En omkostningsanalyse af den indledende fase af Tjek dit helbred i Randers Kommune - PDF\nEn omkostningsanalyse af den indledende fase af Tjek dit helbred i Randers Kommune\nDownload "En omkostningsanalyse af den indledende fase af Tjek dit helbred i Randers Kommune"\n1 Susanne Reindahl Rasmussen, Eskild Klausen Fredslund, Pia Pinholt Munksgaard, Annelli Sandbæk og Helle Terkildsen Maindal En omkostningsanalyse af den indledende fase af Tjek dit helbred i Randers Kommune\n2 En omkostningsanalyse af den indledende fase af Tjek dit helbred i Randers Kommune kan hentes fra hjemmesiden KORA og forfatterne Mindre uddrag, herunder figurer, tabeller og citater, er tilladt med tydelig kildeangivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til nærværende, bedes sendt til KORA. Omslag: Mega Design og Monokrom Udgiver: KORA ISBN: Projekt: Juli 2014 KORA Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning KORA er en uafhængig statslig institution, hvis formål er at fremme kvalitetsudvikling, bedre ressourceanvendelse og styring i den offentlige sektor.\n3 Indhold Resumé Indledning Formål Notatets målgruppe Finansiering, opdragsgiver og samarbejde om omkostningsanalysen Omkostningsanalysens grundlag Notatets opbygning... 9 Design og intervention i Tjek dit helbred Det overordnede formål med forskningsprogrammet Tjek dit helbred Beskrivelse af interventionen i Tjek dit helbred Opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter Dataflow i Tjek dit helbred Forskningsprogrammets design Interventions- og kontrolgruppe i omkostningsanalysen Metoder og materialer Dataindsamling Analysetype Statistiske analyser Datasikkerhed Resultater Implementeringsomkostninger Interventionsomkostninger Opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter De samlede interventionsomkostninger Sammenlignende analyse af omkostninger ved forbrug af sygesikringsydelser Diskussion og konklusion Konklusion Litteratur... 33\n4 Resumé Indledning Resultater fra Sundhedsprojekt Ebeltoft, som er en befolkningsundersøgelse med personer, viser, at forebyggende helbredsundersøgelser og helbredssamtaler i almen praksis kan reducere andelen af personer med høj risiko for hjerte-kar-sygdom sammenlignet med en gruppe, som ikke får tilbuddet, samtidig med at antallet af vundne leveår øges uden signifikant højere omkostninger (1,2). På baggrund af disse resultater besluttede Region Midtjylland i samarbejde med Randers Kommune og Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, at implementere en lignende intervention i en større skala. Tjek dit helbred er en randomiseret, kontrolleret og prospektiv befolkningsundersøgelse af effekter og konsekvenser ved forebyggende helbredstjek bestående af helbredsundersøgelser i Randers Sundhedscenter og helbredssamtaler ved egen læge. Interventionen gives til personer, som er i alderen år. Projektet er 5-årigt og udviklet i et samarbejde mellem Randers Kommune, de praktiserende læger i Randers, Region Midtjylland og Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet. Denne omkostningsanalyse er baseret på 8½ måneds opfølgning af projektet Tjek dit helbred i en indledende fase af interventionen (15. august april 2013). Formål Omkostningsanalysen er afgrænset til følgende to formål med hvert sit design og tilhørende analyse: 1. Analyse A: At estimere omkostninger ved implementering af Tjek dit helbred samt interventionsomkostninger i en indledende fase af interventionen af helbredstjek i Randers Kommune (15. august april 2013) 2. Analyse B: På basis af et randomiseret design at estimere og sammenligne omkostninger ved ydelser i Sygesikringen for gruppen af personer, som inviteres til helbredsundersøgelse i interventionsperioden 1 (interventionsgruppen) med omkostninger i gruppen af borgere, som først får tilbuddet et år senere og dermed endnu ikke har fået interventionen (kontrolgruppen) 2. Metode Analyse A: Beregningen af implementerings- og interventionsomkostninger er foretaget på grundlag af en kortlægning af forbrugte ressourcer i form af registreret tidsforbrug og omkostninger herved samt de faktiske afholdte udgifter (fakturerede beløb) ved helbredsundersøgelser, helbredssamtaler og opfølgende tilbud udbudt af Randers Sundhedscenter. Analyse B: Den sammenlignende analyse af omkostninger ved ydelser i Sygesikringen er estimeret på basis af oplysninger på individniveau gennem udtræk fra Sygesikringsregisteret: Forbruget er værdisat med gældende takster for afregning af ydelser under Sygesikringen. Udtrækket er suppleret med oplysninger om køn fra Danmarks Statistik. Analyserne er gennemført som intention-to-treat analyser Perioden 15. august april Perioden 15. august april Personerne indgår i analyserne i den gruppe, de er randomiseret til uanset forbrug og deltagelse i interventionen. 4\n5 Resultater I analyseperioden (15. august april 2013) har personer fået en helbredsundersøgelse, 722 personer en helbredsamtale ved egen læge, og mere end 35 personer er indgået i et opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter. Omkostningerne ved at implementere projektet Tjek dit helbred er ca kr., og interventionsomkostningerne i den indledende fase af interventionen på de 8½ måneder beløber sig til kr. Her udgør interventionsomkostningerne ved de opfølgende tilbud i Randers Kommune (herunder omkostninger ved udvikling af tilbuddene) kr. Der ses ingen signifikant forskel på kontrolgruppens og interventionsgruppens gennemsnitlige samlede sygesikringsomkostninger pr. person i analyseperioden på de 8½ måneder (1.541 kr. i interventionsgruppen versus kr. i kontrolgruppen; p=0,533). De gennemsnitlige omkostninger pr. person ved ydelser i almen praksis er som forventet signifikant højere i interventionsgruppen end i kontrolgruppen (709 kr. versus 668 kr.; p=0,038), men forskellen er ikke længere signifikant, når omkostningerne ved helbredssamtalerne fraregnes. Ved sammenligning af omkostningerne ved laboratorieydelser i almen praksis ses det, at interventionsgruppens gennemsnitlige omkostninger pr. person er signifikant lavere end kontrolgruppens (49 kr. versus 57 kr.; p=0,014). De gennemsnitlige omkostninger ved fysioterapeutiske sygesikringsydelser er ikke signifikant forskellige for de to grupper. Konklusion Der er ikke signifikant forskel på kontrolgruppens og interventionsgruppens samlede gennemsnitlige sygesikringsomkostninger pr. person i analyseperioden på de 8½ måneder. De gennemsnitlige omkostninger ved ydelser i almen praksis er signifikant højere i interventionsgruppen end i kontrolgruppen, men denne forskel er ikke signifikant, når omkostningerne ved helbredssamtalerne fraregnes. Ved sammenligning af omkostningerne ved laboratorieydelser i almen praksis ses det, at interventionsgruppens gennemsnitlige omkostninger pr. person er signifikant lavere end kontrolgruppens. Det foreslås, at grunden hertil bliver undersøgt nærmere i kommende evalueringer af Tjek dit helbred. 5\n6 1 Indledning Tjek dit helbred er en populationsbaseret forebyggelsesindsats udviklet i et samarbejde mellem Randers Kommune, de praktiserende læger i Randers, Region Midtjylland og Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet. Alle årige borgere i Randers Kommune bliver i perioden tilbudt et forebyggende helbredstjek bestående af en helbredsundersøgelse med efterfølgende helbredssamtale ved egen læge. Interventionen Tjek dit helbred er udviklet på baggrund af interventionen i Sundhedsprojekt Ebeltoft og er detaljeret beskrevet i kapitel 2. Dette notat skal ses som et bidrag til forskningsprogrammet i Tjek dit helbred ved Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, samt som et bidrag til beslutningstagere vedrørende omkostninger ved forebyggende helbredstjek i den indledende fase af interventionen. Baggrunden for interventionen Tjek dit helbred Antallet af borgere med én eller flere kroniske lidelser er stærkt stigende i Danmark. Kommuner og regioner har fokus på en forstærket indsats over for kroniske lidelser med udvikling af forløbsprogrammer og tilbud, der støtter borgeren til rygestop, motion og andre sundhedsfremmende tiltag, men evidensen og ressourcerne til disse er begrænsede (3). Med knappe ressourcer er det vigtigt at arbejde systematisk med at udvikle og implementere indsatser, der forventes at have en sundhedsfremmende effekt. Forebyggende helbredsundersøgelser og efterfølgende helbredssamtaler i almen praksis er en af de indsatser, der har vist en effekt, da de blev undersøgt i Danmark i Sundhedsprojekt Ebeltoft, som er en prospektiv undersøgelse baseret på en befolkningsgruppe af årige i 1991 (1), se Resultaterne, som er baseret på ca personer, viste en reduktion i andelen med høj risiko for hjerte-kar-sygdom i den gruppe af befolkningen, der fik tilbudt helbredsundersøgelse sammenlignet med en gruppe, der ikke fik tilbuddet (10 % versus 19 %). Samlet set var der tale om en gevinst for deltagerne og samfundet, idet tilbuddet om forebyggende helbredsundersøgelser og -samtaler gav vundne leveår uden signifikant højere sundhedsomkostninger og psykiske belastninger hos deltagerne (1,2,4). På baggrund af resultaterne fra dette studie besluttede Region Midtjylland i samarbejde med Randers Kommune og Institut for Folkesundhed at implementere og evaluere interventionen fra Ebeltoft i en større skala. For at opsporing af risikotilstand og sygdom på et tidligt stadie kan retfærdiggøres, skal en række kriterier være opfyldt, herunder at behandlingsmulighederne i tilfælde af fundet forhøjet risiko eller sygdomme er både alment accepterede og sundhedsøkonomisk effektive. Siden Sundhedsprojekt Ebeltoft blev gennemført i starten af halvfemserne, er der sket en række ændringer i behandlingsmulighederne i almen praksis. Der er nu bedre mulighed for at tilbyde effektiv og billigere forebyggende medicinsk behandling for især hjerte-kar-sygdom. Der er ligeledes større viden om, hvorledes man kan støtte borgerne i egenomsorg ved motiverende samtaler og andre pædagogiske tilbud, selvom der fortsat mangler viden på dette område (5). Samtidig har kommunerne taget en række initiativer til at styrke den borgerrettede forebyggelse, ikke mindst efter at ansvaret for denne blev overdraget til kommunerne ved Sundhedsloven i Sundhedsprojekt Ebeltoft inkluderede undersøgelser for sygdomme og risikotilstand i mange organsystemer, herunder hjerte, lunger, lever, syn, hørelse og bevægeapparat samt en efterfølgende helbredssamtale. En sådan omfattende undersøgelse er omkostningsmæssig tung, og 6\n7 den relative effekt af de enkelte undersøgelser kendes ikke. På baggrund af studier (6-9), der hver for sig evaluerer effekten af forebyggende tiltag hos personer med henholdsvis hjerte-karsygdomme, type 2-diabetes og forstadier hertil samt kronisk obstruktiv lungelidelse (KOL), formodes det, at en samlet indsats med opsporing af hjerte-kar-sygdom og type 2-diabetes samt KOL med efterfølgende helbredssamtale ved egen læge kan have en signifikant effekt på sundhedstilstanden, hvorfor dette er blevet kernen i interventionen Tjek dit helbred. Valget af den relativt unge aldersgruppe er diskuteret, men blev understøttet af bl.a. et modelstudie med amerikanske data fra 2010 (10), som estimerede, at screening for type 2-diabetes er omkostningseffektiv i de tilfælde, hvor screeningen påbegyndes i alderen år og gentages hver år. Denne viden samt resultater fra Sundhedsprojekt Ebeltoft ligger til grund for, at målgruppen i Tjek dit helbred er årige. Resultaterne fra Sundhedsprojekt Ebeltoft giver endvidere grund til at forvente, at effekten også er til stede efter 5 år uden gentagne tilbud. Baggrunden for denne omkostningsanalyse Da det blev besluttet at implementere forebyggende helbredstjek i Randers Kommune, var det under forudsætning fra alle interessenters side, at udbredelse, effekt og omkostningsniveau blev monitoreret tæt. Det økonomiske aspekt er interessant i flere af interventionens faser, dels selve omkostningerne ved at implementere interventionen, og dels omkostningerne ved interventionen i en indledende fase af projektet. Disse to parametre kan undersøges allerede efter det første år og kan give værdifuld viden til dette projekt i den videre proces med at justere og optimere interventionen i de efterfølgende år, men også i andre projekter, hvor andre aktører/andre kommuner ønsker at tilbyde helbredstjek. I forbindelse med dette projekts afslutning i 2018 vil omkostningerne blive sat i forhold til sundheds- og den sundhedsrelaterede livskvalitetseffekt i form af en omkostningsnytteanalyse (cost-utility analysis, CUA) for at bidrage til beslutningsgrundlaget for, hvorvidt den forebyggende indsats skal implementeres mere varigt i Randers Kommune og andre af Region Midtjyllands kommuner eller nationalt. 1.1 Formål Det overordnede formål med denne omkostningsanalyse af den indledende fase af projektet Tjek dit helbred er at understøtte den praktiske og politiske proces med at udvikle tilbuddet om forebyggende helbredsundersøgelser og helbredssamtaler samt eventuelle opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter. Der er nærmere bestemt to mere afgrænsede formål med hver sit design og tilhørende analyse: 1. Analyse A: At estimere omkostninger ved implementering af Tjek dit helbred samt interventionsomkostninger i en indledende fase af interventionen af helbredstjek i Randers Kommune (15. august april 2013). 2. Analyse B: I et randomiseret design at estimere og sammenligne omkostninger ved ydelser i Sygesikringen for en gruppe af borgere, som gennem forskningsprojektet inviteres til helbredsundersøgelse i perioden 15. august april 2013 (interventionsgruppen) med omkostninger i en gruppe af borgere, som først får tilbuddet et år senere og dermed endnu ikke har fået interventionen (kontrolgruppen) 4. I begge analyser er perspektivet det sundhedsøkonomiske; for Analyse A er der mere specifikt anlagt et kommunalt, regionalt (Region Midtjylland medfinansierer interventionen) og forsk august april\n8 ningsmæssigt perspektiv ( Tjek dit helbred er støttet af TrygFonden), mens det for Analyse B gør sig gældende, at der er tale om et regionalt og kommunalt perspektiv 5. Til ovenstående to formål knytter sig følgende delmål: Ad 1: I. At estimere de væsentligste omkostninger ved implementering af tilbuddet om forebyggende helbredsundersøgelser og helbredssamtaler II. At estimere omkostninger ved helbredsundersøgelser og helbredssamtaler i den afgrænsede tidsperiode III. At estimere omkostninger ved lægehenviste opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter i den afgrænsede tidsperiode IV. At estimere de samlede interventionsomkostninger ved helbredsundersøgelser, helbredssamtaler og opfølgende tilbud i den afgrænsede tidsperiode. Ad 2: I. At estimere og sammenligne interventionsgruppens og kontrolgruppens gennemsnitlige samlede omkostninger ved ydelser i Sygesikringen i den afgrænsede tidsperiode II. III. At estimere og sammenligne interventionsgruppens og kontrolgruppens gennemsnitlige omkostninger ved forbrug af specifikke ydelser i Sygesikringen (ydelser i almen praksis, aftalt specifik forebyggelsesindsats i almen praksis, laboratorieydelser i almen praksis og fysioterapi) i den afgrænsede tidsperiode At estimere og sammenligne interventionsgruppens og kontrolgruppens gennemsnitlige antal konsultationer i almen praksis i den afgrænsede tidsperiode. 1.2 Notatets målgruppe Notatet henvender sig til politikere, kommunale ledere og medarbejdere og beslutningstagere inden for sundhedsvæsenet, som arbejder med og gerne vil følge udviklingen med at udvikle tilbud, der kan være med til at forebygge sygdomme i den midaldrende del af befolkningen. 1.3 Finansiering, opdragsgiver og samarbejde om omkostningsanalysen TrygFonden har bevilget midler til evalueringen af Tjek dit helbred på basis af en fælles ansøgning fra Institut for Folkesundhed, Sektion for Almen Medicin, Aarhus Universitet, og blandt flere Dansk Sundhedsinstitut (DSI) 6. Dette delprojekt er finansieret af midler fra denne bevilling og gennemført på opdrag af Institut for Folkesundhed, Sektion for Almen Medicin, Aarhus Universitet, i samarbejde med styregruppen for Tjek dit helbred. Denne omkostningsanalyse er gennemført af KORA. Seniorprojektleder Susanne Reindahl Rasmussen, ph.d., MPH (KORA) har været hovedansvarlig for projektbeskrivelse og afrapportering af projektet. Projektleder Eskild Klausen Fredslund, cand.scient.oecon. (KORA) har foretaget registeranalyserne. Helle Terkildsen Maindal, lektor, MPH, ph.d. (Institut for 5 6 Den kommunale medfinansiering er som følger ved forbrug af sygesikringsydelser: 30 % ved speciallægebehandling og 10 % ved almen læge-, tandlæge- og kiropraktorbehandling samt henholdsvis fysioterapeutisk og fodterapeutisk behandling samt psykologhjælp. Pr. 1. juli 2012 blev Dansk Sundhedsinstitut (DSI) lagt sammen med Anvendt Kommunal Forskning (AKF) og Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut (KREVI) til KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning. 8\n9 Folkesundhed, Aarhus Universitet), Annelli Sandbæk, professor, læge, ph.d., speciallæge i almen medicin (Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet) og Pia Pinholt Munksgaard, postdoc., ph.d. (Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet) har alle bidraget til afsnittene om baggrunden for interventionen samt design og intervention i Tjek dit helbred (afsnit ). Derudover har Pia Pinholt Munksgaard været bindeled i forhold til at sikre, at de fornødne data var til stede. Iben Holbæk Lundager, projektleder, cand.scient.san.publ., har i samarbejde med fysioterapeut Jannie Fogh Kristensen 7 (Randers Sundhedscenter) leveret kommunale data til brug for analysen. 1.4 Omkostningsanalysens grundlag Denne omkostningsanalyse af den indledende fase af Tjek dit helbred er baseret på et tidsvindue på 8½ måneder (15. august april 2013), hvor der i et samarbejde er givet tilbud om forebyggende helbredsundersøgelser i Randers Sundhedscenter, helbredssamtaler hos egen læge samt opfølgende tilbud i Randers Kommunes sundhedscenter. 1.5 Notatets opbygning For indledningsvis at give et overblik over, hvordan studiet og interventionen i Tjek dit helbred grundlæggende er designet, er der i kapitel 2 en kort beskrivelse heraf. I kapitel 3 følger et metodeafsnit, hvor vi redegør for metoder og materialer, som er anvendt i omkostningsanalysen. Resultaterne af delanalyserne præsenteres i kapitel 4, mens vi i kapitel 5 diskuterer kvaliteten af data og resultater for herefter at afslutte med en konklusion. 7 Barselsvikar for projektleder Iben Holbæk Lundager. 9\n10 2 Design og intervention i Tjek dit helbred 2.1 Det overordnede formål med forskningsprogrammet Tjek dit helbred Tjek dit helbred er en populationsbaseret 8 forebyggelsesindsats udviklet i et samarbejde mellem Randers Kommune, de praktiserende læger i Randers, Region Midtjylland og Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet. Forskningsprogrammet skal undersøge evidensen for indførelse af forebyggende helbredsundersøgelser i kommunalt regi efterfulgt af helbredsamtaler hos egen læge i forhold til: Øges sundheden for borgerne Skabes der lige adgang til sundhedstilbud for alle med fokus på hvem der deltager (rekruttering) Er det implementerbart Er det sundhedsøkonomisk rentabelt for samfundet 2.2 Beskrivelse af interventionen i Tjek dit helbred Den forebyggende indsats består af fire komponenter: en invitation, udfyldelse af et elektronisk spørgeskema, en helbredsundersøgelse i Randers Sundhedscenter og en helbredssamtale ved egen praktiserende læge (Figur 2.1). Figur 2.1 Illustration af de fire komponenter i interventionen Tjek dit helbred 8 Befolkningsundersøgelse for borgere i Randers Kommune. 10\n11 Invitation og rykkerbrev Borgere, der er i målgruppen for Tjek dit helbred, modtager en personlig invitation med posten, hvor deres praktiserende læge er afsender, og hvori der er en forhåndsbooket tid til helbredsundersøgelsen. Borgeren kan derefter bekræfte den for-bookede tid, ændre den for-bookede tid til en anden tid, udskyde helbredsundersøgelsen 3-12 måneder eller sige nej tak til en helbredsundersøgelse. Dette kan borgerne gøre via en hjemmeside, hvor der kræves brugernavn og kode (som fremgår af invitationen) eller via telefonopkald til sekretærer i Randers Sundhedscenter. Borgere, som ikke reagerer på invitationen, vil modtage et rykkerbrev efter 3 uger. Derefter kontaktes borgerne ikke yderligere, men har stadig mulighed for at booke en ny tid. Spørgeskema De inviterede borgere opfordres til at udfylde et elektronisk spørgeskema, inden de kommer til helbredsundersøgelsen (her bruges samme brugernavn og kode som ved ombooking af tider). Hvis de ikke har mulighed for det eller har glemt det, er det muligt for borgerne at udfylde spørgeskemaet i Randers Sundhedscenter inden helbredsundersøgelsen. Spørgeskemaet omhandler fire temaer: generel helbredstilstand (herunder mental sundhed), alkoholvaner, motionsvaner og rygevaner. Helbredsundersøgelsen i Randers Sundhedscenter Her tager en sundhedsprofessionel imod borgerne og gennemfører helbredsundersøgelsen. Hver borger følges af én sundhedsprofessionel. Helbredsundersøgelsen tager 40 minutter og indeholder følgende tests og målinger: Højde Vægt og taljemål Lungefunktionstest Blodtryk Blodprøve ved fingerprik (kolesterol og blodsukker) Konditest (Åstrands cykeltest, hvor borgeren ikke kommer til at svede) Alle målinger foretages med valide målinger til brug i klinisk praksis. Efter helbredsundersøgelsen får borgeren alle resultater med fra undersøgelsen i en resultatfolder, og den sundhedsprofessionelle opfordrer alle deltagere til at bestille en tid til en helbredsamtale hos egen læge som et led i den samlede forebyggende indsats9. Helbredssamtalen ved egen læge Borgerne skal selv booke tid til en Tjek dit helbred helbredssamtale med deres egen læge efter helbredsundersøgelsen. Alle resultaterne fra helbredsundersøgelsen i Randers Sundhedscenter sendes til lægens laboratorieskema (software). På basis af borgernes besvarelse af det elektroniske spørgeskema sendes følgende informationer også til lægens laboratorieskema: generel helbredstilstand, mental sundhed samt motions-, ryge- og alkoholvaner. Det betyder, at alle disse informationer er tilgængelige for lægen, uafhængigt af om borgeren booker en helbredssamtale eller ej. 9 Denne praksis er ændret fra 6. juni 2013, således at det kun er borgere med øget risiko for sygdom, som opfordres til at bestille tid ved egen læge (dette er ikke relevant for denne rapport, da det ligger efter analyseperioden). 11\n12 Samtalen med egen læge tager udgangspunkt i resultaterne fra helbredsundersøgelsen og spørgeskemaet samt borgerens eget valg af emner. På baggrund heraf udarbejder borgeren og lægen sammen nogle konkrete mål for borgerens fremtidige sundhed. På basis heraf har lægen mulighed for at henvise borgeren til andre sundhedsydelser eller opfølgende tilbud i Randers Kommunes sundhedscenter. 2.3 Opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter I perioden 15. august april 2013 er der fire tilbud, som den alment praktiserende læge kan henvise til. Antallet af mødegange varierer fra tilbud til tilbud: Tjek på vægten er et vægttabsforløb (holdtilbud) over 12 måneder à 2 timer hver 14. dag i de første 3 måneder; derefter er der henholdsvis 1 måned og 3 måneder imellem mødedagene. Tjek på motionsvanerne er et individuelt samtaletilbud, hvor første samtale har en varighed af ca. 1 time. Afhængig af udfaldet tilbydes efterfølgende: i) ingenting, ii) en telefonisk samtale eller iii) en afsluttende individuel samtale. Tjek på rygestoppet omfatter en individuel samtale + et gruppeforløb på 7 gange à 1½ time. Tjek på alkoholvanerne er et individuelt samtaletilbud, hvor første samtale har en varighed af ca. 1 time med mulighed for et ikke nærmere præciseret antal opfølgende samtaler eller opfølgning via telefon/mail. Derudover kan den alment praktiserende læge henvise til øvrige eksisterende tilbud i Randers Sundhedscenter. Det kommunale sundhedscenter foretager registreringer af, hvilke og hvor mange borgere der henvises til kommunale tilbud. Herudover registreres den enkelte borgers fremmøder til en given aktivitet. Efter borgeren har afsluttet det pågældende kommunale tilbud, sender sundhedscenteret en epikrise til den alment praktiserende læge. 2.4 Dataflow i Tjek dit helbred Administration af alle data i Tjek dit helbred foregår i en dertil udviklet softwareapplikation, hvilket betyder, at alle data vedrørende hver enkelt borger gemmes i en central database. Her oplistes nogle af de data, som gemmes: dato for invitationsudsendelse, om borgerne bekræfter/udskyder/annullerer sin tid til helbredundersøgelsen, spørgeskemabesvarelserne, resultaterne fra helbredsundersøgelsen m.m. Derudover sendes relevante data fra helbredsundersøgelsen og spørgeskemabesvarelserne til borgernes egen praktiserende læge disse data kommer ind i lægens laboratorieskema. Borgernes fremmøde ved de opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter registreres separat. 2.5 Forskningsprogrammets design Alle borgere, som i løbet af årene er bosat i Randers Kommune og er i alderen år, modtager en invitation om at deltage i Tjek dit helbred (n=26.216). Borgerne er randomiseret (i forhold til køn og alder), så det er tilfældigt, hvornår de inviteres over de 5 år ( ), dog indkaldes samlevende par samtidig, og belastningen på hver enkelt lægepraksis er fordelt over hele året for randomisering. År 2 ( ) er interventionsåret. Efter 4 år vil interventionsgruppen blive undersøgt igen og sammenlignet med borger- 12\n13 ne indkaldt i år (kontrolgruppen), og effekten af helbredstjekket bliver evalueret (se Figur 2.2). Figur 2.2 Oversigt over forskningsprogrammets design i projektet Tjek dit helbred i Randers Kommune, årige i Randers Kommune personer personer personer personer personer Genundersøgelse 4-års effekt og sundhedsøkonomisk vurdering 2.6 Interventions- og kontrolgruppe i omkostningsanalysen Den efterfølgende Tabel 2.1 viser antallet af personer i interventionsgruppen henholdsvis kontrolgruppen fordelt på køn, som indgår i nærværende Analyse B. Interventionsgruppen omfatter årige personer (1.494 mænd og kvinder), som er inviteret til en helbredsundersøgelse i perioden 15. august april 2013, mens kontrolgruppen omfatter personer (1.529 mænd og kvinder), som bliver inviteret til helbredsundersøgelse et år senere i perioden 15. august april Tabel 2.1 Antal personer i interventionsgruppen henholdsvis kontrolgruppen fordelt på køn og randomiseringsgruppe. Omkostningsanalyse af den indledende fase af interventionen i projektet Tjek dit helbred i Randers Kommune Randomiseringsgruppe Antal Interventionsgruppe a Kontrolgruppe b Samlet Mænd Kvinder a: Interventionsgruppen omfatter personer, som er inviteret til helbredsundersøgelse i perioden 15. august april b: Kontrolgruppen omfatter personer, som er inviteret til helbredsundersøgelse i perioden 15. august april Kilde: Databasen i projektet Tjek dit helbred. 13\n14 3 Metoder og materialer 3.1 Dataindsamling Denne omkostningsanalyse baseres som udgangspunkt på registrerede data fra to former for kilder: 1. Randers Kommune og Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet 2. Sygesikringsregisteret. Ad 1. Randers Kommune/Aarhus Universitet Beregningen af omkostninger ved implementering af Tjek dit helbred, herunder helbredsundersøgelsen samt de opfølgende tilbud, der tilbydes af Randers Sundhedscenter, er foretaget på basis af en kortlægning af forbrugte ressourcer i form af registreret tidsforbrug og de faktiske afholdte udgifter (fakturerede beløb ifølge den kommunale projektleder). Personalets tidsforbrug i Randers Sundhedscenter er værdisat på basis af lønopgørelser i 2013, og heri indgår såvel den direkte konfrontationstid som den indirekte tid, der bruges til møder, forberedelse mv. Der er således indhentet oplysninger om lønninger, hvori indgår pension, samt arbejdsgiveromkostninger (særlig feriegodtgørelse, ATP, AER og akutbidrag). På basis af det estimerede antal arbejdsdage og arbejdstimer i perioden (fraregnet ferie, feriefridage og helligdage og afsat frokosttid) er der beregnet timeløn for de respektive personaler. Tilsvarende beregninger af timeløn er gjort for ansatte på Aarhus Universitet, mens tidsforbruget er baseret på kvalificerede skøn. Transportomkostninger er værdisat med statens laveste takst for skattefri kørselsgodtgørelse, og herudover er tidsforbruget ved kørslen estimeret og værdisat med den estimerede timeløn. Afgrænsning af omkostninger: Opdragsgiver har ønsket omkostningsanalysen afgrænset til at omfatte omkostninger ved at implementere Tjek dit helbred samt de direkte interventionsomkostninger, som indgår i tilbuddet, i de 8½ måneder. Følgende omkostninger er imidlertid ikke estimeret: Omkostninger ved udvikling af den anvendte softwareapplikation og database Omkostninger, som omfatter værdien af den tid, som borgeren eller et familiemedlem bruger på at konsultere sundhedsprofessionelle i forbindelse med såvel helbredsundersøgelse som helbredssamtale og eventuelt opfølgende tilbud i kommunalt regi Borgernes transportomkostninger i forbindelse med helbredsundersøgelse, helbredssamtale og opfølgende tilbud Omkostninger, der vedrører tidsforbrug ved projektbeskrivelse og projektansøgninger om forskningsmidler, samt aftaleindgåelse mellem Randers Kommune, Aarhus Universitet og Region Midtjylland i forhold til finansiering af Tjek dit helbred Omkostninger ved det medgåede tidsforbrug, som personalet i Region Midtjylland i øvrigt har haft i forbindelse med Tjek dit helbred. Ad 2. Sygesikringsregisteret Forbrug og omkostninger ved helbredssamtaler hos egen læge er estimeret på basis af oplysninger på individniveau gennem udtræk fra Sygesikringsregisteret 10. Forbrug af øvrige ydelser fra Sygesikringen er ligeledes baseret på udtræk fra Sygesikringsregisteret (fordelt på ydelses- 10 Jf. den mellem Region Midtjylland og PLO-Midtjylland indgåede 2-aftale om implementering af forebyggende helbredssamtaler i Randers Kommune (11). Den forebyggende helbredssamtale (ydelse 4275) består af én kontakt og honoreres med 341,55 kr. (grundhonorar), hvilket svarer til honoraret for aftalt specifik forebyggelsesindsats (ydelse 0120), som er en del af landsoverenskomsten. 14\n15 type) og værdisat med gældende takster for afregning af ydelser under Sygesikringen. Udtrækket er suppleret med oplysninger om køn fra Danmarks Statistik. Afgrænsning af omkostninger: Opdragsgiver har ønsket, at den sammenlignende omkostningsanalyse mellem interventionsgruppen og kontrolgruppen alene fokuserer på omkostninger ved forbrug af sygesikringsydelser. Produktionstab grundet sygefravær/udgifter til sygedagpenge eller sociale pensioner er således ikke estimeret. Ej heller er sundhedseffekter estimeret og værdisat. 3.2 Analysetype Der er gennemført to analyser: Analyse A: En omkostningsanalyse omfattende implementerings- og interventionsomkostninger i en indledende fase på 8½ måned af Tjek dit helbred. Analyse B: På basis af det randomiserede og kontrollerede forskningsdesign er omkostninger ved ydelser i Sygesikringen herudover estimeret og sammenlignet for interventionsgruppen henholdsvis kontrolgruppen. Antal ydelser 11 og omkostninger ved sygesikringsydelser for gruppen af personer, som er blevet inviteret til en helbredsundersøgelse i perioden 15. august april 2013 (interventionsgruppen), er sammenlignet med gruppen af personer, som vil få tilbuddet et år senere i perioden 15. august april 2014 (kontrolgruppen). Analysen er gennemført som en intention-to-treat analyse, hvor personerne indgår i den gruppe, de blev randomiseret til, uanset omfanget af deres forbrug og deltagelse. 3.3 Statistiske analyser I vurderingen af resultaterne i Analyse B, hvor der foretages en sammenligning af interventionsgruppen og kontrolgruppens forbrug og omkostninger ved sygesikringsydelser, har vi anvendt 5 % (α = 0,05) som signifikansniveau og et H 0 på 0 kr. (nulhypotese). Herudover afrapporteres 95 % konfidensintervaller. T-test er brugt til at teste for forskelle mellem interventionsgruppens og kontrolgruppens gennemsnitlige forbrug af ydelser henholdsvis omkostninger pr. person. Vi har brugt en Chi 2 -test til at teste for forskellighed mellem interventionsgruppens og kontrolgruppens brug af aftalt specifik forebyggelsesindsats. Analyserne er udført på den samlede kohorte ( samlet i de respektive grupper) samt stratificeret for køn. 3.4 Datasikkerhed Institut for Folkesundhed, Sektion for Almen Medicin, Aarhus Universitet, har sørget for, at de fornødne tilladelser fra Datatilsynet til KORAs bearbejdning af data er indhentet (journalnr ). 11 Antal aftalt specifik forebyggelsesindsats i almen praksis henholdsvis det gennemsnitlige antal konsultationer i almen praksis pr. person. 15\n16 4 Resultater 4.1 Implementeringsomkostninger Implementering af projektet Tjek dit helbred har været forbundet med følgende typer af omkostninger: 1. Projektledelse og projektkoordination 2. Oplæring, udvikling og uddannelse af personale i Randers Sundhedscenter 3. Indkøb og opsætning af testudstyr 4. Indretning af undersøgelseslokaler og kontorer i Randers Sundhedscenter 5. Indkøb af it- og telefoniudstyr 6. Test af dataoverførsler til lægernes laboratorieskema (software) 7. Identifikation af borgere, der skal inviteres til Tjek dit helbred 8. Informationsmøder samt information til de praktiserende læger 9. Diverse, herunder transport De samlede implementeringsomkostninger ved Tjek dit helbred har været på ca kr. se fordelingen af omkostninger i Tabel 4.1 samt den efterfølgende beskrivelse af de enkelte områder (hvor omkostningerne er afrundet til nærmeste 50 kr.). Tabel 4.1 Type Implementeringsomkostninger ved projektet Tjek dit helbred i Randers Kommune. Kroner Omkostninger (kr.) Projektledelse og projektkoordination Oplæring, udvikling og uddannelse af personale i Randers Sundhedscenter Indkøb og opsætning af testudstyr Indretning af undersøgelseslokaler og kontorer i Randers Sundhedscenter Indkøb af it og telefoniudstyr Test af dataoverførsler til lægernes laboratorieskema (software) a Identifikation af borgere, der skal inviteres til 'Tjek dit helbred' Informationsmøder samt information til de praktiserende læger Diverse, herunder transport I alt a: Aarhus Universitets omkostninger ved udvikling af softwareapplikation og database indgår ikke. Kilde: Oplysninger fra Randers Kommune og Aarhus Universitet. Projektledelse og projektkoordination Fra 1. februar 2012 har der i Randers Kommune været ansat en projektleder på fuld tid. Det er skønnet, at projektlederen har brugt ca. 74 timer til implementering inden 15. august Heri er indregnet tid til følgende opgaver: deltagelse i styregruppemøder, udarbejdelse af materiale, planlægning af tilbud, ansættelse af personale mv. Øvrige implementeringsomkostninger, som der eventuelt måtte være for projektlederen i interventionsperioden på de 8½ måneder bortset fra tid, der vedrører oplæring, udvikling og uddannelse af personale figurerer under interventionsomkostninger. 16\n17 Der er endvidere ansat en projektkoordinator på Aarhus Universitet. Det er skønnet, at projektkoordinatorens arbejdsopgaver i forhold til implementering af tilbuddet omfatter ca. 150 timer. Dette timeantal omfatter tid til kommunikation med projektleder i Randers Sundhedscenter, udvikling og udsendelse af informationsmateriale til de alment praktiserende læger (opstartsmappe), deltagelse i styregruppemøder, testning af bookingsystem mv. De samlede omkostninger ved projektledelse og -koordination i forbindelse med implementeringen beløber sig i alt til kr. Oplæring, udvikling og uddannelse af personale i Randers Sundhedscenter Der har i perioden fra 1. april april 2013 været registreret et timeforbrug på ca. 427 timer til oplæring, udvikling og uddannelse af personale på Randers Sundhedscenter, herunder coachinguddannelse, intern teamcoaching, temadag og undervisning i udførelsen af diverse undersøgelser og test (lungefunktion, blodtryk, Hba1c, kolesterol, konditest) og kvalitetsudvikling. De 373 timer er brugt i perioden 15. august april Hertil kommer 35 timer, som personale fra Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, har brugt i forbindelse med oplæring af Randers Sundhedscenters personale i brug af testudstyret. Omkostningerne ved det forbrugte antal timer beløber sig til i alt ca kr. Heraf er ca kr. gået til udvikling og uddannelse af personalet i de opfølgende tilbud. Indkøb og opsætning af testudstyr For at kunne foretage helbredsundersøgelserne har det været nødvendigt at indkøbe diverse testudstyr som fx ergometercykel og underlag (konditest), højdemåler, personvægt, målebånd (måling af højde, vægt og taljemål), spirometer (lungefunktionstest) og analyseapparater til blodanalyserne samt køleskab til opbevaring af blodprøver. I alt beløber omkostningerne ved indkøb af testudstyr sig til ca kr. Hertil kommer 40 timer til opsætning af udstyr svarende til ca kr. De samlede omkostninger til indkøb og opsætning af udstyr beløber sig således til ca kr. Indretning af undersøgelseslokaler og kontorer i Randers Sundhedscenter Indkøb af møbler mv. (kontorstole, reoler, lamper, gulvtæppe mv.) til nyetablerede lokaler omfattende et venteværelse, to undersøgelseslokaler, et større undersøgelseslokale med to ergometercykler samt personalekontorer beløber sig i alt til ca kr. Indkøb af it- og telefoniudstyr Indkøb af fem mobiltelefoner, otte pc er og én ipad samt etablering af bredbåndsforbindelse beløber sig i alt til ca kr. Test af dataoverførsler til lægernes laboratorieskema Til testning af dataoverførsler fra databasen til lægernes journaler (laboratorieskema), herunder test i et lægehus, har der været brugt ca. 42 timer svarende til en omkostning på kr. Personalet i Randers Sundhedscenter har i alt brugt 10 timer i forbindelse med udvikling af databasen (svarende til ca kr.). Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitets omkostninger ved udvikling af softwareapplikation og database indgår ikke. 17\n18 Identifikation af borgere, der skal inviteres til Tjek dit helbred Der er ca. brugt 30 timer til etablering af kontakt og aftale med Region Midtjylland om at foretage et månedligt træk på borgere, som skal inviteres til helbredstjek. Omkostningerne herved beløber sig til kr. Informationsmøder samt information til de praktiserende læger Der har været afholdt 3 møder à 3 timers varighed med de alment praktiserende læger og deres praksispersonale, hvor de er blevet orienteret om interventionen og undervist i udførelsen af helbredssamtalerne. Der var i alt 50 læger og praksispersonale, som deltog i alle møder. Herudover er der afholdt et 2-timers efteruddannelsesmøde med de praktiserende læger med fokus på fysisk aktivitet. Endelig er der brugt 75 timer på oprettelse af en hjemmeside, som orienterer de praktiserende læger om Tjek dit helbred. Omkostningerne hertil beløber sig i alt til ca kr. fordelt på kr. i honorar til læger/praksispersonale, kr. til forplejning, kr. for den medgåede tid til personalet fra Randers Sundhedscenter og Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet (tid til eventuel forberedelse af møderne er ikke indregnet) og kr. til oprettelse af hjemmesiden. Diverse, herunder transport Indkøb af t-shirts med tryk, trøjer mv. til personalet samt diverse andre mindre materialeindkøb beløber sig til ca kr. Omkostninger ved transport (tidsforbrug og kilometergodtgørelse) for personalet ved Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, beløber sig til ca kr. 4.2 Interventionsomkostninger Omkostningerne ved helbredstjek (helbredsundersøgelser og helbredssamtaler) omfatter omkostninger til: 1. Ledelse og administration 2. Helbredsundersøgelser i Randers Sundhedscenter 3. Helbredssamtaler ved egen læge 4. Lejemål i Randers Sundhedscenter 5. Medicinsk udstyr, forbrug og vedligeholdelse 6. PR og informationsmateriale 7. Udsendelse af invitationer og rykkere samt sekretærens borgerkontakt 8. Support på software, som håndterer spørgeskemaer og bookingsystem 9. Efteruddannelse samt udsendelse af information til de praktiserende læger 10. It og telefoni 11. Diverse, herunder transport De samlede interventionsomkostninger i den 8½ måneders periode har i alt været på ca kr. se fordelingen af omkostninger i Tabel 4.2 samt den efterfølgende beskrivelse af områderne. 18\n19 Tabel 4.2 Interventionsomkostninger ved projekt Tjek dit helbred i Randers Kommune, 15. august april Kroner Type Ledelse og administration Helbredsundersøgelser i Randers Sundhedscenter Helbredssamtaler ved egen læge Lejemål i Randers Sundhedscenter Medicinsk udstyr, forbrug og vedligeholdelse PR og informationsmateriale Udsendelse af invitationer og rykkere samt sekretærens borgerkontakt Support på software, som håndterer spørgeskemaer og bookingsystem Efteruddannelse samt udsendelse af information til de praktiserende læger It og telefoni Diverse, herunder transport I alt Kilde: Oplysninger fra Randers Kommune, Aarhus Universitet og Sygesikringsregisteret. Kr. Ledelse og administration Projektlederen i Randers Kommune har varetaget den daglige ledelse af projektet Tjek dit helbred både i forhold til den direkte intervention (helbredsundersøgelser) og de opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter, mens en sekretær har bistået med administrative opgaver i 5 timer ugentligt. De samlede omkostninger i den 8½ måneders interventionsperiode beløber sig til ca kr. Der gøres opmærksom på, at projektlederens ledelse af de opfølgende tilbud også indgår i dette estimat. Projektlederen på Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, har brugt ca. 340 timer på projektkoordination (10 timer ugentligt). Der har desuden været afholdt driftsmøder på Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet (gennemsnitligt 0,5 timer ugentligt). Endelig har 6 personer fra Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, samt sundhedschefen i Randers Kommune og den daglige leder af sundhedscenteret deltaget i en fælles temadag med personale fra Randers Sundhedscenter 12. Omkostningerne hertil er i alt på ca kr. Helbredsundersøgelser i Randers Sundhedscenter Der er i alt gennemført helbredsundersøgelser i Randers Sundhedscenter i analyseperiodens 8½ måneder (15. august april 2013) 13. Tidsforbruget er ca minutter pr. helbredsundersøgelse. I Randers Sundhedscenter har man hovedsageligt 2 personer til at foretage helbredsundersøgelser: en ernæringskonsulent 37 timer ugentligt og en sygeplejerske 34 timer ugentligt. Herudover er der er også en klinisk diætist, som i mindre omfang bistår med helbredsundersøgelserne (hun har brugt i alt 120 timer i den 8½ måneders interventionsperiode) 14. Arbejdet med at gennemføre helbredsundersøgelser omfatter også klargøring af apparatur mv. forud for testene, bestemmelse af værdier samt øvrig servicering, oprydning, bestilling af varer etc. I in Omkostningerne ved personalet fra Randers Sundhedscenters deltagelse indgår ikke her de er estimeret som omkostninger ved udvikling og uddannelse. De helbredsundersøgelser er givet til interventionsgruppens personer, mens de 307 helbredsundersøgelser er givet til personer, som blev inviteret inden 15. august For nogle personer i interventionsgruppen er helbredsundersøgelserne først gennemført efter analyseperioden omkostningerne herved indgår ikke i omkostningsberegningerne. Pågældende er desuden ansat til at indgå i opfølgende tilbud i Randers Sundhedscenter. 19\n20 terventionsperioden på de 8½ måneder har de 3 medarbejdere samlet set brugt ca. 67 % af deres tid (fraregnet frokost, ferie mv.) på ansigt-til-ansigt kontakt med borgerne (konfrontationstid). Herudover har personalet brugt tid på teammøder mv., mens oplæring, udvikling og uddannelse indgår i implementeringsomkostningerne. I alt beløber de samlede lønomkostninger sig til ca kr. Helbredssamtaler ved egen læge Der er i alt 722 personer, som har fået en helbredssamtale ved egen læge i analyseperioden. Blandt de personer, som i interventionsperioden 15. august april 2013 er blevet inviteret til en helbredsundersøgelse, er der i alt 530 personer, som har fået en helbredssamtale inden for tidsvinduet på de 8½ måneder. Omkostningerne herved beløber sig til i alt kr. 15. Hertil kommer 192 helbredssamtaler, som er afholdt i den 8½ måneders interventionsperiode, men hvor invitationen til helbredsundersøgelse og efterfølgende helbredssamtale ligger før 15. august Omkostningerne hertil er kr. De samlede omkostninger ved helbredssamtaler i analyseperioden er således ca kr. Lejemål i Randers Sundhedscenter Projektet Tjek dit helbred betaler hver måned husleje samt en del af fællesudgifterne i Sundhedscenter Randers, herunder omkostninger til rengøring og fælles pedel. Huslejeomkostningerne beløber sig til ca kr. pr. måned (se Tabel 4.3). Tabel 4.3 Type Månedlige omkostninger ved lejemål i Sundhedscenter Randers. i projektet Tjek dit helbred i Randers Kommune, 15. august april Kroner Beløb (kr.) Lokaleleje Fællesudgifter Pedel 830 Rengøring Skatter og afgifter 718 I alt Kilde: Randers Kommune. De samlede omkostninger til leje af lokaler, rengøring mv. beløber sig i alt til kr. i den 8½ måneders interventionsperiode. Medicinsk udstyr, forbrug og vedligeholdelse Omkostninger ved forbrug af diverse medicinsk udstyr i forbindelse med test og målinger (blodprøver omfattende blodsukker og kolesterol samt lungefunktionsundersøgelse mv.) beløber sig til i alt kr. Hertil kommer tidsforbruget ved at vedligeholde apparaturet (ca. 1 time ugentligt), hvilket beløber sig til ca kr. i analyseperioden. Samlet set er omkostninger til forbrug og vedligeholdelse således ca kr. i analyseperioden. 15 For nogle personer er helbredssamtalerne først gennemført efter analyseperioden disse omkostninger indgår ikke i omkostningsberegningerne. 20\nNotat om. Forebyggende helbredssamtaler/undersøgelser i Randers Kommune. 10. maj 2011\nNotat om Forebyggende helbredssamtaler/undersøgelser i Randers Kommune 10. maj 2011 Baggrund... 3 Formål... 4 Indhold... 5 Målgruppe for projektet... 5 Forløb for borgeren... 5 Indholdet af spørgeskemaet...\nTjek dit helbred Er det effektivt?\nTjek dit helbred Er det effektivt? Et 5-årigt randomiseret studie af effekt og sundhedsøkonomiske omkostninger ved helbredsundersøgelser og -samtaler i almen praksis og kommune I et samarbejde mellem Randers\nBeskrivelse af KRAM-kommunens og KRAM-enhedens forpligtelser\nBeskrivelse af KRAM-kommunens og KRAM-enhedens forpligtelser Ved underskrivelse af KRAM-kommune kontrakten indgås aftale om gennemførelse af KRAMundersøgelsen i den pågældende kommune. I kontrakten vil


De 5 bedste bryllupsfilm\n1 år siden - af Advertorial, Foto: Four Weddings and a Funeral/PolyGram Filmed Entertainment\nFå hjælp til den store dag (advertorial)\nDer er meget, der skal gå op i en højere enhed, når et bryllup skal afholdes. Utallige ting kan gå så grueligt galt. Brudens kjole kan gå i stykker, den fulde onkel holder en pinlig tale, og generelt kaos kan opstå.\nMen den største katastrofe (udover kolde fødder) er, hvis maden ikke er helt i top! Derfor er det en god ide at bestille maden udefra, så er der meget mere tid til taler, dans, fest og ja... kaos. Den perfekte bryllupsmenu kan du let og stressfrit få med catering fra Simply Cooking.\nDen store dag bliver også ofte portrætteret på film, og her er fem af de bedste. Måske kan de bruges som gode eksempler, eller blot inspiration:\nMåske en af de første film man tænker på, når bryllupper er temaet. Hugh Grant spiller den über-charmerende Charles, der gennem fem store begivenheder finder frem til den eneste ene. Og hvem kan glemme den fantastiske begyndelse, hvor det eneste ord ytret er ”Fuck”?\nJulianne er forelsket i sin bedste ven. Eneste lille problem er, at han allerede er forlovet med en anden. Underskønne Julia Roberts konkurrerer med en ung Cameron Diaz i filmen, der er instrueret af manden bag den også klassiske bryllupsfilm ’Muriel’s Wedding’ (1994)\nDet kan være rigtig svært for en far at give slip på sin elskede datter, og George Banks, spillet med masser af humor og kærlighed af Steve Martin, forsøger at acceptere vilkårene mens en ret så hektisk bryllupsplanlægning finder sted.\nOwen Wilson og Vince Vaughns vilde karakterer har i komedien forfinet "kunsten" i at komme uinviteret til en fest i filmen, hvor de selvfølgelig ender med at bryde alle deres egne regler for at få fat i kærligheden. Og så har Will Farrell en førsteklasses birolle som mentoren Chazz.\nHistorien om den modvillige brudepige Annie med uheld i kærlighed tjener nok mere som skrækeksemplet på alt det man absolut ikke skal gøre før brylluppet, men ikke desto mindre er det en vanvittigt sjov, grovkornet komedie.\nOm Simply Cooking:\nSimply Cookings catering-service kan levere mad af meget høj kvalitet til alle arrangementer i samarbejde med dig. Det er dig, der samler menuen/retten til sidst, mens de har gjort det hele klar. Meget simpelt og lige til at gå til med forklaringer på alt, eller du kan booke en af deres dygtige kokke til at slut anrette maden hjemme eller i et selskabslokale.\nKøkkenet er klassisk og innovativt, og menuerne er altid tilberedt af årstidens friske råvarer. Har du brug for ekstra hænder, kan der stilles dygtige kokke og tjenere til rådighed. De ved, at Simply Cookings motto er: ”Festen bliver kun en succes, hvis alt serveres med et smil”.\n5 film om den nådesløse natur\nDe lækreste kurophold på film


december « 2010 « Duegårdens Andelsboligforening –\nORIENTERINGSMØDE D. 13. JANUAR\nfredag, 17. december 2010\nTidspunkt:\tTorsdag d. 13. januar 2011 kl. 18.30\nSted:\tPyramidebygningen, Skolen på Duevej\nPå mødet vil der blive orienteret om status for forhandlingerne med Nykredit om foreningens økonomiske forhold.\nSiden sidste orienteringsmøde d. 6. oktober i år har vi holdt yderligere 2 møder med Nykredit, og der har endvidere været korrespondance og telefonisk kontakt. Forhandlingerne har imidlertid efter vores vurdering ikke ført til et for foreningen tilfredsstillende resultat.\nVi har i den runddelte indkaldelse vedlagt Nykredit’s seneste udspil samt et af Torben Winnerskjold og bestyrelsen udarbejdet informationsbrev.\nNykredit vil blive inviteret til at kommentere deres udspil ved orienteringsmødet.\nTorben Winnerskjold vil derefter give en vurdering af konsekvenserne af udspillet samt beskrive mulige scenarier i tilfælde af foreningens opløsning.\nEfterfølgende vil der senere i januar blive indkaldt til en ekstraordinær generalforsamling vedrørende foreningens fortsatte eksistens. Datoen vil blive udmeldt på orienteringsmødet.\nStatus over forhandlingerne med Nykredit\nTil alle andelshavere,\nVi vil her give en kort redegørelse for situationen omkring forhandlingerne med Nykredit.\nSiden sidste orientering her på hjemmesiden d. 17. november har der været afholdt endnu et møde med Nykredit, og der har været skriftlig kontakt mellem parterne.\nGrundlæggende har Nykredits udspil gået på at skabe balance i foreningens driftsbudget ved en øgning af boligafgiften over en periode på 10 år. Det vurderes, at dette udspil hverken på kort eller langt sigt kan skabe grundlag for en holdbar udvikling af andelsboligforeningen.\nVores krav gennem forhandlingerne har været, at vi udover at diskutere driftsbudgettet også ønskede at inddrage en gældssanering for at undgå forhøjelser af boligafgiften. Nykredit har imidlertid meddelt os, at de ikke er indstillet på at diskutere dette, og bestyrelsen har derfor over for Nykredit oplyst, at vi på det foreliggende grundlag ikke ser nogen grund til at fortsætte forhandlin-gerne.\nVi vil derfor hurtigst muligt arrangere et orienteringsmøde, hvor de nævnte udspil vil blive diskuteret og sat i perspektiv.\nVi planlægger med en mødedato i uge 2 i januar. Indkaldelsen til mødet + en skriftlig redegørelse om situationen vil blive uddelt i næste uge.\nDu kigger i øjeblikket i arkiverne for december 2010 hos Duegårdens Andelsboligforening -.


17-årige ung mand fra Tisvildeleje påkørte parkeret bil i Charlottenlund. – KATTEGAT.NU\n17-årige ung mand fra Tisvildeleje påkørte parkeret bil i Charlottenlund.\nEn 17-årig ung mand fra Tisvildeleje kørte klokken 02.38 natten til fredag ind i en parkeret bil på Banevej i Charlottenlund. Sammenstødet var så voldsomt, at den parkerede bil blev skubbet et godt stykke op over fortovskanten og fik væsentlige skader. Den unge mand kørte i første omgang fra stedet, men kontaktede via en pårørende senere politiet for at vedkende sig uheldet, står der i den seneste døgnrapport af d. 3 – 4 januar 2019 fra Nordsjællands Politi.


Demens markeres verden over: "Vi har alle et ansvar" | TV2 ØSTJYLLAND\nDemens markeres verden over: "Vi har alle et ansvar"\nI dag bliver demenssygdomme markeret i hele verden på International Alzheimerdag\n21. sep 2016, kl. 11:59 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDemens er en sygdom, der rammer mange mennesker hvert år, og i dag, onsdag, bliver sygdommen markeret på sin helt egen mærkedag. Hvert år den 21. september er det nemlig international Alzheimerdag, og det markeres blandt andet i Randers.\n- Det er vigtigt at have fokus på sygdommen, fordi mennesker med demens har svært ved at klare sig selv. Derfor skal vi som almindelige borgere kende tegnene på sygdommen, så vi kan reagere, hvis vi møder en, der har brug for hjælp, siger Helle Sahl, demenskonsulent i Randers Kommune.\nLæs også Robot kan forsinke udvikling af demens hos ældre i Aarhus\nSærligt i år er mærkedagen vigtig i Randers Kommune. De har nemlig meldt sig til et projekt, hvor de sammen med seks andre kommuner i landet skal være en demens-venlig kommune. Det sker blandt andet ved at hjælpe demensramte borgere til større hjælp og ved at skabe forståelse for sygdommen blandt borgerne i byen. Aarhus Kommune er også med i projektet.\n- Det gør vi, fordi det er vigtigt, at de tilbud vi har, passer til de udfordringer og problematikker, der er forbundet med at være dement og pårørende til en dement, siger Helle Sahl.\nLæs også Pårørende: Der skal mere fokus på demens\nIfølge National Videnscenter for Demens lever 90.000 danskere i dag med en demenssygdom. Det antal vil ifølge de seneste fremskrivninger være omkring 164.000 i 2040.\n- Vi kunne godt tænke os, at det bliver et fælles ansvar i lokalsamfundene, at man tager sig af de demensramte. Sygdommen rammer flere og flere på grund af den stigende levealder, og vi skal være der for hinanden som medmennesker, siger Helle Sahl.\nI Randers bliver den Internationale Alzheimerdag i dag, onsdag, markeret på Rådhustorvet, hvor der blandt andet vil være foredrag med hjerneforsker Peter Lund Madsen.\n* Der findes mange forskellige former for demenssygdomme. Alzheimer er den hyppigste demenssygdom.\n* Cirka 70.000-85.000 mennesker i Danmark lever med en demenssygdom.\n* Halvdelen af danskerne ved ikke, at demens opstår på grund af sygdom i hjernen.\nØverst i denne artikel kan du se et fuldt interview med Helle Sahl, demenskonsulent i Randers Kommune.


Mærkelige døgn i Jerusalem – YAFFE!\n17. marts 2020 Lærke SøesMissionspiloter, Volontøroplevelser\nFormiddag: Jeg har huddle med missionspiloterne, hvor de deler oplevelser og erfaringer fra ugen, der gik. Jeg giver dem informationer om ugen, der kommer. En del er aflyst, men der er stadig mange ting at se frem til, og vi kan jo altid lave nogle ekstra guidede ture i Jerusalem, hvis der skulle blive tid til det. Vi taler om, at coronasituationen skaber uvished, men vi havde alligevel ikke lige forestillet os, at dagen ville ende, som den gjorde…\nEftermiddag: Jeg står i missionspiloternes køkken og laver aftensmad med Emily. Jørgen kommer ind i køkkenet. Han netop har læst, at nu kaldes alle danskere i udlandet, som ikke er på et længerevarende ophold, hjem. Vi ved ikke helt, hvordan vi skal forholde os til det og holder en lidt ironisk distance til det, også under aftensmaden.\nAften: Kent fra Israelsmissionen ringer fra Danmark efter aftensmaden. Det her med hjemsendelse kommer formentlig til at gælde missionspiloterne og måske mig, begynder vi at forstå. Men vi håber stadig, at det ikke kan passe. Vi aftaler at mødes med den danske præst, David, senere på aftenen for at snakke om situationen. Mens vi venter på ham, ser vi statsministerens pressemøde. Hun mener det, når hun taler om hjemsendelse. Da David ankommer til missionspiloternes lejlighed i den gamle by, har han en masse snacks, hjemmebagt rugbrød, belgiske vafler, kakao og coronaøl med. I løbet af de timer han er der, snakker han med ambassaden. I Danmark har Israelsmissionen også snakket med udenrigsministeriet. Konklusionen sidst på aftenen: missionspiloterne skal hjem hurtigst muligt. Håbet brister, ærgrelse fylder rummet. Festmåltidet har ikke de mest festlige nyheder med sig.\nFormiddag: Jeg finder ud af, at jeg kan blive i Jerusalem, da mit ophold betegnes som længerevarende. Israelsmissionen lader det være op til mig selv at beslutte, om jeg vil blive her, eller om jeg vil med missionspiloterne hjem. Jeg er i dialog med Gud, mine egne tanker, mine forældre og David i løbet af dagen for at træffe en beslutning. Jeg snakker med David om, hvorvidt der vil være opgaver til mig her, hvis jeg bliver. For de fleste af mine opgaver omhandlede missionspiloterne. Men de skal jo hjem. Der skal nok være opgaver, siger David. Opgaver der ellers nedprioriteres, men som jeg nu kan tage fat på. Bl.a. oprydning i og opdatering af gammelt undervisningsmateriale samt kontakt til kirkens relationer i Israel. Så med klarhed omkring, at der vil være noget at lave, med en oplevelse af at jeg altså ikke helt synes, jeg er færdig med Israel i denne omgang, med mange gode venner i landet og med ro i maven hos både mig selv og min familie, beslutter jeg mig lørdag eftermiddag for, at jeg bliver her i Jerusalem.\nAften: Endnu et festmåltid uden festlige nyheder. Denne gang det sidste måltid for missionspiloterne og Daniel, der var udsendt af Israelsmissionen som Storyteller (se mere her). Vi er i præstelejligheden sammen med David og hans familie. Vi spiser lækker mad. Davids børn, Naomi og Nathanael, har hele eftermiddagen skrevet breve til hver af missionspiloterne, som de får og åbner. Vi synger karoke. Vi griner. Vi græder. Nogle indeni, andre udenpå. Naomi spiller violin for os. Flybilletterne købes. Vi mindes. Vi lovsynger. Vi beder for hinanden. Gud taler ind i vores liv. Han er fred i frustration. Midt i ærgerlige nyheder er han gode nyheder.\nKlokken 13:15 flyver piloterne og Daniel tilbage til Danmark. Piloterne er nu i karantæne i et sommerhus. Lad os bede for, at det må blive den hyggeligste karantæne nogensinde!\nEn sidste bemærkning…\nDet er klart, at resten af min tid her kommer til at se noget anderledes ud end forventet. Alt det, som jeg var kommet godt i gang med i forbindelse med missionspiloterne, og som jeg så meget frem til at fortsætte med, er der ligesom ikke mere. Det er mega ærgerligt! ØV. Men sådan er det bare, og der er ikke noget at gøre ved det. Det her er en tid, hvor vi går glip af en masse, vi havde glædet os til. Det er ok at være frustreret, og det er jeg godt nok også. Ikke kun over alt det, jeg går glip af, men også over den krise, corona bringer med sig.\nMen det leder mig til Jesus. Midt i min egen magtesløshed, midt i menneskers frygt, lidelse og død, kan jeg ikke andet end at sætte min lid til ham. Ian og Samir (to af kirkens kontakter, mine venner) fra basaren i den gamle by har begge delt 2. Krønikebog 7, 13-15 med mig i forbindelse med alt dette.\nHvordan taler det til os i dag?\nLad os bede for, at vi – om vi allerede kender Jesus eller ej – må nå ind til kernen af relationen til ham i denne tid; at vi må ydmyge os, bede, søge hans ansigt, vende om fra vores onde veje. Og sige JA og TAK til hans bønhørelse, tilgivelse, lægedom og frelse.\nTagget coronavirus, Kirkevolontør, missionspiloter


-- Main Menu --BlogOm migKontakt\nNår man har brug for en håndværker\nCategory: Praktisk Leave a Comment\nDenne sommer har stået på rigtigt mange udfordringer!\nJeg er lige flyttet til Odense på Fyn, efter at have boet i København i mange år, så har det været noget at en omvæltning. + de snakker altså en ret underlig version af dansk her over\nDet først problem jeg stødte på, var at min nye lejlighed ikke havde de funktioner som jeg var vandt til fra min gamle lejlighed.\nHeldigvis fik jeg min bror til at hjælpe med mange af de nemmeste ting, som at få hængt TV op i soveværelset, lamper op i stuen og hængt hylder op. Dog måtte han ikke hjælpe med at installere en opvaskemaskine for mig, så der skulle jeg have fat I en VVS installatør… Og hvad skulle det koste og kræve af mig :O ? Heldigvis fik jeg en snak med en meget fornuftig lokal vvs’er, som kunne fortælle mig det hele og bistå med lidt gode råd\nSe blandt andet en af de her lokale vvs’ere:\nVVS på Dr.dk\nMine råd -> spørg altid lidt forskellige håndværkere om råd, før at man træffer sin beslutning. Jeg endte med at vælge en håndværker som både leverede et godt stykke arbejde, mig i godt humør og til en super god pris.\nNu har jeg endeligt overskud til at gå på opdagelse i Odense efter ting til lejligheden, så jeg kan blive en rigtig Fynbo\nSuper fede danske campingpladser\nCategory: Sommermode Leave a Comment\nDenne sommer står den igen igen igen på campingferie\nIgennem årene har min familie og jeg været rigtigt mange forskellige steder i landet. Jeg kan især anbefale følgende:\nHvad skal man have med på campingtur?\nMin lille “aller vigtigste”-huskeliste er følgende:\nTæppe til at sidde udenfor\nOpvaskebalje og børste\nGrydeskeer og generelt køkkengrej\nDet var mine råd. Men skriv gerne dine egne campingråd i kommentarfeltet!\nBy Irene Larsen\nSociale medier du ikke vidste eksisterede\nSociale medier er ideelle til udveksling af informationer, samtaler og billeder m.v. Det er en måde, hvorpå man kan dele sine budskaber og interagere online socialt med andre personer eller virksomheder. Både private og virksomheder anvender sociale medier i stigende grad til bl.a. branding af dem selv eller virksomheden. Ved at være til stede online, især på de sociale medier, kan man holde en tæt kontakt til sine venner eller kunder.\nDe fleste kender til de mest gængse sociale medier såsom Facebook og Instagram, men her er nogle eksempler på andre platforme, der har lignende formål og egenskaber. Nogen af dem er også ideelle til at skabe blogs, hvor man kan gå mere i dybden med ens budskaber og indhold.\nEllo.co - https://ello.co/fitness-prisdk\niloggo.com - http://iloggo.com/user/41605/#\nFlipboard.com - https://flipboard.com/@KimSmidt7h6d\nInstapaper.com - https://www.instapaper.com/p/6116359\nTumblr.com - https://www.tumblr.com/blog/fitnessprisdk\nBranded.me - https://remote.com/kim-smidt\nBloggerspoint.dk - http://fitnesspris.bloggerspoint.dk/httpfitness-pris-dk/\nSocialpunch.dk - http://socialpunch.dk/facebook-sider/page/465735896851293\nBoernibyen.dk - https://bornibyen.dk/aarhus/users/33937\nHotfrog.dk - https://www.hotfrog.dk/firma/midtjylland/tilst/fitness-pris-dk\nStorify.com - https://storify.com/FitnessPrisDK\nItsMyUrls.com - https://itsmyurls.com/fitnessprisdk\nAnyhed.dk - https://www.anyhed.dk/user\nEuropages.dk - https://www.europages.dk/FITNESSPRISDK/00000005272718-586922001.html\nGod hjælp til udsatte unge\nCategory: Unge Leave a Comment\nDet er ikke længe siden, at jeg læste om dansk børn som bliver forsømt, og/eller bare har det generelt svært med at passe ind.\nJeg syntes at alle børn skal behandles som individuelle mennesker, da langt de færreste passer ned i en forudbestemt “kasse”. Især hvis et barn har adfærdsforstyrrede lidelser som ADHD eller måske en grad af autisme, og alligevel bliver sat i en almindelig klasse, hvor lærer og medstuderende regner med at de kan det samme som resten af klassen.\nHeldigvis har foreninger som ADHD-foreningen nogle projekter som hjælper, og som sætte fokus på forkert håndtering af problemerne. Også private virksomheder har opfanget problemerne, og lever af at hjælpe unge med at komme igennem de sociale problemer, f.eks. Carecompagniet i København som agerer støtteperson og mento for unge.\nHvis du er unge og har nogle problemer, eller bare har svært ved at passe ind, kan jeg også anbefale at kigge på Cyberhus.dk eller tage en snak med dine forældre omkring det.\nTjek om sider er nede\nNu er det virkeligt ved at være langt tid siden at jeg har skrevet et indlæg, men nye skole og uddannelse har virkeligt optaget alt min tid.\nJeg er nu startet på multimediedesigner uddannelsen i Aarhus, på Aarhus Erhvervsakademi. Jeg er super glad for uddannelsen og syntes allerede at jeg har lært vildt meget.\nJeg er begyndt at kunne lave små programmeringskoder og interesserer mig rigtigt meget for administration af sites (lige som jeg har gjort på dette site ).\nEn af de nyeste værktøjer jeg har fundet er “Down For Everyone Or Just Me”, det bruger man til at tjekke om en specifik side er oppe eller nede. Nogle gange kan det nemlig bare være umuligt at tilgå siden fra Danmark eller ens egen IP eller computer.\nF.eks. kan man tjekke om denne side er nede ved at teste her: downforeveryoneorjustme.com og her isup.me - det er super smart, men jeg leder dog efter en side hvor den samtidigt kan tjekke automatisk, faktisk sende en mail hvis ens website er nede. Da det vil være ret fatalt i forhold til at drive en webshop.\nOBS: Jeg bruger lidt denne blog som notater for mig selv igennem min skoletid, så nogle af opslagene vil måske ikke give den store mening for alle Men det hjælper mig med at huske værktøjer og hvad de skal bruges til.\nSå er jeg kommet igang med Google og Dropbox\nCategory: Accessories 1 Comment\nDette er geniale værktøjer for dig som arbejder i skolen og derhjemme, og især hvis det er på forskellige enheder. Jeg bruger for eksempel min dropbox sammen med skoleopgaver, og Google Drive til billeder, film m.m.\nMan har lidt mere plads at bruge af på Google Drive, nemlig 18 gigabyte, hvor Dropbox kun tilbyder 2 gigabyte gratis. Så faktisk får du 9 gange så meget plads i Google Drive, men Dropbox er nem og hurtigt at bruge, hvor Google nogle gange laver fejl i synkroniseringen. Derfor bruger jeg den kun til at læsse mine billeder over på, og projekter som er færdige.\nMan kan faktisk også lave nogle andre smarte ting, nemlig egne hjemmesider, som de her: https://googledrive.com - eller vores projekt omkring det samme, her en kladde fra dropbox.\nVi har lavet et projekt omkring drenge, computerspil og deres sociale adfærd. Faktisk fandt vi ud af at drenge blev mere glade, og bedre venner hver gang at der udkom et nyt spil. Senest her i omkredsen, var det Battlefield 4 som faktisk er et voldeligt skydespil, men alligevel langt mindre voldelig end film og Grand Theft Auto spillet. Så vi fik faktisk et rigtigt positivt resultat ud af at teste noget som alle snakkede dårligt omkring.\nSå skal der nørdes!\nJeg er endelig blevet træt af at se Netflix og film på min MacBook, så nu har jeg bestilt kabler til både min iPhone 5 og til fjernsynet fra min MacBook.\nEgentligt er jeg ikke den skarpeste til at sætte sådan noget op, og få det til at virke. Men det var faktisk utroligt simpelt.\nJeg fik sådan et stik ind af døren:\nI alt sin simpelhed, har jeg faktisk bare koblet min MacBook til siden af fjernsynet via en HDMI-port.(Som er det stik der er på kablet til højre) Så kunne jeg se min MacBook på TV’et, og trække netflix over på den skærm jeg lige havde lyst til.\nStikket fandt jeg til en rigtigt fornuftig pris hos Mackabler.dk : Mac HDMI kabel\nKablet til min iPhone 5 købte jeg egentligt for at have 2, således at man altid kan have et i tasken.\nFed sommerkjole og passende halskæde\nCategory: Accessories Leave a Comment\nJeg faldt pladask over dette sæt, hos chipii.dk:\nGrønne festkjole: Sebara-festkjole\nPewter halskæde: Halskæde fra Pewter\nJeg syntes selv at den grønne farve på kjolen, går rigtigt godt sammen med de brune/guld farver på halskæde og øreringene.\nSætter er faktisk også temmelig billigt, og kan købes for kun 349,- hvilket jeg syntes er godt givet ud, for sådan et sæt\nMan skal nok tænke lidt over, at den grønne farve passer bedst til lidt sommerkulør. Så den er totalt passende, til en lang sommer med masser af sol og fest!\nFede tørklæder til sommeren\nJeg faldt for nyligt over nogle rigtigt lækre tørklæder til sommeren.\nDe er lavet af Borggaard Design, og skiller sig ud fra mængden af tørklæder som dine vendinder har.\nSe nogle af de lækreste tørklæder på deres hjemmeside her: Borggaard Design\nHolder dig og din hals varm om aftenen\nDet lækre ved at have et tørklæde om sommeren, er at man sagtens kan sætte det sammen med et par sommer-short og en sød top – og så er man sikret lidt varme, når det bliver køligere om aftenen.\nMode bloggen er live\nSå er min blog om mode og livsstil klar!\nHer på siden kan i forvente guides, anmeldelser og gennemgang af flere store og kendte produkter.\nDesuden er jeg vild med træning og motivation – så der kommer nok også lidt omkring dette\nHæng på, og kom tættere på moden i Danmark!\nMark til Så er jeg kommet igang med Google og Dropbox\n© 2013 Farspigeblog


Journalisten » Om igen\nStudienævnet sagde ja til et fagspeciale, men nej til et nyt mediespeciale i info-journalistik på DJH. Lærerne er uenige om, hvor meget infodelen må fylde.\nIkke godt nok. Sådan lød meldingen, da studienævnet på Danmarks Journalisthøjskole for nylig behandlede et forslag om en ny informationslinie. Forinden så det ellers ud som om, DJH var klar til at udbyde både et mediespeciale på 7. semester og et fagspeciale på 8. semester i informationsjournalistik. Men skitsen til et mediespeciale i informationsjournalistik var for tynd, mente flertallet i studienævnet.\nHertil hører nævnets formand, skolens studieleder Lars Bjerg:\n"Vi har mediespecialer i radio, tv, trykte medier og multimedie. Informationsjournali-stik er ikke et medie, og dermed udvander vi begrebet mediespeciale," siger han.\nDJH er blevet kritiseret for ikke at undervise i informationsjournalistik, når nu det er en branche med mange nye job. Men det argument bider ikke på studienævnets formand, der personligt ikke er begejstret for informationsjournalistikkens indtog i undervisningen.\n"Det skal ikke være beskæftigelsesprognoser alene, der bestemmer, hvad vi uddanner til. Hvis der er mangel på quizværter, skal vi så også uddanne flere af dem? DJHs varemærke er den kritiske og grundige journalistik, og vi har en forpligtelse til at holde fast i de journalistiske dyder, selv om branchen løber fra dem," mener Lars Bjerg.\nMens mediespecialet på 7. semester blev sendt tilbage på bænken, er et nyt fagspeciale i informationsjournalistik på skolens 8. semester stadig i spil. Det kommer blandt andet til at indeholde organisationsteori, strategisk kommunikation og retorik, og studienævnet regner med, at det bliver klar efter sommerferien.\nDe studerendes repræsentanter i studienævnet sagde også nej til info-specialet, men Martin Terp fra KaJ ser frem til et nyt forslag. Det er allerede under opsejling. Leder af DJHs 2. del, Niels Krause-Kjær, regner med at have en ny version klar, inden februar er omme.\n"Det er vigtigt at få både medie- og fagspecialet. Medie-specialet skal tage afsæt i multi-mediespecialet i samspil med trykte medier, og vi skal koncentrere os om de store virksomheder i branchen. Det kan man ikke på fagspecialet, som er mere langhåret og teoretisk," siger Niels Krause-Kjær.\nI øjeblikket er 35 af skolens 225 godkendte praktikpladser informationsstillinger. At info-journalistikken er på vej ind på DJH, er alle i studienævnet enige om. Det, der deler dem, er, hvor meget den skal fylde. Her er studielederen uenig med lederen af 2. delen.\n"Dygtige informationsjournalister kender den måde, medierne og journalisterne arbejder på. Det er jo en af grundene til, at uddannede journali-ster er efterspurgte i den branche. Det kommer de ikke til, hvis de vælger den anden side af bordet så tidligt. De bliver ikke rustet godt nok, hvis de kun har haft kernejournalistik i tre semestre," mener Lars Bjerg.\nHertil svarer Niels Krause-Kjær:\n"Sådan har det været. Indtil nu. I dag sidder der 20-25 medarbejdere i Novos informationsafdeling. Det er indlysende for mig, at de ud over klassiske journalistiske dyder også har behov for en større professionalisme og viden om kommunikation. Jeg mener, vi kan noget, ingen andre kan, med den faglige forankring og den kultur, der er her på stedet."