Música Antiga i Barroca de Peníscola - Royal Baroque\nPortada > > Agenda > Royal Baroque\n04 d'agost de 2018\nL’art del duel: de la terra al cel\nChristiane Eidsten Dahl, violí barroc\nRebecca Vucetic, flautes\nKaisa Pulkkinen, arpa barroca, flauta\nKate Conway, violoncel barroc\nKatarzyna Kowalik, clavecí\nMarco Uccellini (1603 or 1610 - 1680)\nSonata Decima Ottava\nSonata sopra “La Monica”\nCiaconna en do\nPassacaglia en sol\nAria sopra “La Bergamasca"\nLa formació femenina ROYAL BAROQUE està integrada per excel·lents intèrprets, procedents de Finlàndia, Noruega, Grècia, Polònia i el Regne Unit que van coincidir en la Guildhall School of Music and Drama a Londres al setembre de 2010, moment en el qual va començar aquest projecte artístic.\nEl seu inici en la interpretació històrica va estar relacionat amb l’interès comú per l’àmplia influència de la música cortesana durant el pre-barroc i el barroc. El grup va explorar aleshores les obres de compositors que van gaudir del mecenatge de les diferents corts de les dues èpoques.\nEl repertori del grup comprèn des dels primers estils italians fins als estils nacionals de les corts angleses, franceses i alemanyes. El fet que alguna de les seues components siga multiinstrumentista, permet dur a terme interpretacions en combinacions inusuals.\nROYAL BAROQUE té una presència regular en els escenaris anglesos, on han actuat recentment en el London Handel Festival amb Anna Starushkevych, guanyadora del Concurs de Cant Händel. El conjunt va ser nominat per a representar a la Guildhall School of Music and Drama en el concurs Sir Anthony Lewis Memorial Prize organitzat per Musica Britannica Trust, i també va ser finalista en la prestigiosa competència Fenton House Early Keyboard. La seva actuació en la final del York Early Music International Young Artists Competition (2015), va merèixer grans elogis.\nEn ocasions, la formació convida a altres artistes als seus projectes, la qual cosa els dóna l’oportunitat d’ampliar el repertori i actuar com una orquestra barroca.\nAmb el subtítol L’art del duel: de la terra al cel, The Royal Baroque presenta aquest programa de música italiana, que integra les més populars cançons i patrons harmònics barrocs italians (La Follia, la Bergamasca, la Ciaccona o la Passacaglia), i les sonates virtuoses més extravagants, amb compositors com Bertali, Castello, Cima, Uccellini i Vivaldi.\nLes obres populars van ser les cançons pop del moment, conegudes per tots; i, amb l’apogeu de la música instrumental en l’última part del segle XVI, els músics van competir amb els seus contemporanis i van superar als seus predecessors en forçar els límits de la tècnica amb la sorprenent modernitat idiomàtica i virtuosística de les seves improvisacions recurrents sobre les línies del baix melòdic.\nLa Ciaconna en do de Bertali n’és un excel·lent exemple. L’extrem virtuosisme de la composició ens dóna una valuosa visió del seu propi estil imaginatiu d’improvisació i el del nord d’Itàlia en aquest moment. Aquestes «divisions», tal com es van conèixer, van facilitar el camí per a compositors com Corelli i Vivaldi, que les van utilitzar com a base per desenvolupar el model de tema i variacions que veiem en La Follia de Vivaldi. Molts dels pioners compositors italians barrocs primerencs, que estaven desenvolupant una forma purament instrumental basada en models vocals anteriors, eren instrumentistes ells mateixos, predominantment violinistes, així que és en la música de violí en la qual veiem la major progressió d’aquest estil modern (que així es denominava), i la introducció de canzonas i sonates. Giovanni Paolo Cima va ser molt influent en la creació del repertori de les primeres sonates per a trio, una forma que es va fer molt popular, com es pot veure al programa del present concert (Sonata a 3 de Cima, Sonata Quarta de Castello i Sonata Decima de Uccellini).\nEl subtítol triat «L’art del duel» és realment una observació sobre l’oportunitat que brinden aquestes sonates a trio, per a què els instrumentistes posen en competència les seves habilitats tècniques i improvisatòries, el concertat, o seccions contrastants de la sonata primerenca, proporcionant una plataforma perfecta per a un dramàtic diàleg i combat!\n04/08/2018 22:30hPati d'armes del Castell del Papa LunaProgramació 2018\nPreus: 12 €


💪 Nosaltres • Llampec\nFa més de tres dècades va néixer una petita empresa sota el nom comercial de Llampec. El motiu de la seva creació va ser la de donar resposta a una necessitat cada vegada més estesa entre els agricultors i ramaders de la zona.\nGràcies a l’eficàcia i qualitat dels productes desenvolupats, vam anar creixent a poc a poc, incorporant nous avenços adaptats a les exigències del mercat. Aquest creixement ens va permetre arribar a qualsevol agricultor, ramader o particular amb necessitat de beneficiar-se dels nostres pastors.\nEn l’actualitat estem presents en tota la Península Ibèrica, consolidant punts de venda i obrint nous mercats. Dia a dia treballem per mantenir-nos a l’avantguarda de les innovacions, anticipar-nos a les necessitats dels usuaris i oferir productes de qualitat a preus competitius.\nActualment disposem d’una àmplia gamma de pastors elèctrics, fabricats íntegrament al nostre país, així com accessoris i complements.\nEsperem que trobi la solució més adequada a les seves necessitats, restem a la seva disposició per a qualsevol dubte o consulta.\nHorari atenció al públic de 8.00\nam. a 16.00 pm.


El petit calaix: Van i venen...\nVan i venen...\nDoncs sí, m'ha costat assimilar-ho però per fi porto bé això de que les amistats simplement "van i venen"...\nSempre m'ha costat molt això de "perdre" gent, de veure com algú s'allunya de la teva vida o posar el punt i final. De vegades, fins i tot, he allargat relacions que estaven condemnades a morir només pel simple fet que no m'agrada dir adéu.\nAra començo a entendre però que aquests "adéu" no són sempre definitius perquè la vida dóna moltes voltes i seria estúpid pensar que no ens podem tornar a trobar a aquella persona de nou en el nostre camí. És més, no sabem mai si aquella persona a la que li diem adéu en un moment determinat no pot ser una persona imprescindible en un futur.\nHe aprés a no fer-me tantes preguntes i a no guardar rancor per res. Si una persona s'allunya de tu potser és que tu també t'havies allunyat d'ella sense adonar-te'n o, simplement, era el moment de separar els camins qui sap si per sempre o fins aviat.\nTambé he aprés a dir "hola" amb els braços ben oberts. A donar oportunitats a gent amb la que mai hagués pensat que tindria una relació, a tolerar més a les persones que m'envolten i a gaudir també dels seus defectes. Si jo no sóc perfecta perquè ho haurien de ser els altres?\nM'ha costat però ara entenc perfectament que les amistats van i venen i això ja no em fa mal.\nPublicat per Esther a 12:02\nRealment sí que les amistats van i venen, però jo cada dia tinc més clar que les de veritat, sempre que les necessites tornen.\nAlmenys tinc un parell d'amics que malgrat haver-nos separat físicament algun temps, als moments importants sempre hi són!\n22 d’agost de 2014 a les 15:39\nA mi també m'ha passat això de tenir amigues que o les truques tu o no quedem i em feia ràbia, sobretot una que és de l'escola i que m'estimo molt. Simplement es deixa portar per la rutina (i una mica per la desídia). Ja tens feina? Molta sort wapa!!!!\n31 d’agost de 2014 a les 15:28


fallas - Aclariments sobre el conveni SGAE i els nous benefici per a les Falles\nAclariments sobre el conveni SGAE i els nous benefici per a les Falles\nAclariment sobre el conveni de drets d'autor i els nous descomptes en benefici de les comissions falleres.\nDavant diverses consultes fetes en el dia d'ahir en Junta Central Fallera, i davant algunes informacions i comentaris incerts, aclarim alguns aspectes relatius al conveni signat entre Junta Central Fallera i la Societat General d'Autors (SGAE) així com als nous avantatges per a les comissions falleres contemplades en el mateix.\n- El conveni és una actualització del conveni existent amb anterioritat. Referent a les condicions existents anteriorment no hi ha hagut modificacions. JUNTA CENTRAL FALLERA CONTINUARÀ ABONANT els drets d'autor derivats per totes les comissions censades en JCF respecte a: exaltacions falleres, obres representades en el concurs de teatre, i totes les cercaviles realitzades per les comissions falleres. CAP COMISSIÓ censada en JCF HAURÀ DE PAGAR RES en concepte de drets d'autor per les cercaviles celebrades en les seues demarcacions, així com recollida de premis o ofrena. Eixe concepte l'assumirà, com venia fent fins al moment, Junta Central Fallera.\n- És obligació de JCF informar que les comissions de falla, igual que qualsevol altra festa popular d'Espanya, està obligada per la Llei de Propietat Intel•lectual i el Ministeri de Cultura al pagament de drets d'autor, en activitats del tipus revetles, actuacions musicals, etc. Eixa mateixa Llei de Propietat Intel•lectual li atorga a les entitats de gestió (com la SGAE) la capacitat legal de percebre i gestionar els drets d'autor dels seus associats. I per a açò s'apliquen unes tarifes supervisades pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.\nPot obtenir-se més informació sobre les entitats de gestió i les tarifes generals en els enllaços:\nEn l'actualització del conveni, a partir de les consultes i demandes de diferents comissions realitzades en els últims mesos, i amb l'ànim de defensar els seus interessos enfront de la llei estatal vigent, s'ha inclòs un apartat pel qual les comissions de falla que vulguen adherir-se DE FORMA VOLUNTÀRIA podran beneficiar-se d'un 25% de descompte sobre les tarifes generals que supervisa el Ministeri. Eixa bonificació és similar a la que tenen els ajuntaments i les administracions locals així com altres festes populars d'Espanya i de la qual encara no es beneficiaven les falles.\nEn la situació anterior a este conveni, Junta Central Fallera abonava, referent a les activitats de les comissions, per les presentacions, el concurs de teatre i les cercaviles celebrades en la setmana de Falles; igual que SEGUIRÀ PASSANT ARA. Per això se sol•licita la presentació dels programes de les exaltacions, ja que JCF ho presenta a la SGAE i la SGAE factura a JCF.\nEn cap cas les comissions estaven exemptes del pagament de drets d'autor per les revetles i és per açò que en els últims anys les comissions falleres han experimentat diverses inspeccions i reclamacions per part de les entitats de gestió d'acord a la potestat que els atribueix la Llei de Drets d'Autor i les tarifes del Ministeri de Cultura. L'aplicació d'estos nous avantatges es produeixen just a temps per a afavorir una rebaixa en les tarifes en el moment en què les comissions falleres celebren major número d'espectacles musicals.\nL'adhesió a este conveni és totalment voluntària. NO S'OBLIGA A RES. La comissió que estiga interessada i s'adherisca podrà pagar el 75% de la tarifa general relativa a revetles i altres espectacles. La comissió que no desitge adherir-se haurà de pagar com fins ara el 100% de la tarifa general a la qual obliga la llei.\nLa comissió mixta de vigilància i seguiment al que fa referència al conveni és una fórmula legal utilitzada en tots els convenis i que fa referència ÚNICAMENT al seguiment del compliment de les condicions del conveni, i davant possibles problemes que puguen sorgir de la seua aplicació. En cap cas JCF va a formar part d'una comissió de vigilància sobre les comissions de falla.\nD'esta manera, este nou conveni únicament suposa una diferència respecte a l'anterior: la possibilitat que les comissions que ho desitgen es beneficien d'un 25% de descompte en satisfer els drets d'autor als quals, per llei estatal, estan obligades.


Les lligues recreatives de futbol sala de la FEEB d’aquesta temporada van concloure el passat dijous, 13 de febrer. Els conjunts mixts de 4t a 6è de primària d’Alfonsa Cavín i Mestre Morera van jugar el darrer partit a l’Escola Elisenda de Montcada. La veterania de Cavín es va enfrontar al Morera, un conjunt amb un llarg camí al davant que va destacar pel seu esforç i treball col·lectiu.\nFinalitzat el matx, les famílies dels jugadors i jugadores havien preparat un 3r temps per recuperar forces i celebrar la fi de la lliga. Una oportunitat per treballar la cohesió i l’amistat més enllà dels resultats obtinguts a la classificació. φ


El judici contra Ana Julia Quezada ha començat aquest dilluns a l'Audiència d'Almeria sense que hagi declarat l'acusada, que s'enfronta a una petició del fiscal i de l'acusació particular de presó permanent revisable per assassinar el nen Gabriel Cruz.\nQuezada ha arribat poc abans de les nou del matí a l'Audiència escortada per agents de l'UPR de la Policia Nacional i ha estat als calabossos fins i tot poc abans de dos quarts d'una, en espera que es constituís el jurat popular que la jutjarà fins al proper 18 de setembre.\nLa fiscal Elena María Fernández ha assegurat en la seva intervenció que el petit "no va tenir opció de sortir amb vida" de la finca de Rodalquilar (Níjar, Almeria), on va morir.\n"Amb clar ànim d'ocasionar-li la mort, de manera deliberada, conscient, a sang freda i amb absolut menyspreu a la vida," Ana Julia li va donar "mort d'una forma tan sobtada, immediata i impredictible que va anul·lar tota capacitat de reacció d'aquest nen", ha afirmat.\nEl nen confiava en ella\nHa afegit que Gabriel no podia esperar a més "de cap manera un atac que procedeix d'una persona que és parella del seu pare", que havia generat "confiança" en ell per pertànyer a l'entorn familiar del nen.\nHa defensat que "més enllà d'aquest atac" que va agafar "desprevingut" al menor, Ana Julia va aprofitar l'absoluta "situació de desemparament" pròpia d'un nen de "8 anys que pesaven 34 quilos", pel "desequilibri de forces" entre ambdós que li va donar una facilitat "més gran per cometre el delicte i assegurar el resultat de mort".\nEl lletrat de l'acusació particular, Francisco Torres, ha reiterat que el petit va estar "prop d'una hora amb possibilitat de salvar-se d'haver-hi hagut una simple trucada" i que la mort del menor no va poder ser un accident, com manté la defensa de Quezada, assegurant a més que "no cap tanta maldat, fer tant mal a un nen" com el que, afirma, ha fet l'acusada.\n"Va poder fer amb el nen el que va voler"\n"Va poder fer amb el nen el que va voler", ha assegurat el lletrat, qui ha subratllat que li va donar una "manta de pals abans d'asfixiar-lo". "La seqüència dels fets és que el mata i es posa a fumar i a fer el clot. És segur que és quan veu que encara respira que l'asfixia allà", ha assenyalat.\n"La sensació que tenim és que segurament el va voler esquarterar. Hi ha un mòbil doble. Un mòbil econòmic. El segon mòbil és que, objectivament, Gabriel li destorbava", ha incidit.\n"Un mòbil que té poc sentit"\nL'advocat defensor, Esteban Hernández Thiel, ha sostingut que si el petit va morir perquè "tot estava planejat" com sostenen acusació particular i Fiscalia, "sembla un nyap enorme".\n"Matar-lo a l'habitatge del seu pare; quedar-se allà amb l'enrenou mediàtic que es forma; seguir amb ells -amb els familiars-... Un mòbil que té poc sentit", ha mantingut davant dels membres del jurat, insistint que la seva intenció no era provocar unes lesions al nen, ni afegir un sofriment afegit als pares sinó que "no es descobrís el que havia fet" posteriorment.\nLa vista continuarà demà amb la declaració d'Ana Julia Quezada, així com la dels pares, l'àvia i una cosina menor de Gabriel, entre d'altres, a més de la mateixa filla de l'acusada, que resideix a Burgos.\nUn tiroteig mortal entre clans de la droga a Almeria acaba a Figueres


Actualitat - ACTUALITAT ACE - CEEC - Miquel Palau, enòleg d’Abadal i membre de l’ACE-CEEC, guardonat amb el Premi Viu la Pedra Seca - Associació Catalana d’Enòlegs\nMiquel Palau, enòleg d’Abadal i membre de l’ACE-CEEC, guardonat amb el Premi Viu la Pedra Seca\nEl projecte "Mas Arboset, la recuperació del Vi de Tina" ha guanyat el primer premi en la categoria Pedra Viva.\nDes de la seva fundació el celler ha seguit una línia d'investigació clara en la recuperació de varietats tradicionals del Bages i en la investigació de tècniques de vinificació ancestrals.\nEl projecte Mas Arboset, la recuperació del Vi de Tina, liderat per Miquel Palau, enòleg del celler Abadal, ha estat guardonat en l'edició d'aquest any del Premi Viu la Pedra Seca, en la categoria de Pedra Viva.\nAmb una línia de recerca clara en la recuperació de varietats tradicionals i en la investigació de tècniques de vinificació ancestrals, l'any 2009 el celler Abadal impulsava el projecte Paisatges 1883, que es concretava en el Vi de Tina Mas Arboset.\nUn projecte experimental pioner de la mà de Valentí Roqueta, propietari d'Abadal, i liderat per Miquel Palau, enòleg del celler, centrat en la recuperació de la vinya de Mas Arboset -una vinya envoltada de bosc on hi conviuen més de 10 varietats ancestrals-, i d'una forma de vinificació antiga -l'elaboració de vi en una tina de pedra seca ubicada al mig de la vinya-. Aquest projecte és a dia d'avui una realitat ja que, des de la primera verema l'any 2012, s'elabora un vi directament d'aquesta tina.\nDel projecte Mas Arboset el jurat del premi n'ha valorat molt positivament la globalitat, vinculada a la recuperació dels elements patrimonials en pedra seca i altres lligats a la viticultura, així com el propi treball de recuperació i experimentació vitivinícola i la difusió que el projecte ha representat pel patrimoni i la tradició del món del vi al Bages.\nEls premis Viu la Pedra Seca, convocats pel Consell Regulador de la DO Pla de Bages, pretenen fomentar la rehabilitació del patrimoni de pedra seca (barraques, tines, murs de pedra seca…) i posar en valor la promoció, l'estudi, la investigació, la recerca i l'educació vinculats al patrimoni de la pedra seca. S'estableixen dues categories de premi: la Pedra Seca, que fomenta la rehabilitació de barraques i patrimoni vitivinícola, i la Pedra Viva, per la recerca, projecció i posada en valor del patrimoni de pedra seca.\nL'entrega de premis ha tingut lloc aquesta tarda en un acte privat a la Casa de la Culla de Manresa, seu del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Pla de Bages. El primer premi en la categoria de Pedra seca ha estat pel camí ramader del Pla de l'Oliva, realitzat per Josep Solsona i Vaqué.\nAbadal, vinya i paisatge del Bages\nAbadal és un celler familiar nascut de la vocació d'elaborar vins que expressin la singularitat del seu paisatge: vinyes en terrasses envoltades de bosc, varietats tradicionals úniques –Picapoll i Mandó com a principals exponents- i sòl d'argila amb forta presència de pedra. En la seva aposta pel territori com a camí de diferenciació i identitat, Abadal treballa per afermar la tradició vitícola del Bages amb innovació i modernitat.


És la brillantor de la pantalla LCD determinada per la font de llum de fons - notícies del sector - Notícies - PANASYS\nLa pantalla de display LCD ha estat al mercat des de fa més de deu anys, ha substituït completament la pantalla de visualització CRT més tradicional, convertida en el mainstream absolut del mercat. Com a proveïdor professional de visualització LCD a Shenzhen, xianheng ara descobreix els coneixements bàsics d'aquestes pantalles des de la perspectiva de la tecnologia més subtil.\nTots sabem que la pantalla de pantalla lcd presenta la imatge a través de la font especial de retroil·luminació i que el rendiment de la font de retroil·luminació també té un impacte important en la brillantor de la pantalla de pantalla, de manera que la brillantor de la pantalla de pantalla LCD només la determina la font de llum de fons?\nDesprés que el llum de fons emeti llum, la llum és controlada per la tensió del panell de visualització de pantalla frontal de LCD i les molècules de cristall líquid permeten que la llum passi a través o màscara per mostrar la brillantor de la imatge. Aquest procés està controlat per un xip IC, similar en principi a l'obturador de la càmera i pot controlar el flux lluminós. Els productes de la càmera solen estar equipats amb persianes a la part posterior de la lent, que s'obren quan es fotografien, permetent que els objectes es puguin imaginar en aspectes negatius o fotosensibles. A més, el panell de cristall líquid emet una llum de brillantor equilibrada des de la font de llum posterior, que es va enfosquir / controlar per la llum del tauler de cristall líquid i que es veu per la llum i l’ombra de la llum.\nQuan vegis les imatges a la pantalla de pantalla LCD o al televisor LCD, veuràs que la llum a través del tauler LCD no només té forma de nom i fosc, sinó que també té una varietat de colors des de la llum fins a la fosca. A més, quan estem veient una animació contínua, l’estàndard és necessitar 60 imatges per segon, és a dir, canviar l’estat de llum i ombra 60 vegades per segon, per tal de mostrar la precisió de la imatge, un nombre suficient de s’han de requerir píxels. L’estructura del panell de cristall líquid també ha de ser prou fina. Des d’aquest punt de vista, els panells LCD de gamma alta i els productes de gamma baixa seran diferents en aquest sentit, que és un dels motius de la diferència de costos.\nLa pantalla de pantalla lcd pot controlar la intensitat de la llum mitjançant la tensió d'alta velocitat, però perquè el tauler de cristall líquid només pot controlar l'ombra de la llum, de manera que aquest mecanisme només és eficaç per a les imatges en blanc i negre. Si voleu mostrar una imatge en color, també heu de posar un filtre de color davant de la capa molecular del cristall líquid per afegir color a la llum clara i fosca. Per tant, a més de la brillantor de la pròpia font de llum de fons, el control de les molècules de cristall líquid mitjançant el xip IC (funcionament tancat / obert) i la qualitat del propi panell de cristall líquid, així com la velocitat d’obertura i la transmissió de la llum, etc., tindran un cert impacte en la brillantor de la pantalla de cristall líquid.


-MANIFEST CONTRA LA MALA ALIMENTACIÓ\nNOTA: 0,4 + 0,25 = 0,65\nSàtira. És un subgènere líric que expressa indignació cap a algú o alguna cosa, amb propòsit moralitzador, lúdic\nFarsa. És un tipus d'obra teatral l'estructura de la qual i trama estan basades en situacions que els personatges es comporten de manera extravagant, encara que en general mantenen una quota de credibilitat\nParòdia. És una imitació burlesca d'una altra obra, de la qual respecta els trets fonamentals perquè els receptors la puguin reconèixer. Té intenció humorística però sovint també d'homenatge.\nEl que més s’adequa a és la farsa, ja que els personantges es comporten d’una manera extravagant.\n2.-Què és celestiol i quins efectes té al llarg de l’obra en els personatges? Què podría representar metafòricament en la historia espanyola del segle XX?\nEl celestiol era una pastilleta que romania dins d’una urna i alterava l’instinte sexual.\n8.-Quines propostes fa Rafael per frenacr l’ascens de Satanàs a la Terra?\nAbocar-li els angels de les set plagues o un aletre diluvi universal.\nDeu Pare ja no sabia que fer perquè li creieren més a d’ell que a Satanàs, per això les accions de Satanàs pugen i les del Deu Pare es mantenien.\nLa idea de fer el pacte amb el Satanàs la té l’Esperit. Aquest pacte consistía en no estar en contra de Satanàs per a així proposar-li la idea que volien acatar. La idea que en tenien era que desapareguera l’Infern, dit així, creant un Purgatori on anirien totes les persones que no estigueren confesades i les que sí, al Cel. Tots ho varen aprovar, menys elisabet i Jesus.\nSimbolitza una garantia de que el pacte entre el Cel-l'Infern i Deu Pare-Llucifer s'acomplira\nQue és una cosa bona, perquè així quan confesen lo del pacte, els canonistes i teòlegs més retrògrads ho veuran amb bons ulls i Cosme i Damià retiraran les seues acusacions de falta de llibertat cientifíca i es posaran al seu costat.


El repte dels 100 cims: El Negrell\nÀrea Lleure de la Fou-Barranc de les Tosques-Canal Negra-El Negrell-GR7-Mas del Sargento-Barranc dels Cirers-Cova Trobada-Collet de Moles-Cova dels Bous-Font del Teix-Àrea de Lleure de la Fou\nLloc geogràfic: Els Ports Lloc sortida: Àrea de lleure de la Fou\nCartografia: Editorial Piolet Mapa: Els Ports\nData: 03/03/2017 Distància**: 12,8 km\nRecorregut: Circular Índex IBP **: 79\nTerreny: Canal, camins i pistes Orientació*: Moderada\nDificultat*: Alta Esforç*: 4,8 sobre 5\nTotal: 6 h. 04 min. Caminant: 4 h. 13 min. Parat: 1 h. 51 min.\nMàxima: 1.302 metres Mínima: 605 metres Acumulat: 801 metres\nRatio pujada: 16,01 % Ratio baixada: 11,62 %\nCap de les dades facilitades pel GPS pot ser considerada com vàlida. Per una banda, les característiques del terreny, encaixonat entre altres torres calcàries, típiques del massís dels Ports, però que en aquesta part del país tenen el seu màxim exponent, fan que el senyal de GPS reboti de paret en paret i crea un track de difícil manipulació. Per altra banda, les boires, que s'arrapen a aquestes parets per dotar d'humitat densos boscos de pins, alzines i boixos, no fan fàcil tampoc la feina del GPS. Sumem a tot això que la canal és plena de vegetació i de vegades es fa difícil contemplar el cel. No cal amoïnar-se. Val a dir que el GPS no cal per fer el recorregut que explicaré. Potser tan sols en un punt molt i molt localitzat. Concretament el mas del Sargento. Ja ho explicaré.\nUna llàstima per als meus ulls. El dia va néixer ennuvolat però a mitja pujada va començar a pujar boira i ja no vaig veure res fins a baixar a cotes mínimes, ja gairebé al cotxe. Què hi farem... Haurem de tornar, però per una altra zona diferent.\nVaig triar el punt de sortida per la banda catalana, fent servir l'àrea de lleure de la Fou. La pista per arribar-hi neix a territori valencià, al pantà d'Ulldecona. És apta per a tot tipus de vehicle (març del 2017) i en 8,5 km ens hi porta.\nJa la pista en si és tot un espectacle paisatgístic. Les formacions geològiques ens tindran bocabadats. Destaca sobre totes el pont Foradat, però és més fàcil de veure de tornada. D'anada, si ja despunta el dia, ens haurem de conformar a contemplar infinitat de punxes i moles calcàries d'una verticalitat esgarrifosa.\nLa meva idea era diferent de la que descriuré. Les condicions meteorològiques van fer que al cim canviés l'itinerari previst. Anant en solitari, tota prudència és poca. La pujada la vaig fer per la canal Negra. Gràcies, Salvatges dels Ports, per descobrir-nos aquesta veritable meravella. Gràcies també a qui s'hagi entretingut a «pintar-la». La veritat és que una vegada et fiques a la canal no hi ha escapatòria possible, sempre has de pujar i ja surts, però els senyals s'agraeixen, ja que hi ha parts en les quals et sents perdut. També ajuden les fites. Es pot dir que tot l'itinerari de pujada està senyalitzat però aquest últim element s'ha d'anar millorant. Si penses fer aquesta pujada, si us plau, ves refent o engrandint les fites. El que passi darrere teu ho agrairà.\nAmb aquest repte dels 100 cims he tingut la sort de recórrer tot el territori català, tant del nord com del sud, i d'Andorra. He contemplat horitzons pirinencs, les muntanyes del Prelitoral i massissos d'arreu. Per descomptat que el massís dels Ports he tingut la sort de trepitjar-lo per diferents sectors, ja que he pogut pujar a tots els cims que figuren al repte. Dic tot això perquè em va semblar que aquest racó del migjorn del país és impressionant, dels millors que tenim. Mira't com són les coses... Jo envejo la gent d'aquelles terres pels grans paisatges que tenen i ells segur que m'envegen a mi per viure a tocar dels Pirineus. Coses de la natura humana.\nProposo aparcar a l'àrea de lleure de la Fou. La pista d'accés al lloc és de terra, però és apta per a tot tipus de vehicle, almenys a la data en la qual s'escriu aquesta ressenya.\nA l'extrem NO de la zona d'aparcament, havent creuat la zona de taules de l'àrea, neix un sender, senyalitzat amb un pal. Agafem el camí que es dirigeix a la canal i cova Roja. Anem guanyant alçada per camí clar i fressat i més endavant comencem a planejar. Arribem a un desviament senyalitzat i seguim en cerca del barranc de les Tosques i la cova Roja. Passem a tocar d'una balconada des de la qual s'observa el barranc de la Fou. El camí segueix sent molt clar i evident i tot seguit comencem a veure fites, que anem engrandint. Més endavant trobem un nou desviament, senyalitzat. Seguim rectes a cercar la cova Roja i uns metres després creuem per primera vegada les aigües del barranc de les Tosques. A l'altra banda deixem el camí que fem, tot i la pintura vermella que veiem, i girem a la dreta per seguir aigües amunt el barranc, seguint les fites que ens ensenyen el camí per anar en cerca de la canal Negra. Una vegada que hi estem ficats ja no hi ha sortida. Tot el camí està indicat amb fites i la canal pròpiament dita està senyalitzada amb pintura vermella. Tot i així s'ha d'anar a l’aguait, ja que a vegades, els senyals costen de trobar i s'han de fer parades per tal de trobar-los. Tampoc és que hi hagi gaires alternatives, tan sols es pot pujar i pujar, però suposo que les marques es deuen haver posat per tal de marcar els millors passos. Jo tan sols vaig trobar dos o tres punts on la progressió es va complicar, però la pintura em va treure del tràngol. El «camí» passa la major part del temps per la mateixa llera seca del barranc. En tres punts, hi ha cordes que ajuden a superar els trams més difícils, per a res complicats. Es tracta de trams curts –el major dels quals de no més de quatre metres– en els quals abans l'aigua feia salts. Allò que sí que té la canal, espectacular per diferents aspectes, és un inacabable pendent, molt fort en gairebé tot el recorregut i que fa necessari recolzar-se en tot allò que tenim a l'abast de les mans, siguin pedres, arrels, herbes o branques per tal de progressar pendent amunt. Però tot té el seu final i la canal no és diferent. Sortim de la canal. No sé quina serà la visió, ja que l'arbreda encara domina la carena. Tampoc, en el meu cas, ajuda la persistent boira que m'ha acompanyat des de mitja pujada. Moltes ressenyes parlen d'anar a una punxa que fa de mirador. Jo, a causa de la boira, ni ho intento. Directament al cim. Jo, a partir d'aquest moment, perdo tot tipus de senyal. Segueixo un minso rastre de sender entremig de molta vegetació caiguda a terra. Segons anem progressant i pujant, el sender es va fent més clar. Va seguint el caire de la muntanya fins que s'enllaça amb la pista que ve del GR-7 i del refugi de Font Ferrera (FEEC). Al cap de pocs metres es pot deixar la pista i seguir un rastre de sender, marcat amb una fita, que porta directament al cim. M'estic poc temps a dalt. Segueix dominant la boira i ja començo a estar moll fins als ossos. Un persistent airet tampoc convida a estar-s’hi. Donades les condicions meteorològiques, i anant tot sol, penso que no és hora de complicar-se la vida, així que faig un canvi de plans. No baixaré per la costa Dreta com era la meva idea i ho faré seguint el GR. Caminaré més però aniré més tranquil. Del cim, doncs, prenc orientació NO per superar la caseta de guaita propera al cim i més endavant deixo la pista d'aproximació per desviar-me a la dreta per agafar un corriol, senyalitzat, que mena al GR. Aquest corriol comença a perdre alçada en cerca del caire de la muntanya. Un altre desviament em fa deixar el camí que porta a la punta de la Devesa. Està a tocar però més del mateix, per què, amb la boira que m'envolta. Agafo així orientació NO per seguir el descens, anant cap al GR. Hi enllaço i segueixo els seus senyals durant una llarga caminada, fins que trobo el desviament del mas del Sargento, punt al qual deixo el GR per anar-hi. Es pot continuar pel GR però la boira ja comença a obrir-se i segons el mapa es pot fer una bona drecera. El mas està en obres. El camí a seguir és confús. Dono unes quantes voltes fins que trobo el sender. Una fita desmuntada, que refaig, marca l’inici però seguir-lo torna a ser confús. Del que es tracta és d'anar baixant en sentit NE fins a tocar d'un barranc. Abans d'arribar-hi es troba traça més evident i el camí pròpiament dit. Crec recordar que també hi ha fites. Amb el cap voltant mentre es camina s'arriba, de cop, a la cova Trobada. És tancada. Una pena. El camí segueix clar i evident per tal de baixar a connectar amb una pista. La seguim en descens per la dreta i fem un revolt de 90° per anar orientació SO. Més endavant, en un punt no gaire clar però senyalitzat amb una petita fita, deixem la pista i girem a l'esquerra per agafar un sender molt més precari, però evident, que ens ha de baixar en cerca del barranc dels Cirers. El camí porta, la primera meitat, orientació SE per després, la segona meitat, anar orientació NE. Arriba un moment, ja al final del camí, que perdo la traça i em desvia a una balma. Als seus peus veig una gran esplanada, antic camp de cultiu, a la qual he de baixar. Per on millor em sembla ho faig. Penso que no ha de ser tan complicat com jo ho vaig fer. Segur que vaig perdre el camí bo en un punt indeterminat. Bé. Una vegada a la planúria cal seguir en sentit NE per tal d'anar a trobar una pista. Hi enllaço i la segueixo en sentit SE, per la dreta. Aquesta pista, planera en la major part, va voltant el Turmell, de moment en sentit SE. Quan gira cap al SO, al cap de poc s'ha de deixar el camí que fem, just abans de creuar uns fils que fan de tanca, i agafar un sender que inicia una baixada en sentit NO. Aquest camí, sense possibilitat de pèrdua, mena a la cova dels Bous i a la font del mateix nom. En arribar-hi, un nou pal de direccions ens rep. Es pot tirar pel trencall que va en cerca del barranc de les Tosques i per terreny ja conegut tornar al cotxe, o com va ser el meu cas, es pot baixar a cercar la font del Teix. Un serpentejant camí ens baixa a la font i a la pista que és el PR-C 95. Un relaxant passeig ens porta, després de 1.900 metres, a l'aparcament.


La nostra filosofia – Ona de Sants-Montjuïc\nArticle de admin el dia octubre 15, 2012\nLa majoria d’emissores del nostres país, ja siguin comercials o públiques, depenen d’alguna empresa privada, partit polític o organisme públic, fet que d’una o altra manera condiciona els seus cotinguts. En canvi, l’Ona de Sants, malgrat ser una ràdio local, s’inspira en un model més propi de la ràdio lliure que de la municipal. Som un entitat associativa i autogestionària, totalment lliure i independent, i sense afany de lucre. El fet de no estar lligats als interessos econòmics o polítics de ningú ens permet una àmplia llibertat d’expressió i una programació més plural.\nEl servei que donem als nostres barris (especialment a Sants, Hostafrancs i La Bordeta) és difícilment qualificable. Per una banda, els nostres programes regulars i els especials informatius són una bona font per mantenir-se informat de tot allò que esdevé al Districte.\nEls nostres barris tenen un ric teixit associatiu i important tradició reivindicativa. És per això que, a més d’una font d’informació, som un altaveu per a que els nostres veïns expressin les seves reividicacions i necessitats a traves dels programes de participació ciutadana. I també mirem -com no podria ser d’una altra manera, atenent la nostra pròpia naturalesa- amb molta cura i estima al mon de l’associacionisme: totes les entitats que volen tenen cabuda als nostres programes per tal d’exposar les seves activitats i inquietuds.\nPerò a més de fer ressò del que bull al Districte, en fomentem la pròpia cultura al participar directament en l’organització d’iniciatives i activitats de cada cop major tradició popular, com la Recollida de joguines de reis, etc.\nNO PROFESSIONAL I FORMATIVA\nL´Ona de Sants Montjuïc destina pràcticament totes les seves hores de programació per a que totes aquelles persones interessades en qualsevol dels aspectes del món de la radiodifusió (locució, tècnic de so, producció, guionatge, etc.), puguin aprendre i desenvolupar les seves qualitats i inquietuds dintre del món de la radio. És per això que molts dels membres de l’emissora són estudiants de ciències de la comunicació que donen, amb molta il·lusió i empenta, però també amb força desorientació i inseguretat, les seves primeres pases al món dels mitjans.\nDavant del dial radiofònic espanyol, copat en exclusiva per les ràdio-fórmules o els mega-magazines de les grans cadenes, l’Ona de Sants-Montjuïc ha defensat sempre una estructura de programació alternativa; basada en la diversitat de continguts. Tradicionalment, la varietat ha presidit sempre les nostres graelles, de manera que cada dia, a cada hora, poguem trobar un programa diferent.\nIntentem que tots els gèneres estiguin reflexats a la nostra graella, i fem especial èmfasi en les temàtiques més oblidades a les grans ràdios. Així, programes especialitzats en literatura, ciència-ficció, motor, teatre, història, ecologia o ciència es barrejen amb altres gèneres més clàssics com l’humor o el magazine.\nSi tu també vols formar part de la nostra familia, envia un mail a ona@onadesants.com


Notícies de recerca Archives - Pàgina 2 de 27 - Institute for Bioengineering of Catalonia Notícies de recerca Archives - Pàgina 2 de 27 - Institute for Bioengineering of Catalonia\nnovembre 17, 2021 desembre 14, 2021\nUn equip d’investigadors de l’IBEC i de la UPC, dirigit per Pere Roca-Cusachs i Marino Arroyo, estudia com les proteïnes BAR, una família de molècules que s’uneixen a les membranes cel·lulars corbes, són capaces de remodelar-les. Els científics publiquen en la revista Nature Communications, a través d’experiments i models, la dinàmica d’aquests processos de remodelació de membranes que ocorren tant en cèl·lules normals com en escenaris de malalties.\nAconsegueixen recuperar la mobilitat en ratolins amb greus lesions medul·lars amb una injecció de nanofibres\nInvestigadors de la Universitat de Northwestern, als EUA, i de l’Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC), desenvolupen una nova teràpia injectable que utilitza nanofibres sintètiques per a reparar lesions medul·lars. Les nanofibres, que contenen “molècules dansaires”, estimulen eficaçment els receptors cel·lulars promovent la regeneració medul·lar. Després d’una sola injecció, animals paralitzats tractats amb aquesta nova teràpia van tornar a caminar en tan sols quatre setmanes.L’article ha estat publicat en Science.\nInvestigadors de l’Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) en col·laboració amb la Universitat de Còrdova, han publicat recentment un estudi on desenvolupen protocols que optimitzen la utilització d’una tècnica capaç d’analitzar, en l’àmbit molecular, les substàncies presents a l’aroma d’aliments, aconseguint diferenciar mostres de pernil de porc ibèric alimentat amb gla o amb pinso. Aquest nou enfocament, que utilitza intel·ligència artificial per analitzar les dades, simplificarà l’anàlisi d’aromes, i les dades generades es podran utilitzar per determinar la traçabilitat i la qualitat dels aliments, i lluitar contra el frau.\nnovembre 3, 2021 novembre 17, 2021\nInvestigadors de l’IBEC i la UPC (Espanya), UCL (Regne Unit) i TU/e (Països Baixos) demostren que l’activació de l’oncogèn RAS indueix característiques tumorals als teixits a través de canvis físics. Publicat a la revista científica Science Advances, el nou treball suggereix que els futurs tractaments contra el càncer haurien d’apuntar tant als processos biològics subjacents a la malaltia, com a l’estructura mecànica en evolució del teixit afectat.\nNou biosensor amb alta sensibilitat detecta marcador inflamatori al múscul\nnovembre 2, 2021 novembre 16, 2021\nEn una publicació recent a la revista Nanophotonics, investigadors de l’IBEC presenten un nou biosensor per a la detecció directa i sensible de la proteïna interleucina-6 al múscul, un indicador d’inflamació i de potencial malaltia, demostrant l’alt rendiment del dispositiu en músculs esquelètics obtinguts per bioenginyeria 3D. Aquest nou enfocament pot resultar en una eina prometedora per mesurar l’eficàcia de fàrmacs davant de malalties en què hi ha inflamació, com la distròfia muscular.


Ape Regina Apartment Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Ape Regina Apartment\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Roma, no busqui més enllà de Ape Regina Apartment. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApe Regina Apartment ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Ape Regina Apartment la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Roma.


•Parlem amb Vicent Luna i Sirera sobre la seua trajectòria docent: la contribució a la innovació pedagògica, els primers fonaments de l’ensenyament en valencià, la creació d'una ingent quantitat de material didàctic... • La renovació formativa i la innovació pedagògica del professorat és un requisit imprescindible per a tindre un millor sistema educatiu\nEnviat per Rodrigo Paños en 13 de gener de 2019.\nTags: Alcoi, Beneixama, Educació, Vicent Luna\nEls 35 anys de docència de Vicent Luna i Sirera han donat per a molt: per a contribuir a la innovació pedagògica, per a bastir els primers fonaments de l’ensenyament en valencià, per a crear una ingent quantitat de material didàctic del qual han pogut gaudir milers d’alumnes de les nostres comarques, per a concretar als centres educatius les lleis educatives, per ajudar en la formació docent a altres mestres i professors… En definitiva, per a consolidar-se com tot un referent de la docència del nostre entorn.\nLa seua trajectòria docent s’ha basat sempre en dos objectius: “la millora educativa dels alumnes i contribuir a bastir l’escola valenciana”, ens comenta Vicent Luna. I si parem una mica d’atenció a la seua trajectòria docent, podem afirmar que són dos objectius que, a través d’un treball conscient, constant i intens, ha assolit. Sempre posant en pràctica altre dels seus principis: que un mestre no pot deixar mai d’aprendre.\nDesprés d’acabar els estudis de Magisteri a la Universitat d’Alacant, d’obtenir el Grau Superior de Lingüística Valenciana i de viure les seues primeres experiències didàctiques, per l’any 83, Vicent va participar en les I Jornades d’Estiu a Morella, on es va preparar per a poder posar en funcionament la futura Llei d’Ús i Ensenyament del Valencià (LUEV). És allí on, junt amb professionals com Vicent Pitarch, Vicent Salvador, Maria Conca,Vicent Pasqual, Joan Solà, Carme Alcoverro, profunditza en qüestions sociolingüístiques i pren consciència de la importància de la pràctica docent i de la importància de l’elaboració dels materials didàctics per a l’aprenentatge i l’ensenyament.\nAquest mateix any és quan Vicent comença a impartir classes de valencià al C.P Mare de Déu de Gràcia de Biar i on pot comprovar de primera mà els prejudicis d’altres mestres i professors enfront de l’ensenyament en valencià. “Al final els alumnes no sabran parlar ni castellà, ni valencià”, “el valencià no serveix per a res”… Són algunes de les frases que fonamenten una cultura contrària al valencià que, en el cas de l’experiència de Vicent, es veurà materialitzada en moltes dificultats i problemes a l’hora de bastir els seus ideals pedagògics.\nEn aquest context, fruit d’un llarg període històric on la llengua havia sigut sistemàtica i conscientment minoritzada, tampoc existeixen materials didàctics amb els quals promoure la consciència lingüística valenciana entre l’alumnat. Per això, “vaig haver de preparar un munt de fitxes i unitats didàctiques, i això em va servir per espavilar-me i cercar estratègies didàctiques”. Així és com Vicent Luna, per a optimitzar les seues classes, comença a crear el seu propi material didàctic, que, en la majoria dels casos, arriba a ser reconegut amb premis institucionals i és exportat a altres centres educatius posant-se a l’abast dels alumnes i del professorat.\nUn dels primers exemples representatius d’aquest material didàctic és el treball titulat ‘Refranys populars de l’Alcoià’. Vicent va animar els seus alumnes a arreplegar de casa les dites i refranys que utilitzen per a, posteriorment, treballar-los, fer una classificació, il·lustrar-los i construir una exposició que va recórrer altres centres educatius. L’experiència es va exportar amb èxit a altres centres de les comarques de la Foia de Castalla i de les Valls de Mariola. Amb aquest treball, “l’alumnat descobrí que la llengua que es parlava a sa casa podia ser motiu d’aprenentatge i font de cultura. I jo personalment vaig poder constatar que per prestigiar-la no sols hauria de ser objecte de coneixement, sinó instrument d’aprenentatge”.\nUna altra experiència educativa pionera de Vicent va rebre el títol “Una experiència de tallers a la classe de valencià”. Vicent va partir de la lectura del conte ‘L’olivera dels cimals alts’, de l’escriptora Maria Conca, perquè els seus alumnes treballaren de manera interdisciplinar aspectes sobre el medi ambient, la música, la seua geografia (el conte situa la seua acció als Valls de Mariola), van crear el seu propi conte… Així, els alumnes es van adonar que “a través del valencià es pot aprendre qualsevol matèria” i Vicent va veure la idoneïtat de treballar amb materials didàctics que possibiliten l’estudi de la realitat concreta dels alumnes (per exemple, la seua comarca). Per altra banda, l’experiència fou guardonada amb el III Concurs d’Innovació Educativa 1988-1989.\nEn l’any 1987, Vicent Luna és destinat al C.P Teixereta d’Ibi, on exerceix com a tutor de 3r de primària i imparteix, entre altres, l’assignatura de Coneixement del Medi en valencià. Un dels conceptes que havia de treballar amb els seus alumnes és el del municipi; el material didàctic amb el qual es feia oferia un tipus de municipi genèric, abstracte, allunyat de la realitat dels alumnes. Per tal d’estimular l’aprenentatge dels seus alumnes i facilitar-los el coneixement de la seua realitat més concreta, Vicent, junt amb dos mestres més del centre, Suni Garcia i Pep Domènech, va elaborar ‘El meu llibre d’Ibi’.\nEn paraules de Vicent: “aquesta experiència fou molt gratificant, tant per a nosaltres com per a l’alumnat. El llibre contribuí a enfortir l’estima de l’alumnat pel seu poble, tot descobrint la seua història, cultura, geografia, tradicions…”. Cal afegir que aquest projecte, que va ser editat per l’Ajuntament del municipi, va rebre un premi per material curricular no sexista, el II Premi Nacional Emilia Pardo Bazán 1990 del Ministeri d’Educació i Ciència, i el IV Premi d’Innovació Educativa de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència 1989-1990.\nAquests projectes, com podem deduir, no es limiten a treballar amb els alumnes continguts tancats d’una única matèria o àmbit de coneixement, sinó que tenen un caràcter interdisciplinar que facilita que els alumnes puguen transcendir els límits d’una assignatura per a gaudir d’experiències d’aprenentatge més amples i obertes. Una característica que s’aproxima molt al que es coneix com a projecte de treball, un mètode d’ensenyament que, segons els experts del món de la docència i els estudis d’innovació educativa més pioners, resulta més enriquidor, eficaç i didàctic que els materials didàctics clàssics (com són els llibres de text).\nA partir d’ací, la creació de material didàctic per part de Vicent, de vegades en companyia d’altres persones o de grups de treball, ha sigut constant i continu: unitats didàctiques, materials curriculars, llibres, auques… Sobre ‘Tirant lo blanc’, Joan Fuster, Enric Valor, Joan Valls, Ovidi Montllor, Jaume I; sobre la pau, la convivència, la història d’Alcoi, Ibi i les comarques, la Font Roja, el Tractat d’Almisrà, les Ciències Socials, la interculturalitat…\nD’aquesta manera, arribem fins al projecte del qual Vicent se sent més orgullós: ‘Projecte educatiu: Vicent Andrés Estellés, la veu del teu poble’. Realitzat junt amb Susanna Francés, amb qui ha col·laborat en moltíssims altres treballs didàctics, i il·lustrat per Sílvia Faus, aquest consta d’un ambiciós material curricular per treballar a l’aula (des de primària fins a batxillerat) la figura del poeta valencià, “una proposta oberta i àmplia perquè cada professor puga escollir aquelles activitats en funció del seu alumnat”: un quadern didàctic, contes, presentacions digitals, auques, poemes dedicats a Estellés per part de poetes valencians i un document audiovisual de vora una hora de duració, ‘Història estellesiana dels valencians’. El projecte va ser editat en format DVD per l’Ajuntament d’Alcoi, la Federació Escola Valenciana i la Universitat d’Alacant, a través del Vicerectorat de Cultura, Esports i Política Lingüística en 2013, any dedicat al poeta per diverses institucions. A més, per tal d’aprofitar el seu potencial educatiu, va ser distribuït entre els centres educatius d’Alcoi i comarques.\nAcí tenim un breu resum de l’experiència docent de Vicent Luna, que s’escriu i es llegeix prompte, però les hores i la intensitat del treball dedicat per la seua part durant els seus 35 anys d’activitat són incommensurables. 35 anys en els quals ha contribuït a sembrar les llavors del model d’escola i didàctica que, amb el temps, van donant els seus fruits.\nEl balanç de tot aquest període desprén que la LOGSE fou una llei que va “permetre ‘valencianitzar’ una mica el nostre sistema educatiu”: amb la introducció de la LUEV, els projectes concrets dels centres educatius, la formació del professorat, els CEPs com a motors de formació de professorat… Un “període de renovació i impuls de l’escola pública valenciana que coincideix amb el període que va del curs 1983-1984 fins al 1994-1995”.\nPerò els 20 anys que ha estat al poder autonòmic el Govern popular, des de l’any 1995 fins al 2015, han sigut suficients “per laminar, modificar, i buidar de continguts aquella LOGSE que va ser tot un revulsiu per al nostre sistema educatiu”: entre altes, “frenar l’avanç de l’ensenyament en valencià; centralitzar els currículums; fomentar i subvencionar l’escola concertada i privada; augmentar les ràtios; retallar el nombre de mestres i professors; perseguir a professors pel seu compromís pedagògic; censurar llibres i exposicions; menystenir els moviments de renovació pedagògica, les escoles d’estiu, les Trobades d’Escoles Valencianes i els sindicats; mantenir milers de xiquets i xiquetes en barracons”…\nTambé es van eliminar els CEPs, on Vicent va estar duent a terme treballs d’assessorament i formació docent durant 6 cursos i que valora com “autèntics impulsors de la formació del professorat”, substituint-los “per uns CEFIRES amb funció purament administrativa”.\nNo obstant això, l’any 2015 i la configuració del Pacte del Botànic, des del seu punt de vista ha significat un nou avanç educatiu autonòmic en molts aspectes. Entre altres, a més del Decret de Plurilingüisme del Conseller Marzà, “la gran esperança de l’escola valenciana per revertir la situació de retrocés de la nostra llengua”: “el programa Xarxa Llibres, de gratuïtat de llibres de text, un pla per eliminar els centres educatius amb barracons, abaixar la ràtio de les aules i augmentar la presència del valencià, revertir la retallada d’unitats escolars de centres públics, eliminar el clientelisme que caracteritzava la política cultural del PP, intentar que les nostres universitats tinguen un finançament just, fer complir la llei als centres concertats i privats”…\nUna de les conclusions extretes d’aquests 35 anys d’experiència docent que ens trasllada Vicent és que la renovació formativa i la innovació pedagògica del professorat és un requisit imprescindible per a tindre un millor sistema educatiu i perquè les noves generacions obtinguen els coneixements i capacitats adients per a viure la seua realitat i el nostre món. Una conclusió que Vicent pot predicar amb l’exemple de tota la seua trajectòria.


Jeffrey City - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n42° 29′ 26″ N, 107° 49′ 42″ O / 42.490555555556°N,107.82833333333°O / 42.490555555556; -107.82833333333\nJeffrey City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia una població de 106 habitants.\nSegons el cens del 2000, Jeffrey City tenia 106 habitants, 45 habitatges, i 32 famílies. La densitat de població era d'1,4 habitants per km².\nDels 45 habitatges en un 15,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,7% hi vivien parelles casades, en un 2,2% dones solteres, i en un 26,7% no eren unitats familiars. En el 17,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,61.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 14,2% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 26,4% entre 25 i 44, un 41,5% de 45 a 60 i un 9,4% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 127,5 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 42.857 $ i la renda mediana per família de 42.679 $. Els homes tenien una renda mediana de 65.156 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 20.061 $. Cap de les famílies i el 8,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Jeffrey City\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Jeffrey City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Jeffrey City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jeffrey_City&oldid=19012902»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 oct 2017 a les 15:10.


El Síndic exigeix “respecte” per la família de Balaguer que va demanar més hores de castellà a l’escola – Comarques de Ponent\nEl Síndic exigeix “respecte” per la família de Balaguer que va demanar més hores de castellà a l’escola\nComarques Posted On septiembre 17, 2015\nEl Síndic de Greuges, Rafael Ribó, ha exigit "ple respecte" per la família de Balaguer que va demanar més castellà a l'aula dels seus fills. Ribó assegura en un comunicat que ha tingut coneixement a través dels mitjans de comunicació que la família ha decidit canviar-lo de centre, al·legant que no volien exposar-los a la pressió social, i també que volien preservar-ne la intimitat i innocència i allunyar-los d'acusacions i persecucions. El síndic afegeix que la família també ha denunciat haver rebut pressions i assetjament a través de les xarxes socials per part de l’escola Gaspar de Portolà.\nDavant aquesta situació, el síndic ha demanat a Ensenyament informació “sobre l'actuació de l'escola per preservar la intimitat dels infants, la informació facilitada als mitjans de comunicació, i les mesures adoptades per protegir la intimitat dels infants i per posar fi als presumptes assetjaments al·legats pels pares dels alumnes”.\n“La reclamació de drets o la disconformitat amb una decisió judicial ha de ser compatible amb el ple i absolut respecte dels drets dels infants, tenint en compte la seva especial vulnerabilitat i garantint el dret de l’infant que s’actuï d’acord amb el seu interès superior”, considera el Síndic.\nTambé exigeix a tots els membres de la comunitat educativa i als responsables públics “que adoptin les mesures necessàries per prevenir i posar fi a qualsevol forma d'assetjament" i també exigeix "a la ciutadania en general que actuï amb ple respecte dels drets dels infants, subjectes de drets i objecte d'especial protecció”.


octubre – 2013 – Compromís per Carcaixent\nLa neteja de muntanya en Carcaixent ha estat negligent i temerària\nLa neteja de la muntanya realitzada a finals d’estiu per l’ajuntament de Carcaixent, tal i com s’ha fet, augmenta el risc d’incendi en la zona sobre la que s’ha actuat. Estos treballs s’han fet aprofitant ajudes de la Generalitat per…\nPLE NÚMERO DEU (31-OCTUBRE-2013) 20h ORDINARI ORDRE DEL DIA 1 . Proposta d’aprovació de l’acta n º 9 , corresponent al 26-09-2013. 2 . Proposta d’aprovació del conveni regulador de la Comunitat d’Usuaris de la Ribera del…\nJoves amb Compromís Carcaixent ha organitzat una conferència col·loqui sobre finançament autonòmic amb el títol: “Valencians: pagar i plorar”, a càrrec de Rafael Beneyto. L’acte tindrà lloc el divendres, 25 d’octubre de 2013, a les 19.30 hores a la sala…\nEl grup municipal Bloc-Compromís de Carcaixent presentarà en el Ple d’octubre una moció en favor del foment de la inversió en investigació i diagnòstic de les malalties rares i ultra-rares. L’any 2013 va estar declarat l’any de les malalties rares….


Canviar de professional mèdic o d'infermeria al CAP - Corporació Salut\nCorporació Salut → Canviar de professional mèdic o d’infermeria al CAP\nTotes les persones podeu escollir el professional de Medicina de Família, Pediatria o d’Infermeria que vulgueu que us visiti. Si ja teniu un professional assignat, podeu canviar-lo per un altre en funció de les vostres necessitats. No obstant, el canvi podrà ser denegat si el professional sol·licitat sobrepassa el nombre d’usuaris que garanteix una assistència sanitària de qualitat.\nL’elecció i el canvi de metge o metgessa i d’infermer o infermera són possibles sempre que es faci entre professionals del vostre equip d’atenció primària. Es pot fer:\nPresencialment: al taulell d’admissions del vostre centre d’atenció primària\nMitjançant el següent formulari\nDesplega el formulari\nNom i Cognoms del pacient*\nDNI (podeu adjuntar una còpia del DNI o una fotografia feta amb el telèfon mòbil)*\nAdreça Població Província C.P.\nIntrodueixi el correu electrònic confirmeu correu electrònic\nEn cas de menors d'edat o persones amb representació legal cal especificar el nom i cognoms del sol·licitant\nDNI sol·licitant o llibre de família (Podeu adjuntar una còpia del DNI o una fotografia feta amb el telèfon mòbil)*\nTipos de archivos aceptados: jpg, pdf, png.\nEn cas que el lliurement de la sol·licitud la faci una tercera persona cal que adjunti el DNI com a document acreditatiu\nNom del professional actual*\nNom del professional escollit*\nSi el professional escollit no us el podem assignar, sol·liciteu igualment el canvi*\nMotius de la sol·licitud de canvi*\nActivitat del tractament: gestió de la comunicació amb el ciutadà\nResponsable de tractament: Corporació de Salut del Maresme i la Selva\nFinalitat: recollir i respondre les consultes desades en el formulari de contacte\nLegitimació: l’interès legítim, segons l’article 6 del RGPD, segons el qual l’entitat pot mantenir una comunicació amb sol·licitants d’informació.\nDestinataris: no es preveuen altres destinataris diferents del responsable de tractament\nConservació: el temps necessari per complir la finalitat establerta\nPodeu exercir en qualsevol moment, els drets d’accés, rectificació o supressió, portabilitat, o la limitació del seu tractament, o podeu oposar-vos al tractament, quan correspongui, adreçant-vos a: Unitat d’Atenció al Ciutadà, C/Sant Jaume, 219-217. Calella 08370 o per correu electrònic a protecciodades@salutms.cat. També podeu contactar amb el Delegat de Protecció de Dades de Salut a la següent adreça electrònica: dpd@ticsalutsocial.cat.


Asquimiem: POLÈMICA AL VOLTANT DE L'ENCAIX ACADÈMIC DE DISCIPLINES ALTERNATIVES Guardians de la ciència\nPOLÈMICA AL VOLTANT DE L'ENCAIX ACADÈMIC DE DISCIPLINES ALTERNATIVES Guardians de la ciència\nPOLÈMICA AL VOLTANT DE L'ENCAIX ACADÈMIC DE DISCIPLINES ALTERNATIVES\nGuardians de la ciència\nLa Universitat de Girona cancel·la un postgrau sobre Salut i Harmonia de l'Hàbitat després d'una campanya impulsada per un enginyer a internet que qualifica el curs de «pseudociència»\nGIRONA Havia de ser un postgrau sobre l'efecte de les radiacions i els fenòmens electromagnètics en persones i edificis, i ha acabat fulminat per una cibercampanya de protesta que qualifica el contingut del curs de «pseudociència». La Universitat de Girona (UG) va suspendre ahir el postgrau en Salut i Harmonia de l'Hàbitat, un curs de 120 hores dirigit a arquitectes, enginyers, interioristes, constructors i personal sanitari, que costava 1.170 euros i que havia de començar el 27 de gener. «El curs s'ha cancel·lat per la polèmica que s'ha aixecat, però en cap moment es qüestiona la seva validesa científica», segons fonts del rectorat.\nL'impulsor 8 Alberto Fernández, ahir, al seu pis de Milà. EL PERIÓDICO\nInformació publicada en la página 35 de la secció de cv Sociedad de l'edició impresa del dia 22 de novembre de 2011 VEURE ARXIU (.PDF)\nEntre els professors hi figuraven arquitectes, psicòlegs, osteòpates i investigadors com Enric Aulí, ambientalista i expert en bioconstrucció i geobiologia (que entre altres aspectes estudia les geopaties o llocs on l'emissió de radiacions electromagnètiques terrestres pot afectar la salut); Carles Frigola, metge orgonòmic (especialitat que tracta les contraccions cròniques que interfereixen el lliure flux d'energia orgònica del cos humà), i Josep Vilardebó, expert en radioestèsia (tècnica ancestral per mesurar la radiació de la Terra). Entre les assignatures del temari que han estat més criticades hi havia La raó de l'hàbitat. Consciència global holística; Geobiologia i salut; Electromagnetisme i estrès ambiental; Cristal·lització sensible; Ressentir i transmutació patològica, i Detecció d'ones de forma.\n«Vaig iniciar la recollida de firmes el dia en què vaig rebre un correu electrònic de la UG amb informació del curs, perquè una universitat que suposadament ha de promocionar el progrés i la cultura perd tota la seva credibilitat a partir del moment en què recolza un curs basat en mentides cobrades a preu d'or, en lloc de promoure la recerca rigorosa», explica Alberto Fernández Sierra, enginyer tècnic en Electrònica Industrial per aquesta universitat.\nDes d'una pàgina de la web Actuable, Alberto va obrir una recollida d'adhesions per demanar l'anul·lació del postgrau. Cada vegada que un usuari activava el formulari per donar suport a la campanya, s'enviaven correus electrònics a la rectora, Anna Maria Geli, i al responsable de la fundació de la UG, Joan Saurina, que gestionava el curs. Una allau de protestes enviades per més de 1.300 persones van col·lapsar les seves bústies en pocs dies. Fernández també ha comptat amb el suport de l'Associació Catalana per a la Comunicació Científica (ACCC), que considera que la universitat no pot impartir assignatures «que no estan avalades pel mètode científic», va explicar ahir la directora, Cristina Ribas.\nPer contra, Miquel Àngel Chamorro, director del departament d'Arquitectura i Enginyeria de la Construcció de la UG, defensa el curs i critica que el boicot hagi estat impulsat per algú que no disposa de coneixements sobre edificació: «L'ús de paraules com pseudociència ens fa retrocedir fins a l'edat mitjana, quan la inquisició esborrava del mapa tot el que li feia nosa i que anava contra el poder preestablert. Si aquest curs estigués en la línia que indica Fernández, hauríem d'acceptar que els arqueòlegs són una espècie de bruixots perquè fan servir el georadar per localitzar restes».\nTant Chamorro com el doctor en Arquitectura Gabriel Barbeta, coordinador del postgrau, asseguren que la bibliografia sobre aquests temes és molt extensa i cada vegada apareixen més estudis. «Parlar de camps electromagnètics no és parlar de màgia negra», sosté Barbeta.


La veritat incòmoda que Cristiano Ronaldo vol amagar – CATzona\nLa veritat incòmoda que Cristiano Ronaldo vol amagar\nSense comentaris a La veritat incòmoda que Cristiano Ronaldo vol amagar\nCristiano Ronaldo ha debutat amb el Manchester United amb una exhibició d’olfacte. El portuguès ha estat l’estrella de la victòria dels red devils contra el Newcastle (4-1) amb l’actuació somiada i Old Trafford rendint-se als peus del fill pròdig que el 2009 va apostar per deixar Manchester i fitxar pel Reial Madrid.\nEl problema per a Cristiano Ronaldo és que l’amor etern pel Manchester United que ara promulga als 4 vents no és tal, ja que els red devils són el segon plat que al portuguès no li va quedar més remei que acceptar. El seu somni, tal com ha explicat el prestigiós periodista de la BBC Guillem Balagué, era ben diferent i tenia color blau cel.\nDotze anys després, res no ha canviat. Tot segueix igual ����\nEl doblet de Cristiano Ronaldo en la seva tornada|volta a casa, a Old Trafford ���� La historia estava escrita. Aquest tipus és insaciable! #PremierLeagueDAZN ⚽ ���������������������������� pic.twitter.com/mWsHjmjZLz\n— DAZN Espanya (@DAZN_ES) September 11, 2021\nDel somni de jugar al City de Guardiola…\n“Cristiano i Mendes negociaven amb el City perquè era la seva destinació favorita (dels dos). Pep veia a CR7 marcant 40+ gols tenint en compte les ocasions que crea el seu City”, ha començat explicant Balagué en un fil del Twitter. “La Juve li obria les portes: feia dues temporades que li buscava comprador encara que ho neguessin a través de mitjans afins. És una cosa que s’havia parlat entre directors esportius europeus i fins i tot esmentada en el grup de WhatsApp de presidents de clubs”, prossegueix el periodista establert a Londres.\n“Però per fitxar pel City, aquest havia de vendre un jugador ofensiu. Tenen overbooking a dalt: Foden, Gabriel Jesús, Ferran Torres, B. Silva, Mahrez, Grealish, Sterling. El City va començar a fer trucades sabent que el temps se’ls tirava a sobre i que hi havia poques opcions de trobar compradors per a, per exemple, Silva, Jesús o Mahrez,” continua explicant Guillem Balagué.\n“Jorge Mendes i Ronaldo volien anar al City per damunt de tot, però va arribar un moment en què havien de preparar un pla B. El United no s’havia plantejat fitxar CR7, però quan van saber que estava disponible van sentir que només podia anar (i devia) al United”.\n…a jurar amor etern pel Manchester United\nVeient que el pla inicial de jugar en el Manchester City es tornava impossible, Cristiano Ronaldo i Mendes van canviar d’estratègia. “El United va oferir millor salari que el City (i menys del que cobrava a la Juve) i estava encantat amb el €15 més 8 que demanava la Juve. CR7 no tenia per a gens clara la tornada a Old Trafford, però volia sortir de la Juve”, afirma el periodista de la BBC.\n“Quan es va veure clar que el City no aconseguia vendre almenys a un dels seus futbolistes a temps, Mendes va avisar el City que acceptaria l’oferta del United. El Manchester United va guanyar el relat: la tornada del fill pròdig, trucada de Ferguson, CR7 encantat de tornar a casa…”, afegeix Balagué.\nSembla, doncs, que Cristiano Ronaldo té una veritat incòmoda que amagar.\nImatge principal: Cristiano Ronaldo, en el partit entre el Manchester United i el Newcastle / EFE\n← Diada a la baixa → Paluzie emplaça Aragonès durant la Diada: “President, faci la independència!”


ACCÉS ALS COSSOS DE CATEDRÀTICS ANY 2010\nCom fer la sol·licitud per a presentar-se a l’Accés als Cossos de Catedràtics\nPer la sol·licitud per accedir als cossos de Catedràtics cal fer el següent:\n1.) Anar a la plana WEB del Departament sobre l'Accés als cossos de Catedràtics i omplir la sol·licitud abans del 14 d'abril de 2010. (S’ha de fer una sol·licitud per a cada cos al que es vol accedir) i imprimir-la per a disposar d’un document on apareguin totes les dades, la data de presentació i el número de referència de la sol·licitud (l’anomenat número d'expedient de l'òrgan prestador).\nEn aquesta sol·licitud cal indicar si s’està o no exempt de fer la prova de català\n· Els aspirants que estiguin exempts de fer la prova de català hauran d’indicar en la casella corresponent de la sol·licitud, el nivell de coneixements i el nom del document acreditatiu. Estan exemptes els que tenen algun justificant de tenir un nivell igual o superior al nivell C, els que ja han estat exemptes d’aquesta prova en convocatòries anteriors de provisió de places de funcionaris docents realitzades a Catalunya o ja les van superar, com són totes les realitzades a Catalunya a partir de l’any 1991. El motiu és que de tot això ja hi ha enregistrament en el Departament.\n· Els aspirants que estiguin exempts de fer la prova de català però això no estigui enregistrat en el Departament d’Educació hauran de presentar, en els Serveis Territorials on està destinat l’aspirant i en el termini de 7 dies després de la finalització del termini de presentació de sol·licituds, és a dir fins el 20 d'abril de 2010, el document acreditatiu indicant la data de tramitació telemàtica i el número de la sol·licitud.\n· A la llista provisional d'admesos i exclosos que sortirà abans del 13 de maig de 2010 es farà constar els aspirants que reuneixen els requisits suficients de català i no han de fer cap prova de català.\n2.) Pagar els drets de participació. Es podrà fer de forma presencial, anant a La Caixa, o per via telemàtica (per transacció amb tarja de crèdit o dèbit o per transferència). Estaran exempts de pagar els que acreditin tinguin una discapacitat igual o superior al 33%.\n· Els que paguin a través de personar-se en una oficina de La Caixa hauran de pagar 52,35 euros. Per pagar d’aquest forma s’haurà de presentar el full corresponent que trobarem a la WEB abans esmentada i demanar l’estampació del segell del banc.\n· El que paguin a través d’internet hauran de pagar 41,90 euros (un 20% menys). Si a més són membres de famílies monoparentals o de famílies nombroses de categoria general només hauran de pagar 26,20 euros (un 30% menys) i si són membres de famílies nombroses de categoria especial només hauran de pagar 15,70 euros (un 50% menys).\n· El pagament a través d’internet es podrà fer amb tarja de crèdit o de dèbit de qualsevol entitat a través de la WEB abans esmentada. El pagament també es podrà fer per transferència bancària al compte corrent de la Caixa d’Estalvis i Pensions de Barcelona “la Caixa” 2100-3000-11-2201661873. En aquest cas cal fer constar en la primera posició del remitent el DNI de l’aspirant i a continuació els cognoms i nom.\nSi vols fer-nos fes-nos alguna pregunta envia un e-mail a: ames@telefonica.net\nAcció per a la Millora de l'Ensenyament de la Secundària (Sindicat AMES)


El Govern central atorgarà la concessió de Barajas i El Prat aquest any\n09 maig 2021 18:45\nEl Consell de Ministres aprovarà properament els requisits tècnics i legals per al funcionament dels aeroports\nEl Govern central té previst atorgar les concessions dels aeroports de Madrid-Barajas i de Barcelona-El Prat abans que finalitzi aquest any, ha anunciat avui el secretari d'Estat de Transports, Isaías Táboas. Táboas, que ha assistit a l'obertura d'un seminari sobre la gestió aeroportuària organitzada per Fedea-Abertis i el RACC, ha indicat que els concursos de licitació s'iniciaran abans del mes de juliol. En les pròximes setmanes el Consell de Ministres aprovarà la posada en marxa de la nova societat AENA Aeroports i tots els requisits tècnics i legals per al seu funcionament, a través de la que es durà a terme la licitació de Barajas i El Prat.\nAquestes licitacions es duran a terme en dues fases, per una part dialogar amb els possibles interessats, i una vegada finalitzada aquesta ronda acceptar ja les ofertes vinculants d'aquelles empreses que hagin passat la primera etapa. Per al procés, AENA està duent a terme un sondeig formal a través d'un banc inversor que s'iniciarà el juny, per conèixer la voluntat de mercat i saber qui són els potencials interessats en invertir en el 49% que es privatitzarà de la societat aeroportuària. Amb aquest sondeig, va dir Táboas, es vol contrastar els punts claus dels models de concessions que AENA té previstos realitzar.\nI encara creuen que les eleccions s'han perdut per no saber-se explicar.. Quin morro ! I es diuen d'esquerres.


Uni� europea Activitat econ�mica La integraci� financera europea: abans, durant i despr�s de la crisi Mercat de treball Preus Sector exterior Sector p�blic El marc de resoluci� de crisis: un primer pas cap a la uni� banc�ria Estalvi i finan�ament Europa emergent\nMercats financers Mercats monetaris i de capital Primers passos cap a la unificaci� europea dels fons de garantia de dip�sits Conjuntura espanyola Activitat econ�mica Mercat de treball Preus Sector exterior Sector p�blic Estalvi i finan�ament Cap a un r�gim de supervisi� banc�ria supranacional Indicadors econ�mics\nInforme Mensual, n�m 360 - Setembre 2012\n( 2,42 MB )\nJap�: un d�ficit comercial inoport� El PIB del segon trimestre, amb un avan� del 0,3% intertrimestral, es va alentir sensiblement, tot i que els efectes de base arran del tsunami del mar� del 2011 van dur el creixement intertrimestral fins al 3,6%. Per components, aquesta desacceleraci� representa un cert retorn a la normalitat. El consum privat, que, de forma at�pica per al Jap�, havia estat el motor del creixement del primer trimestre, va quedar gaireb� estancat, mentre que la inversi� en equipament va canviar les reculades del passat per un avan� de l'1,5% intertrimestral. Els sectors p�blic i exterior tamb� es van alentir de forma notable i van contribuir, aix�, a la desacceleraci�. El Jap� creix el 3,6%; la segona meitat del 2012 vindr� marcada per la desacceleraci�. Les mancances energ�tiques derivades de l'aturada nuclear, agreujades per l'apreciaci� recent del petroli, imposen colls d'ampolla en els processos productius. Aix� t� una doble conseq��ncia. En primer lloc, compromet el creixement, ja que afecta la producci� industrial i les exportacions, que han estat el principal motor del creixement dels �ltims anys. L'�ndex de producci� industrial, malgrat el lleuger repunt del juny, ha estancat la recuperaci� i se situa el 6,0% per sota del nivell del febrer del 2011, previ a la cat�strofe. El mateix succeeix amb les exportacions, que s'han quedat el 18,9% per sota de la suma del 2008, any anterior a la crisi del 2009, que va reduir els fluxos comercials a tot el m�n. En segon lloc, l'estancament exportador ha provocat un d�ficit comercial in�dit en la hist�ria recent del Jap�, que va arribar als 4,8 bilions de iens en l'acumulat dels 12 mesos fins al juny (l'1,0% del PIB). La persist�ncia d'aquest d�ficit compromet el saldo positiu de la balan�a per compte corrent, el super�vit acumulat de 12 mesos del qual va passar de 20,7 bilions de iens el 2007 a 4,4 bilions al juny del 2012. Aix� representa un risc sobre l'enorme deute governamental, del 230% del PIB, i introdueix la possibilitat d'una necessitat de finan�ament extern. Aix� explica les �ltimes mesures d'estalvi fiscal que l'executiu va aprovar al final de juny, amb un impost sobre les vendes que, del 5,0% actual, passar� al 8,0% a l'abril del 2014 i al 10% el 2015. L'IPC recula el 0,1% i el subjacent, el 0,6%. Aquest augment impositiu va coincidir amb uns indicadors de demanda que van confirmar el replegament del consum i el retorn a l'atonia de la demanda interna. Si les vendes al detall es van alentir al juny, l'evoluci� dels preus confirma la continu�tat de la din�mica deflacionista. L'IPC del juny va recular el 0,1% interanual i l'�ndex subjacent, el general sense els aliments ni l'energia, va cedir el 0,6%. Pots subscriure't ara per ser avisat per correu electrònic cada vegada que s'actualitzi l'Informe Mensual a internet. També per rebre per correu electrònic i en format PDF el/s capítol/s escollit/s.


Àries de reservat - Teatralnet - Espectacles de teatre en Barcelona\nBarcelona dimarts, 17 de juliol de 2018 Actualitzat a les 21:20 (CET) - EDICIÓ CATALUNYA -\nUna soprano i la seva inseparable pianista són contractades per a un concert de cap d'any\nSinopsi de Àries de reservat\nUna soprano coloratura i la seva pianista, eterna companya de penes, han estat contractades per a un concert privat molt especial de cap d’any. Gent de gustos peculiars i força cars, volen rebre el nou any amb una celebració amb música fina en directe, però sense cap testimoni de tot el que passi dins el reservat. Demanen el típic repertori dels concerts de cap d’any: des d’opereta en alemany i arranjaments vocals de valsos vienesos, fins a l’ensopida i irremeiable marxa Radetzky. Després de les dotze campanades, però, el guirigall de la festa s’atura de cop. No queda ningú viu. Ha arribat la fi del món. Només elles han sobreviscut. Però... per què elles, sí, i la resta, no? Què els ha salvat? Haurà estat la música?\nL’alegria efervescent encomanadissa dels valsos vienesos contrasta amb el paisatge devastador, i és així com en l’espectacle s’obren les portes al més inesperat i grotesc.\nElena Martinell /\nGlòria Garcés / Coreografia:\nRoberto G.Alonso / Disseny de llums:\nÀngel Puertas / Disseny de vestuari:\nEl paseo de Federico\nJoana Martí / Dramatúrgia:\nMarc Rosich / Espai escènic:\nJoana Martí / Moviment:\nTitulat en Dansa Contemporània per l’Institut del Teatre de Barcelona (1993) i Llicenciat en Història de l’Art per la Universitat de Barcelona (2000). Inicia la seva trajectòria el 1992 guanyant el 2on Premi de Coreografia al VI Certamen Coreográfico de Madrid amb No me dejes. Des del 1995 dirigeix la companyia que porta el seu nom estrenant els espectacles ...I tu no hi ets (1995), Sota la neu a l’agost (1997), Lulú, primera nit (2000), (Ob)sessió (2004), Mon Genet (2005), 10+2 Fotografies en moviment (2007) i Undeserved loneliness (2007); els espectacles de carrer Sin Ton Ni Son (1998) i (ob)sessio_NA2 (2006) i els espectacles per a públic familiar Planeta Gaia (2004) i Al nostre gust (2006). Amb la seva companyia ha participat en festivals nacionals i internacionals com: Dansa València, Sitges Teatre Internacional, Fira de Tàrrega, Festival Internacional Dansa-Arquitectura (Dies de Dansa), Mostra de Teatre Infantil i Juvenil de Catalunya, Festival Shakespeare, Sommerwerft Theaterfestival de Frankfurt i el Festival Grec de Barcelona. Conjuntament desenvolupa una amplia tasca com a formador i docent en el camp de la dansa i el moviment actoral en diferents centres de dansa i teatre destacant l’Escola Superior d’Art Dramàtic del Institut del Teatre de Barcelona, el Conservatori de Cant del Liceu i l’Aula de teatre de la Universitat de Girona. Notable i polifacètic artista compagina l’activitat creativa de la seva companyia amb la participació com a director coreogràfic i de moviment en diferents espectacles teatrals, operes i musicals, treballant amb reconeguts directors d’escena com Josep Costa o Pere Planella, destacant entre d’altres Follies (2003), El vino en un barco (2004), La bella Galatea (2006) i Flamec ohh! (2007). Des del 2000 forma part del reconegut grup de teatre The Chanclettes com a coreògraf i intèrpret. Roberto G. Alonso també ha fet incursions en el mon del periodisme publicant diversos articles d’opinió i entrevistes a la revista Zero i participant al programa radiofònic La Transversal de RNE dirigit per Paco Tomás. Ha col•laborat amb la particular artista de la contra cultura La Terremoto de Alcorcón i amb Pedro Almodovar a la estrena de Volver. També ha fet d’actor al projecte fotogràfic Fotos bordadas dirigit per Lorenzo i Pascuale Caprile (2007) i al cinema en els curtmetratges de José Martret Todas (2007) i de Belén Herrera de la Osa Estrella (2008).\nLa Seca Espai Brossa acull 'Àries de Reservat', de Marc Rosich\nDel 29 de novembre al 9 de desembre, La Seca Espai Brossa acull l'obra [Àries de reservat, ]un muntatge que uneix al dramaturg[ Marc Rosich i a la soprano Elena Martinell.] Coproducció de Temporada Alta, aquesta òpera irònica en clau de comèdia compta amb l'acompanyament al piano de[ Glòria Garcés...\nRedacció - 25/11/2017Continuar llegint\nEl Temporada Alta estrena demà 'Àries de reservat' de Marc Rosich\nDemà divendres 20 d’octubre la[ Sala La Planeta ]acull l’estrena d’[Àries de reservat,] un muntatge que uneix al dramaturg[ Marc Rosich] i a la soprano[ Elena Martinell. ]Coproducció de[ Temporada Alta,] aquesta òpera irònica en clau de comèdia compta amb l’acompanyament al piano de [Glòria Garcés...


Suflé de formatge | Flavors to Heaven\n← Saltejat de verdures amb ou cuit\nGaletes d’amor i xocolata →\nPosted on 30 gener 2011\tby flavorstoheaven\nJa no ho podia allargar més, el pare porta setmanes demanant un suflé de formatge (a més que no vaig aprofitar l’ocasió que ens donava Whole Kitchen en la proposta de gener) i a casa és una cosa que sempre a donat una mica de respecte. I si no puja? Segur que és molt difícil… Però ja no tenia excusa, perquè havia d’utilitzar els motllos havia regalat al pare en promesa que un dia li faria aquest plat.\nCom que feia poc l’havia vist al programa de Carlos Arguiñano encara m’hi trobava encoratjada, ingredients que acostumem a tenir a mà i no tant complicada com podia semblar. Així que m’he assegut davant l’ordinador i he tornat a veure el vídeo per a no perdre’m cap detall, classes particulars amb un gran cuiner!\nSé que hi han infinitats de receptes de suflés però el primer cop volia assegurar-me de no cometre cap error. Com que és un plat que dóna molt de joc, ja sigui per un entrant com per a postres, el pròxim que prepari serà dolç perquè em crida molt l’atenció.\nI com ja s’ha comentat en la majoria de llocs, el gran repte ja no és només que s’infli bé, sinó arribar a temps i poder fer una bona foto! Per això ja m’he assegurat de tenir-ho tot apunt per quan sortissin del forn, i evidentment en pocs segons ja començava a desinflar-se.\nIngredients (adaptat a 2 persones):\n– 50 gr de formatge emmental\n– 3 clares\n– 1/2 got de llet\n– 1 cullerada de farina de blat de moro (maizena)\n– mantega i farina per als motllos\nPrimer de tot escalfem el forn a 175ºC.\nSi no utilitzem formatge ratllat tallem a làmines i després a daus ben petits, per a que després es fonguin amb més facilitat.\nTamisem les farines i afegim la llet, amb unes varetes batem fins que quedi homogeni. Aboquem a un cassó que anirà directe al foc, quan veiem que comenci a espessir anem incorporant el formatge.\nVeurem que queda com una espècie de beixamel.\nQuan estigui temperat afegim els rovells i batem una mica.\nEn un bol apart muntem les clares i aboquem la mescla anterior. Ho barrejarem sense batre sinó amb moviments envolvents, per a que les clares no baixin.\nEnfarinem els motllos i els omplim 3/4 amb el preparat.\nFiquem al forn i els deixem 20-25 minuts fins que veiem que han pujat i daurat. És important no obrir el forn en cap moment perquè sinó el suflé baixaria, anirem observant des de fora amb l’ajuda de la llum del forn. Enretirem i a menjar!\nPer a presentar-lo a taula bé podeu fregir unes tiretes de bacó o pernil ibèric; si el voleu amb un to més fresc, el cebollino tallat ben fi o espàrrecs verds a daus també queden molt bé.\nDesprés de tot no ha resultat tant complicat i el resultat a sigut excel·lent, a casa a agradat molt; ja està a la llista d’àpats que tornaré a repetir sense que passi gaire temps. El pròxim cop però, amb un formatge més fort.\nEspero que us animeu vosaltres també.


ᐅ Manteniment informàtic Viladasens - Manteniment informàtica Viladasens\nMANTENIMENT INFORMÀTIC VILADASENS\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic Viladasens, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic Viladasens és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic Viladasens i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client i remotament, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Viladasens, també realitzem el monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nA Gestinet Viladasens només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Viladasens, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a Viladasens, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic Viladasens de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic Viladasens, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic Viladasens: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a Viladasens una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Viladasens periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, utilitzant sempre les tècniques i metodologies més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic Viladasens: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic Viladasens que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl nostre servei informàtic a Viladasens disposa d'un temps màxim de resposta sobre incidències de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de suport informàtic a Viladasens disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client de manteniment de sistemes informàtics a Viladasens un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precisos possible.\nEls clients disposen els telèfons mòbils dels tècnics vinculats per a que puguin contactar directament i ser més resolutius i efectius en el servei de suport informàtic a Viladasens.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtica Viladasens estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de serveis IT a Viladasens disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic Viladasens amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic Viladasens de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a Viladasens aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic Viladasens, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic Viladasens, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic Viladasens\nA Gestinet Viladasens coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic Viladasens i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.


Cancel·lat el 'happening' ultramasclista de Barcelona - El triangle\nEl seu promotor advoca per despenalitzar les violacions\nRoosh Valizadeh, promotor del web i de les trobades ultramasclistes “Return of Kings”, ha anunciat que desisteix de la idea d’organitzar els seus happenings, la celebració d’un dels quals s’havia programat a Barcelona aquest 6 de febrer.\nValizadeh, un supremacista masculí que s’ha mostrat partidari de legalitzar les violacions, ha anunciat que ja no pot garantir “la seguretat o la privacitat dels homes que vulguin assistir el 6 de febrer, especialment perquè no hi ha temps per poder fer privades la majoria de les reunions”.\nA més, ha escrit que “per bé que no puc detenir els homes que vulguin continuar reunint-se en grups privats, no es tornaran a organitzar trobades oficials de Return of Kings“. S’havien programat 163 d’aquestes reunions a 43 països d’arreu del món.\nReacció dels Mossos\n“Estem en contacte amb la Fiscalia de Barcelona per actuar en cas que hi hagi alguna acció delictiva en la trobada ‘Return of Kings'”, havien comunicat els Mossos d’Esquadra. Una petició que demanava la prohibició d’aquestes reunions ultramasclistes de Barcelona i Granada a Change.org ha sumat gairebé 55.000 suports.\nPrevL’ONU veu il·legal la detenció d’Assange


Del futbol a les pizzes: un fitxatge amb molt de futur | Diari de Tarragona\nSocietat. Telepizza incorpora a la seva plantilla el jugador del Reus Deportiu Genuine Raúl Moreno gràcies a un conveni amb LaLiga\n8 de Agosto de 2020 - 11:00 hs\nRaúl Moreno, jugador del CF Reus Genuine, davant de les instal·lacions del Telepizza del passeig Prim de Reus.\nJa fa un mes que el jugador del CF Reus Deportiu Genuine Raúl Moreno es va incorporar al món laboral de la mà de la cadena de restaurants Telepizza. Ho va fer gràcies al compromís de la companyia de pizzes d’incorporar als seus locals almenys un jugador de cadascun dels 36 equips que formen LaLiga Genuine, una competició formada per persones amb discapacitat intel·lectual.\nEl conveni entre la fundació i l’empresa, signat el 2019, busca promoure la inclusió sociolaboral d’aquest col·lectiu i els exemples dels altres 17 jugadors contractats d’arreu d’Espanya ja han demostrat que és una fórmula d’èxit.\nA Reus, el Raúl treballa tres dies a la setmana amb un horari de 12h a 14h i es mostra molt satisfet amb la feina: «m’ocupo de posar els ingredients a les pizzes i sempre arribo una mica abans per reomplir els pots i que estigui tot preparat abans d’obrir». L’encarregat del local, David Cornadó, celebra el compromís del jugador amb el treball i assegura que «és una persona molt entregada i té una actitud molt bona i voluntariosa amb tot l’equip».\nEl contracte dels jugadors amb l’empresa és indefinit i el conveni amb la Federació no té data de finalització. El chief propose officer del grup, Miguel Justribó, assegura que estan treballant perquè en els següents mesos els equips que encara no tenen cap jugador treballant als seus restaurants es puguin incorporar a la plantilla. L’empresa és partidària de presentar oficialment als jugadors: «ens agrada presentar les incorporacions de LaLiga Genuine com si fitxéssim a un jugador», explica Justribó, qui lamenta no haver pogut celebrar encara la incorporació de Moreno oficialment però insisteix en el fet que «està prevista pel més aviat possible».\n«Espero tornar a jugar aviat»\nLa plantilla del Reus Genuine porta sense entrenar des que es va decretar l’Estat d’Alarma i espera reprendre l’activitat la pròxima temporada. Moreno explica que té moltes ganes de tornar pel «bon rotllo entre els companys, els jugadors dels altres equips i els entrenadors», el que fa que gaudeixin de l’esport mentre fomenten la seva inclusió social.\nPer ara que l’equip es retrobi gràcies al futbol no serà possible, però les reunions a Telepizza ja comencen a ser un clàssic.