amb el PSC per a una investidura, amb el PP per als pressupostos, amb ERC des del 2010...) i que se suposa que a Junts pel Sí i a la força que encapçala Antonio Baños al Parlament els uneix empresa històrica, la independència.\nSÍ, HI HA LÍNIES VERMELLES\nAquest dimarts Mas va traçar davant de tothom les famoses línies vermelles que el seu conseller en funcions, Felip Puig --un veterà i gran coneixedor de l'esperit convergent-- va exigir dilluns davant un grup d'empresaris. Res de desobeir el Tribunal Constitucional com va reclamar la CUP ("m'interessen més els actes que alguns discursos", va dir a la CUP, traient pit pel procés participatiu del 9-N); crítica al pla antiprivatitzacions dels anticapitalistes, i un espès vel sobre el pla de xoc social.\nPer si no n'hi hagués prou, el líder de CDC va tornar a defensar la legitimitat de la seva candidatura a la reelecció perquè l'avalen 1.628.000 vots davant els 337.000 de la CUP. I la guinda: les eleccions, unes altres eleccions, són possibles. No desitjables, però no descartables al 100%. Ah, i sobre la investigació del 3%, Mas va reclamar al partit que fa bandera de la lluita contra la corrupció i que ha presidit la comissió del 'cas Pujol', que faci "abstracció" d'aquesta investigació perquè està instigada des de l'Estat. A més, va avisar els de Baños que una cosa és que el recolzin a ell en la investidura (com persegueix JxSí) i una altra és que es compti amb ells "per a tot i en tot". I que dialogarà amb tots per al dia a dia de la governança perquè la CUP "és evident" que no oferirà estabilitat a la majoria de JxSí durant un any i mig.\nSENSE POR D'UNES ALTRES ELECCIONS\nTota una declaració d'amor d'un candidat que sap, com ho sap JxSí, que sense la CUP no hi ha majoria absoluta independentista al Parlament per iniciar la legislatura de la suposada desconnexió. La distància entre els dos projectes és sideral, en qüestions també formals, perquè el primer que va retreure Albert Botran, diputat de la CUP, és que es negociï a través dels mitjans de comunicació. És sagrat per a la CUP guardar la discreció. També ho era per a JxSí fins ahir... quan el seu candidat va airejar com van de malament les coses en terrenys essencials del pacte. Això sí, hi va posar les seves dosis d'optimisme, que semblaven més aviat un coop d'efecte sense convicció.\n¿Com acull la CUP aquesta andanada? D'entrada s'ha de consignar que en aquesta força la possibilitat d'unes altres eleccions no és una amenaça que els faci tremolar en els seus criteris o exigències. Hi té més a perdre JxSí, al·leguen. I dit això, tot són rèpliques a Mas. Quan aquest afirma que no hi ha pressa, ells repliquen que el pla de xoc contra la pobresa energètica no pot esperar. Quan els demana que s'oblidin del 3%, repliquen recordant que estan finançant un atles sobre corrupció i que sobre el cas que avui ha motivat les detencions de la Guàrdia Civil hi ha indicis més que "versemblants".\nQuan Mas esgrimeix la seva candidatura, reiteren per enèsima ocasió que no el votaran, i en això tenen una cohesió interna absoluta. Quan el líder convergent qüestiona que es pugui pagar el pla per fer marxa enrere a privatitzacions, al·leguen sense vacil·lar que ja li donaran idees d'on treure els diners. I quan es nega a desobeir el Constitucional com li reclamaven com a primer gest de ruptura, es pregunten per què JxSí no és partidari d'una mesura que no té cap cost econòmic sinó que "només" requereix dosis de valentia política.\nQUAN DESOBEIR, AQUESTA ÉS LA QÜESTIÓ\nPerò aquesta qüestió, la del TC, és indicativa d'una altra qüestió clau: a diferència del que s'acostuma a explicar, CDC i la CUP tenen fulls de ruta cap a la independència molt diferents. Mas parla d'anar pas a pas cap a la desconnexió en 18 mesos. La CUP vol gestos ja per evitar la temptació dels convergents que en algun moment del recorregut, després de les eleccions generals i en funció d'una hipotètica oferta del Govern estatal, aquest camí es pari o s'alenteixi a l'espera d'una negociació. La CUP d'aquesta possibilitat en diu el "dilacionisme".\nÉs més, la CUP no descarta en absolut que, segons quin sigui el resultat del 20-D, Mas obtingui l'abstenció d'algun grup, llegiu el PSC, per evitar noves eleccions i com a gest de bona voluntat per evitar la crisi d'altres comicis i iniciar una via de diàleg. És el temor del partit d'esquerres, que la ruptura s'acabi diluint. És cert que Mas ha afirmat que no es planteja aconseguir la investidura amb altres vots que no siguin els de la CUP, com també és cert que ha assegurat que mentre Catalunya no hagi desconnectat, és necessari seguir influint a Madrid perquè les eleccions del 20-D són "importants per a Catalunya".\nCONCLUSIÓ: (GAIREBÉ) SENSE SORTIDA\nLa conclusió de molts convergents, per mil voltes que hi donin, és que la cessió a les condicions de la CUP desnaturalitzaria el partit de Mas de manera suïcida. Només hi ha dues opcions: una, que tampoc no garanteix l'èxit, seria que en l'últim minut abans del precipici d'unes altres eleccions, Mas s'apartés, a condició que la CUP cedís en gairebé tot. No, això tampoc faria que els anticapitalistes renunciessin al seu pla social i de ruptura. L'altra, que entrin altres actors en escena si del 20-D se surt amb un altre mapa polític espanyol disposat a la negociació. L'una i l'altra, altament complexes i amb caramboles que no estan en mans només de JxSí. Per tant, la hipòtesi d'unes altres eleccions, que serien un autèntic 'big bang' per a la política catalana i per al procés sobiranista, segueix present, com un comensal incòmode a qui no s'ha convidat però que ja s'ha assegut a taula.\nRull demana que els registres "intencionats" a CDC no afectin la negociació amb la CUP\nPintada independentista a la seu de Convergència a Sabadell\nHoms assegura que hi haurà unitat independentista de cara a les generals\nTemes: Independència de Catalunya Artur Mas CUP


Tipo: Mensajes; Usuario: Albert\nTema: Cabida a los mayores\nJosep, la asociación está abierta a todo el...\nJosep, la asociación está abierta a todo el mundo, por lo que puedes venir a conocernos. Estamos en el barrio de Sant Andreu (Centre Cívic) y cada sábado realizamos una actividad, ya sea en el propio...\nTema: 10/9 Nit blanca de TV3\nAxel, no podré seguramente aclararte la duda del apelativo "blanca", pero si te sirve de algo te diré que esta denominación se ha importado de algunos paises de Europa (Alemania...) en que en...\nMiguel, dius no entendre'm, però bé que em...\nMira, em sembla bé que no vulguis ser Aristòtil, però et cal amb urgència posar en ordre els teus pensaments i sobretot...\nMiguel, tornes a confondre conceptes. Per la...\nMiguel, tornes a confondre conceptes. Per la integració no cal haver passat per un gueto primer. El gueto es únicament producte de la discriminació. Un altre exemple desafortunat és quan dius que es...\nMiguel, jo respecto la teva opció de viure...\nAmb el que no estic gens d'acord és quan relaciones...\nAh! també us vull dir que cal evitar...\nTema: Nova teoria que explica l'homosexualitat masculina\nNova teoria que explica l'homosexualitat masculina\nWashington, 17 jun (EFE).- La homosexualidad humana se puede explicar por una teoría de la evolución elaborada por Charles Darwin, quien en el siglo XIX señaló que los factores genéticos dan una...\nPienso que "demonizar" la idea de que la genética esté implicada en la homosexualidad porque recelemos de la opinión social que pueda desencadenar, es un error. No nos debe espantar esta posibilidad....\nTema: Què feu que no veniu al ball?\nQuè feu que no veniu al ball?\nQuè feu que no veniu al ball? Aquest darrer ball del dissabte ens ho vam passar molt bé. Va estar força freqüentat i amb un pica-pica que és tota una temptació...\nAh! i el millor van ser els passos...\nTema: ¿Pensáis que la homosexualidad puede ser genética?\nNo hay que temer la realidad, hay que asumirla\nBenito, yo pienso que "demonizar" la idea de que la genética esté implicada en la homosexualidad porque recelamos de la opinión social que pueda desencadenar, es un error. No nos debe espantar esta...\nTema: Taller eròtic o la manca de contacte físic\nTaller eròtic o la manca de contacte físic\nEl taller eròtic que organitza el GAG un cop l'any resulta molt estimulant. Es tota una experiència. Et permet despertar sensacions i desinhibir-te. A tothom li agrada el contacte físic. Es una forma...\nTinc un dubte. Amb el pas del temps, el canvi progressiu de mentalitat, de lleis... m'agradaria pensar que no hi ha gais (els d'entorn rural potser mereixen una consideració apart) que encare es...\nCrec que alguns que heu contestat (em sembla molt bé) heu passat per alt el que vol dir BISEXUALITAT. Aquest terme el que indica és indefinició, ambigüetat sexual. Aquest terme es va inventar per...\nYo sóc dels qui pensen que la bisexualitat masculina és residual. Es poc significativa per una qüestió genètica, a diferència de la femenina que és més flexible i menys condicionada per la genètica i...\nAixí doncs no ens podem escudar amb...\nTema: No a la manipulació\nNo m'agrada que em digueu a qui haig de votar. Tots no estem tallats pel mateix patró. Dins el món gai hi ha ideologies diverses i cabem tots. El moviment és social i no polític.\nSé, com tots...\nTambé penso que no té massa sentit acusar el...\nEn Dan el van presentar com un eminència, de qui podriem aprende molt. No va ser així; no em va...\nAbans, quan els pares descubrien que el seu fill era gai guardaven -en els millors dels cassos- un hermetisme absolut del teme dins i fora de la família. No se'n parlava: no hi havia comunicació; la...\nTema: Decàleg de l'amant perfecte\nDecàleg de l'amant perfecte\nTenir un amant vol dir tenir sexe, però no amor. Són les regles del joc. No et pots enamorar mai de l'amant: ho passaries fatal i trencaries el pacte. Per evitar-ho:\n1) Tenir més d'un amant. Si...\nAcollir-te a la modalitat de parella oberta avui dia és signe de que ets una persona oberta, realista i sincera, mentre que els de la parella tancada són uns clàssics anclats en la utopia, que de la...\nO es una broma, o se trata de un ultra que se ha propuesto difundir su ideología decadente por todos los foros y reconvertirnos, o simplemente es una persona que necesita ayuda. No le neguemos esta...\nNo t'estranyis. El que he plantejat li està...\nMira el "complexe de Edip" ha existit sempre; la qual cosa ha comportat una relació...\nSempre s'ha parlat de l'entrega de molts gais envers la seva mare. El vincle afectiu sol ser tan intens que el gai que no s'ha alliberat d'aquesta dependència es volca cap a ella. La mare és el seu...


Renovació de la col·laboració entre PILZ i l'EUSS | neussletter\nRenovació de la col·laboració entre PILZ i l’EUSS\nPublicat el 30/03/2017 per EUSS Enginyeria\nEn el mes d’octubre del 2016, l’empresa Pilz va visitar l’EUSS per valorar la integració dels materials cedits, en matèria de seguretat en màquines per a la docència amb els estudiants, així com per entrevistar-se amb el professor Francesc Poyatos, Cap del Laboratori d’Automàtica i Robòtica.\nAquest passat mes de febrer va sortir publicada la revista de Pilz, en la que dóna a conèixer la renovació de la col·laboració pel curs acadèmic 2016-2017. Un acord que es va iniciar l’any 2015 amb la cessió de materials i que s’ha anat ampliant, per donar continuïtat a la millora de la formació dels estudiants de l’EUSS i apropar-los a la realitat un cop s’incorporin al món laboral.\nPodeu llegir la revista clicant damunt la imatge.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Empreses i món laboral i s'ha etiquetat en EngineeringByDoing, Graus, Indústria, Pràctiques per EUSS Enginyeria. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.