Engelskfaget i vidensamfundet [ENGELSKFAGET I VIDENSAMFUNDET ] Dorte Halberg Jakobsen - PDF\nEngelskfaget i vidensamfundet [ENGELSKFAGET I VIDENSAMFUNDET ] Dorte Halberg Jakobsen\nDownload "Engelskfaget i vidensamfundet [ENGELSKFAGET I VIDENSAMFUNDET ] Dorte Halberg Jakobsen"\n1 [ENGELSKFAGET I VIDENSAMFUNDET ] Afgangsprojekt Engelskfaget i vidensamfundet Dorte Halberg Jakobsen Modul Vejleder Vibeke Haaning Foråret 2013\n3 Afgangsprojekt - Dorte Halberg Jakobsen Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problemformulering Metodeafsnit Skolekulturen på Parkvejens skole Læringscenterets udvikling og opgave Engelskvejlederens opgave og udfordringer.7 7. Integration af it i engelsk hvorfor er der behov for ny didaktik? Engelskfagets opgave og formål i vidensamfundet Sprogsyn Tilegnelsessyn It og digitale læremidlers betydning for faget Motivation Det autentiske klasserum Undervisningsdifferentiering Udvikling af didaktik Konklusion Litteraturliste Bilag 1 Interessentanalyse Bilag 2 - Beskrivelse af undervisningsforløb Bilag 3 Planlægnings- og refleksionsmodel..31 Engelskfaget i vidensamfundet\n5 Dorte Halberg Jakobsen Engelskfaget i vidensamfundet Modul Indledning Denne opgave tager sit udspring i, at jeg er engelsklærer på Parkvejens skole i Odder kommune og er ved at uddanne mig som engelskvejleder. I forbindelse med Odder kommunes projekt Fremtidens folkeskole fik al pædagogisk personale i november 2011 udleveret en ipad til brug i undervisningen. Efterfølgende fik samtlige elever fra klasse også udleveret en ipad. En af de vigtigste strategier bag projektet var at gøre eleverne til de aktive og vidensproducerende. Mere IT og bedre teknologiske muligheder er dog ikke per definition ensbetydende med mere læring, bedre læremidler og flere kompetencer i folkeskolen. Empirien giver ikke belæg for, at digitalisering i sig selv har en positiv pædagogisk effekt. Vi har nu på Parkvejens skole 1 ½ års erfaring med brugen af ipads i undervisningen og det er tydeligt, hvor vigtigt det er at kigge på de didaktiske ændringer implementering af ipads kræver, hvis den på en kvalificeret måde skal hjælpe os med at udvikle skolen. Det er tydeligere end nogensinde før, hvor vigtigt det er, at eleverne har kompetencer i selvstyring og at de selv kan skabe mening i de nye muligheder de har for adgang til viden, kommunikation og samarbejde, som internettet og de tilhørende medier tilbyder. Lige så vigtigt er det, at læreren kan planlægge en undervisning, der matcher disse muligheder og tager højde for de udfordringer, der følger med. Som engelskvejleder er jeg en del af skolens læringscenter og én af teamets vigtigste opgaver er at være katalysator for udvikling og for et nyt didaktisk design i kølvandet på digitaliseringen. Fag og undervisning bliver udfordret både udefra og indefra og det er en stor opgave at udnytte de teknologiske pædagogiske potentialer vi står med. Engelskfaget i vidensamfundet 1\n6 Skole, undervisning og fag er i forandring og det er vigtigt at vide, hvordan it ændrer fagenes sprog, metoder og organisering. Hvordan skaber vi en kultur, der gør alle skolens aktører kompetente til at agere i de udfordringer skolen står overfor i dag? Hvilke metoder udfordrer eleverne så de udvikler de nødvendige kompetencer samfundet og digitaliseringen kræver? Hvad kræver det af læreren at kunne realisere en undervisning, der matcher dette behov og hvordan varetager jeg min rolle som vejleder? Dette leder mig frem til følgende problemformulering: 2. Problemformulering Med udgangspunkt i en analyse af rammerne omkring mit kommende arbejde som engelskvejleder i skolens læringscenter vil jeg gerne undersøge, hvilke særlige udfordringer engelskfaget står overfor i dag. Digitalisering og web 2.0 har mange potentialer, men hvordan udnyttes disse bedst både fagligt og didaktisk? 3. Metodeafsnit Samfundet udvikler sig i en digital retning og uddannelsespolitisk er man optaget af, at skolerne skal forberede og kvalificere eleverne til at deltage i netværkssamfundet. Skolens opgave er at udvikle elevernes faglige kompetencer og samtidig er opgaven at udvikle almene kompetencer som at lære at lære, samarbejde og håndtere projekter for at kunne agere i en verden i konstant forandring. I denne udvikling spiller it en stadig stigende rolle og der er gjort mange tiltag for at integrere it i folkeskolen. Undersøgelser viser, at hvis nye teknologier skal integreres i skolen, skal de give mening i forhold til skolens eksisterende måde at fungere på 1 og med udgangspunkt i den eksisterende skolekultur. Jeg finder det derfor relevant først at analysere og beskrive den skolekultur, jeg er en del af på Parkvejens Skole. Videre vil jeg undersøge og beskrive rammerne for mit kommende arbejde som engelskvejleder samt beskrive de overvejelser man skal gøre sig som intern vejleder. Dette vil jeg gøre med hjælp fra Odder kommunes beskrivelse af Læringscenterets funktion og opgaver. Parkvejens skole vil i opgaven blive refereret til som PS. For at kunne besvare min problemformulering vil jeg sætte mig ind i forskellig teori om de udfordringer fag og skole står i med den øgede digitalisering hvorfor er der behov for at snakke om en didaktik 2.0? Til dette vil jeg anvende bl.a. Læremiddellandskabet af Jens Jørgen Hansen samt 1 Gynther, Karsten Didaktik 2.0 side 92 2\n7 Didaktik 2.0 af Karsten Gynther, der begge beskriver udviklingen af skolen i videnssamfundet samt kommer med principper, begreber og modeller, der kan hjælpe med at kvalificere undervisningen. Jeg vil gennem beskrivelse og analyse af min praksis se på, hvordan teorierne passer sammen med denne for bedre at kunne udlede, hvilke udfordringer vi står overfor i dag. Jeg vil i opgaven give eksempler, men anvender også et konkret eksempel på, hvordan man kan integrere it i undervisningen 2. Formålet med denne opgave er at se på, hvordan jeg som faglig vejleder bedst udnytter de potentialer it giver engelskundervisningen både fagligt og didaktisk. For at være i stand til dette vil jeg derfor beskrive det sprog- og tilegnelsessyn, jeg mener der ligger til grund for undervisningen i den danske folkeskole i dag. Til dette vil jeg anvende Stephen Krashen og Merrill Swain som begge har haft stor betydning for metoder og indhold i engelskundervisningen. Endeligt vil jeg se på, hvilken betydning it har for engelskundervisningen får sprogtilegnelsen reelt bedre vilkår med integration af it?! Jeg vil se på, hvordan it kan løse de udfordringer faget altid har haft, men samtidig også gå ind og se på, hvor it kan løfte faget både fagligt og didaktisk. Afslutningsvis vil jeg anvende Karsten Gynthers planlægnings- og refleksionsmodel til at beskrive, hvordan en didaktik 2.0 kunne se ud samt beskrive, hvordan jeg forestiller mig min rolle og opgave som engelskvejleder i denne udvikling. 4. Skolekulturen på Parkvejens skole At udvikle er en lang proces og kan have mange ansigter. Udvikling sker ikke altid tilsigtet og det er derfor vigtigt at have for øje, hvilken kultur man er en del af, når man ønsker at starte en udvikling. Jeg vil derfor i dette afsnit beskrive kulturen på Parkvejens skole. Parkvejens skole ligger i Odder kommune i Østjylland. Der er på skolen cirka 650 elever, hvoraf 60 har flerkulturel baggrund. Fra indskolingen til og med 6. klasse har vi to spor og fra 7. til 9. klasse har vi 5 spor, da vi modtager elever fra oplandsskolerne. Der er ansat cirka 90 lærere og pædagoger på skolen. PS er faseopdelt og det tilstræbes, at man kun arbejder i én fase. Det er muligt at skifte fase ved et nyt skoleår, men tanken er, at man udvikler en vis ekspertise i at undervise på de tilhørende årgange. Skolens personale arbejder i selvstyrende teams på flere niveauer; klasseteam, faseteam, fagteams mm. Videre arbejder alt pædagogisk personale med den systemiske analysemodel LP-modellen, hvilket betyder arbejde i faste grupper med fokus på at udvikle gode læringsmiljøer. 2 Bilag 2 Engelskfaget i vidensamfundet 3\n8 Når man ser på folkeskolen generelt har den traditionelt en konservativ holdning til nye innovationer, hvilket skyldes både organisatoriske og pædagogiske faktorer. Skolen er kendetegnet ved en stærk traditionsbåren organisationskultur skolen har en stærk kulturel grammatik 3. Skolens grammatik er ofte ubevidst for skolen selv, men er stærkt styrende for den måde man agerer på. Jeg synes at kunne argumentere for, at personalet på PS allerede har fulgt samfundets udvikling på mange områder og har gennemgået en bevidst udvikling og forandring. De seneste 4 år har vi implementeret den pædagogiske analysemodellen LP-modellen, der baserer sig på forskning i forståelse af læringsmiljøets betydning for elevernes sociale og faglige læring. Gennem arbejdet med LP-modellen har vi fået sat særligt fokus på den systemiske tankegang, klasseledelse og ikke mindst vigtigheden af at se mere på vores relationer til eleverne. Vores kultur er blevet mere åben og enelæreren har efterhånden set sit endeligt. Vi diskuterer, analyserer og samarbejder i og omkring hinandens læringsmiljø. Videndeling er et dagligt redskab til udvikling og anerkendelsen af hinandens forskellige kompetencer udvikles. Med implementeringen af LP-modellen har størstedelen af skolens personale oplevet et positivt løft i deres eget arbejds- og læringsmiljø. Dét at man forholder sig mere åbent til muligheden for at ændre i et systems mønstre og strukturer giver en mere dynamisk skolekultur. Man skal hele tiden forholde sig refleksivt til det der sker og det man gør, hvilket åbner op for løbende udvikling og diskussion. Jeg oplever, at vi som faggruppe er blevet mere professionelle og at modstanden mod forandringer er væsentligt mindre end tidligere. Vi har nu erfaret, hvordan få ændringer kan påvirke et helt læringsmiljø. Med andre ord mener jeg, at vores arbejde med LP-modellen har skubbet til personalets evne og lyst til forandring. Trods en personalegruppe der, overordnet set, er modtagelig overfor forandringer er der stadig mange faktorer, man skal være opmærksomme på i udviklingen af en mere digitaliseret undervisnings- og læringskultur. Det ville være optimistisk at tro, at alle virkelig har lyst og overskud til forandring på dette område. Videre er det væsentligt at være opmærksom på den enkelte lærers kompetencer og holdning til it kan de overhovedet se sig selv som innovatorer? På PS er vi som tidligere nævnt i den situation, at it og digitalisering ikke kun er et øget krav fra samfundet og eleverne. Odder kommune og dermed også PS har valgt at satse på en én til én løsning ved at udlevere en ipad til alle elever og alt pædagogisk personale. Skal en implementering af denne karakter lykkedes, er det vigtigt, at skolen og lærernes læremiddelkultur er sammenfaldende. Skolens læremiddelkultur har stor indflydelse på, hvilke muligheder lærere har for at iscenesætte undervisnings- og læreprocesser idet ressourcerne gerne skulle understøtte de pædagogiske intentioner 4. På PS må man formode, at skolens intentioner giver god mulighed for at understøtte en udvikling af læremiddelkulturen. Alligevel oplever jeg store udfordringer i anvendelsen og i læringsrummet. 3 Gynther, Karsten Didaktik 2.0 side 92 4 Karsten, Gynther Didaktik 2.0 side 96 4\n9 Vi er som organisation blevet udfordret af de nye læremidler og integrationen af it og det kalder på, at vi forholder os reflekteret og strategisk til, hvordan vi kan udvikle vores læringsmiljø. Med hjælp fra Leavitts systemmodel kan man beskrive en organisation bestående af fire sammenhængende komponenter: opgaver, struktur, teknologier og aktører. Figur 1: Leavitts systemmodel 5 Modellen viser, at ændrer vi én af komponenterne, vil det berøre alle komponenter i kulturen. It og teknologi er den komponent, der skaber mest uro i hele skolen som organisation og det er nødvendigt at træffe valg i forhold til, hvordan man vil tackle denne forandringsfaktor. Længe har man kunne tilpasse it til den eksisterende skolekultur uden at ændre aktørernes værdier og de organisatoriske strukturer, men med den massive udvikling indenfor læremidler og især med de valg, der er truffet i forhold til implementering af ipads i Odder kommune, må vi erkende, at it kommer til at ændre hele skolen, skabe nye værdier og tankemønstre, nye læringsmiljøer, nye undervisningsformer og kræve udvikling af nye kompetencer. Dette uddybes i afsnittet om fagets udfordringer. Sigtet med denne opgave er at blive klogere på, hvordan jeg som engelskvejleder bedst kan udnytte og udvikle de muligheder integration af it giver i faget. Jeg har beskrevet den skolekultur, jeg overordnet set er en del af og vil nu dykke længere ned i organisationen og beskrive skolens læringscenter og efterfølgende opgaverne som engelskvejleder. Det gør jeg fordi læringscenteret i dag netop ses som udgangspunkt for skoleudvikling og spiller en væsentlig rolle for mine muligheder for at skubbe til en udvikling i faget. 5 Hansen, Jens Jørgen Læremiddellandskabet side 186 Engelskfaget i vidensamfundet 5\n10 5. Læringscenterets udvikling og opgave På Parkvejens skole er termen Pædagogisk læringscenter ikke længere ny, men en naturlig del af vores hverdag. Sådan har det ikke altid været og jeg vil her beskrive udviklingen fra bibliotek til læringscenter for derefter at beskrive, hvad det konkret betyder for skolen, vejlederen og faget engelsk. Med Folkeskoleloven i 1993 indførtes begrebet Skolebiblioteket som skolens pædagogiske servicecenter. Idet hele skolen i dag betragtes som et læringsmiljø, er det væsentligt, at skolebiblioteket bliver tænkt ind som en central rolle i dette. Betegnelsen læringscenter dækker over et fokus på mediealsidighed, på vejlederfunktionen og på skoleudvikling. Læringscenterteamet skal understøtte folkeskolens formål og medvirke til at realisere skolens værdigrundlag, faglige læringsmål og indsatsområder. Læringscenteret skal formidle, vejlede og undervise både elever og kolleger i relation til de enkelte faglige felter. Omdrejningspunktet for alle disse aktiviteter er en bred forståelse af begrebet læring 6. Alle skoler i Odder kommune er undervejs med at etablere et pædagogisk læringscenter, men de mange funktioner vægtes forskelligt afhængigt af bl.a. skolens størrelse, læringsressourcer, antal vejledere mm. Essensen er dog den samme på alle skoler; at man samler de kompetencer skolen allerede har, udvikler dem og sætter dem i spil, så der skabes de bedste forudsætninger for undervisning og læring. Allerede inden ipad-projektet startede, havde vores skolebibliotek på PS gennemgået en gennemgribende udvikling både fysisk og organisatorisk. Fra at være et sted gemt i den fjerneste ende af skolen, er Læringscenteret nu et åbent miljø placeret i skolens midte som symbol på et læringsnetværk med grene ud til alle hjørner. Læringscenterteamet består af 7 læringsvejledere med pædagogiske diplomuddannelser indenfor dansk, matematik, engelsk, naturfag samt it og medier. Ambitionen er, at læringscenteret bliver det forum, hvor skolens pædagogiske diskussioner forankres, og hvor skolens ledelse kan hente sparring omkring den pædagogiske ledelsesopgave, at læringscenteret bliver det sted, hvorfra mange nye tiltag kan sættes i værk. Med digitaliseringen er vores opgave ikke blot vejledning, men vi har også fået rollen som katalysator og forandringspilot for de nødvendige omstillingsprocesser, som en skole er en del af. Omdrejningspunktet er vurdering af digitale læremidler, undervisning af elever samt didaktisk vejledning og rådgivning af kolleger. Hovedopgaven er ikke længere, at vejlederen skal øse ud af egen viden. Den nye opgave er at praktisere vejledning med brugerens praksis i centrum hvad skal brugeren gøre. En viden om hvordan\n11 Ud fra tanken om, at elever og kolleger skal få det fulde udbytte af os som vejlederteam, har vi prioriteret at være synlige og at alle skal være tilstede på læringscenteret på bestemte tidspunkter. Vi ønsker en kultur, hvor folk altid kan søge vejledning og hvis den ønskede faglige kompetence ikke er tilstede, kan man få af vide, hvornår denne vejleder er der. Det er afgørende, at der er tid til opgaverne og at læringscenteret er fokuseret på både at løse dem og at gøre det til en del af skolens hverdag og udvikling. Den pædagogiske vejledning skal ses som en hjælp til lærerne i, hvorledes de kan angribe et bestemt felt indenfor læringscenterets hovedfelter: - undervisning - litteratur - informationssøgning - kulturformidling - integration af digitale læringsressourcer En af de nye opgaver, der især udfordrer læringscenteret og mig som vejleder, er den hastige udvikling på læremiddelområdet. Opgaven består i at vurdere og facilitere brugen af læremidler, både analoge og digitale samt didaktiserede og ikke didaktiserede og bringe dette i spil i samarbejde med de andre vejledere. Hvor man tidligere havde læremidlet i centrum ved materialevejledning, skal vi nu have brugerens praksis i centrum. Opgaverne for læringsvejlederen dækker mange funktioner og det kan være vanskeligt at skelne dem fra hinanden i hverdagen. I min skemalagte tid på læringscenteret agerer jeg ofte i rollen som ittekniker eller bibliotekar uden, at mine engelskfaglige kompetencer kommer ret meget i spil. Jeg er her igennem blevet opmærksom på, hvordan jeg kan sætte faget mere i spil og få fokus på det der er spændende nemlig didaktik og udvikling af undervisningskulturen i faget engelsk. Engelskvejlederens opgave og udfordringer Jeg har nu beskrevet læringscenterets opgaver og mine opgaver i samarbejde med de andre vejledere. Som nævnt oplever jeg, at mine faglige kompetencer ikke kommer nok i spil. Det vigtigt, at man som faglig vejleder er sin rolle bevidst og at man hele tiden evaluerer sin praksis. Jeg vil i dette afsnit beskrive, hvad man skal være opmærksom på som intern vejleder og hvordan min rolle har fungeret indtil nu. Det at have faglige vejledere er stadig en ny rolle i organisationen de bliver i hvert fald ikke altid brugt efter hensigten eller optimalt. Det tager tid for kollegerne at se, hvilke muligheder der ligger og det kan være svært at anerkende den nye rolle. Der ligger en udfordring i at have fungeret som Engelskfaget i vidensamfundet 7\n12 almindelig lærer hvor kollegerne synes at kende ens arbejdsområder og kompetencer, for derefter at skulle anerkendes i en ny rolle 7. Kollegial vejledning handler om, at man som vejleder kan støtte sine kolleger i at italesætte deres begrundelser for deres undervisning, for derved at kunne være med til at skabe udvikling og opkvalificering af deres undervisning. Det er vigtigt at få gjort klart, at det er en fælles sparring og et samarbejde, hvor jeg i lige så høj grad har brug for deres faglige kompetencer og didaktiske erfaringer. Der er altså tale om en ligeværdighed, hvor vejlederen ingen magt eller kontrol har til at bestemme over de andre. Det handler ikke om, at vejlederen skal fremtrylle hurtige løsninger for at løse problemstillinger. Det er ikke en rolle, der gør, at jeg skal lave deres årsplaner, som en kollega spurgte mig om forleden med et glimt i øjet. Derimod kan jeg tage initiativ til mere fagligt samarbejde og starte en proces, hvor vi i fællesskab får udviklet fagets indhold, progression, metoder etc. Et af målene med at uddanne faglige vejledere er bl.a. at øge fagligheden i den danske folkeskole og det er da også i engelskfagudvalget, at jeg har kunne mærke min rolle og mulighederne for at udvikle faget komme bedst i spil. Da jeg startede min uddannelse som engelskvejleder og blev formand for fagudvalget, var der noget at gå i gang med i forhold til de visioner jeg havde og de opgaver, der faktisk ligger i fagudvalget. Fagudvalgets opgave er at: - medvirke til implementering af Fælles mål for engelsk - drøfte og udvikle evalueringsmetoder - drøfte digitaliserede undervisningsmidler og IT i undervisningen Herunder brugen af ipad - drøfte fagdidaktiske problemstillinger - opstille forslag til ressourcefordeling Med den sparsomme tid, der er afsat til fagudvalgsarbejde, var det sjældent vi kom meget længere end budget, oprydning, lidt sporadisk erfaringsudveksling samt emner, der kun havde relevans for en del af udvalget som f.eks. afgangsprøverne. Mange følte ikke, de fik noget ud af møderne, men samtidig satte ingen dette på dagsordenen. Jeg ville have faget og undervisningen på dagsordenen - dette blev mit første udviklingsprojekt som engelskvejleder. Inspireret af modulet Pædagogisk udviklingsarbejde udarbejdede jeg en interessentanalyse 8. Formålet med interessentanalysen var at skabe overblik over projektets interessenter samt at sikre en målrettet og differentieret håndtering af disse, herunder at skabe strategisk vigtige relationer mellem projektet og interessenterne. 7 Løw, Ole Intern Konsultation 8 Bilag 1 8\n13 Jeg har tidligere beskrevet skolekulturen på PS som meget åben og omstillingsparat. På det tidspunkt, hvor jeg ville starte dette projekt, var kollegerne til gengæld ret mættede da personalet lige havde været gennem stor udskiftning og vi lige var blevet introduceret til implementeringen af LP-analysemodellen. Modstand kan komme til udtryk på mange måder og have mange årsager. Man kan vælge at se det som et modstandsspil, hvor der spilles forskellige roller 9. Er man bevidst om dette spil, kan man prøve at imødegå modstanden mod ændringer på en konstruktiv måde og mere se modstand som et faseforløb, hvor ændringer udvikler sig til forsvar for de bestående løsninger. Til sidst vil modtagerne begynde at tilpasse sig og eventuelt indgå i en læreproces, hvor de ender med at opfatte det nye som en del af deres hverdag i organisationen. Vi skal som forandringsagenter udnytte alle projektmedlemmernes forskellige perspektiver, så de bliver projektejere og sandsynligvis får et større engagement. Interessentanalysen skal identificere de mest kritiske interessenter, for efterfølgende at kunne beslutte, hvilke tiltag der skal iværksættes for at håndtere dem. Jeg vil ikke gå nærmere ind i kulturen i fagudvalget dengang, men inddrager projektet hér fordi jeg gjorde mig mange erfaringer med at analysere kulturen og lagde meget arbejde i at imødekomme eventuel modstand. Samtidig mærkede jeg den drivkraft, det giver, når et team udvikler et fælles sprog og en fælles forståelse for opgaven. En erfaring og viden jeg trækker på dagligt både i mit arbejde som lærer og som vejleder og som overbeviser mig om, at fagteamet er der vi skal sætte ind i udviklingen af undervisningskulturen. Jeg samarbejder i dag med fagkolleger, der gerne vil dele undervisningserfaringer, diskutere evaluering, samarbejde om årsplaner og endda komme til ekstra kurser inden for forskellige metoder som f.eks. Cooperative Learning eller Challenge Based Learning. Der er altid plads til forbedringer og tiden er stadig knap, men jeg oplever engagement og følelsen af, at vi efterhånden lever op til de opgaver, der ligger i fagudvalget. Jeg kan desværre ikke tage hele æren selv, da min rolle som vejleder også er hjulpet meget på vej af implementering af LP og senere ipads. It har udviklingspotentiale og med Odder kommunes store satsning med implementering af ipads, har vores undervisning og samarbejde ændret sig markant. Ledelsen har sat alt ind på skoleudvikling og det mærkes i fagene. Jeg vil i det følgende beskrive, hvordan it har påvirket engelskundervisningen for derigennem at beskrive de særlige udfordringer faget står overfor i dag. Hvorfor er der overhovedet behov for at snakke om udvikling af en didaktik 2.0? 9 Bakka, Frode Organisationsteori side 324 Engelskfaget i vidensamfundet 9\n14 7. Integration af it i engelskundervisningen hvorfor er der behov for ny didaktik? Trods det faktum, at det siden 1993 har været obligatorisk at integrere it i samtlige fag på samtlige klassetrin, så ved mange lærere stadig ikke, hvad faghæfte 48 indeholder eller hvilke muligheder it kan give deres fag. Da jeg i 2005 kom ud som nyuddannet lærer og blev ansat på PS, så mulighederne for integration af it da også væsentligt anderledes ud end de gør i dag. Der er siden 1993 gjort mange gode forsøg på at integrere it i engelskundervisningen, men det har været en langsom proces. I starten handlede problemstillingen om, at der var for få computere, for dårlige programmer og generelt for få lærerkvalifikationer til at man kunne tale om reel itintegration. Der var ofte tale om formel it-integration, hvor it på ingen måde løftede faget eller emnet, men i stedet blev koncentreret om færdigheder uden direkte forbindelse til selve anvendelsen. Livet udenfor skolen begynder dog at se anderledes ud. Efterhånden har de fleste hjem en computer og drengene benytter engelsk som kommunikationssprog, når de spiller spil og pigerne opdager de mange sociale netværk og surfer på internettet. De unge tager stille og roligt de nye medier til sig og både elever og lærere begynder at mærke en tydelig kløft mellem skolens verden og elevernes interesser og aktiviteter i fritiden. I dag har nettet åbnet endnu flere døre. Der spilles, chattes, surfes og deles som aldrig før og størstedelen af vores elever benytter sig af engelsk efter skoletid både som kommunikationsredskab og til informationssøgning. Digitaliseringen er et vilkår i den globaliserede verden og eleverne møder engelsk som et aktivt, levende sprog, der kan anvendes i autentiske situationer og åbne døre til de verdener, som de ønsker at færdes i. Dette parallelforløb mellem skolen og elevernes hverdag har, for mig at se, stor betydning for elevernes motivation og evne til at skabe mening i skolen. Heldigvis er skolerne så småt begyndt at følge med og i dag er det for de fleste utopisk at forestille sig en engelskundervisning uden adgang til nettet, hvor eleverne kan lave opgaver, søge informationer, fremstille multimediepræsentationer eller kommunikere på tværs af landegrænser osv. Tidligere var begrebet venskabsklasser en langsommelig affære, for når klassen endelig fik svar med posten, så var de videre og kunne ikke huske deres eget budskab. Med mail, blogs og skype kan eleverne i dag nå at kommunikere meget på blot én lektion. Men de nye informations- og vidensmedier sætter også fagets traditionelle læremiddelkultur under pres. Vi har i engelskundervisningen tradition for at anvende didaktiserede læremidler, der har været igennem en eller anden form for fagligt filter. De er ofte bundet op på faglige og politiske mål og sikrer hermed, at undervisningen lever op til de lovkrav, der stilles og samtidig garanteres den faglig progression. Sideløbende med dette producerer mange lærere egne læremidler for at supplere og tilgodese den konkrete klasses niveau og kompetencer og denne formel har holdt længe. 10\n15 Vi kan i dag iagttage en ny læremiddelkultur, hvor brugen af gratis internetbaserede værktøjer inddrages i undervisningen og det er ikke længere kun bibliotekarer, fagudvalg og engelsklærere, der deltager i validering og vurdering af læremidler. Disse nye ressourcer kaldes web 2.0-medier og er kendetegnet ved, at de ikke er didaktiserede til skolebrug. Web 2.0-medier brugergenerede, hvilket vil sige, at det er brugerne, der producerer indholdet. Jeg oplever dog ikke, at fremkomsten af de ikke-didaktiserede ressourcer i faget betyder, at de didaktiserede læremidler er på vej ud. Jeg vil nærmere tale om en ny kultur, hvor de arbejder sammen under forskellige former. Jeg oplever derimod, at dét, at eleven nu deltager i vurdering og valg af hvilke læremidler der skal bringes i spil i undervisningen, stiller nye krav til vejledning og til de videns- og evalueringsformer, der skal arbejdes med. Mængden af viden og ressourcer, der via internettet kan inddrages i undervisningen er eksploderet og denne udvikling stiller ikke kun nye krav til hvad eleverne skal arbejde med, men i høj grad også til hvordan elever og lærere skal arbejde, og hvilke overvejelser de skal gøre sig undervejs. Eleverne anvender ikke kun læremidler til at tilegne sig en på forhånd given og defineret viden. De er selv vidensproducenter individuelt og sammen med andre og transformerer deres erkendelser til egne produkter og kreative løsninger. Dette var netop et af målene for implementering af ipads i Odder kommune og som jeg skriver i min indledning, oplever jeg store udfordringer for både lærer og elev i forhold til at tackle de forandringer denne tilgang giver, idet den forudsætter, at eleven i højere grad kan planlægge og styre egne læreprocesser. De skal faktisk være didaktikere på deres egne læreprocesser. Med eller uden lærerens vidende vælger eleverne selv deres didaktiske design. Det kan for eksempel være i form af valg af mål, indhold, ressourcer mv. som de så holder op mod lærerens krav til vidensproduktet og evalueringskriterier. Dette kræver, at læreren har viden om elevernes didaktiske strategier for at kunne vurdere kvaliteten af deres valg. Med eleven som producent arbejder eleverne ofte selvstændigt eller i grupper med et emne, som de skal fremlægge for klassen eller lægge ud på et digitalt medie. Dette beskriver jeg også i mit vedhæftede undervisningsforløb 10. Eleverne går hurtigt i gang med opgaven: at finde faktaoplysninger, men lige så hurtigt tager noget andet deres opmærksomhed, for dét at søge på nettet er en døråbner til meget andet, end lige den opgave de har foran sig. Jeg tolker det sådan, at eleverne er helt klar over den skolelogik, der hersker. Trods krav om et produkt eller en fremlæggelse, ved de præcis, hvilke praksisformer der er i spil, og de ved, at det grundlæggende didaktiske design i skolen er en rutine, som de bare skal følge for at komme så let igennem skoledagen som muligt dette er sagt ud fra, observationer i de ældste klasser! Videre er det problematisk, at eleverne i deres samarbejde faktisk sjældent diskuterer på engelsk. 10 Bilag 2 Engelskfaget i vidensamfundet 11\n16 Trods det faktum, at læreren forsøger at variere sin undervisning og forstyrre eleverne i både indhold og metoder, render de ind i den problemstilling, som kaldes for web 2.0 trivialiteter 11. Denne problemstilling handler om, at den skolelogik, der hedder at finde og reproducere fakta til et nyt produkt nærmest er spild af tid, idet de fleste oplysninger kun er to klik væk på nettet. Ifølge Karsten Gynther er der tale om en usamtidighed, hvor elevernes didaktiske designs ikke bliver udfordret nok af lærernes didaktiske designs. Elevernes strategier bliver dermed en trivialisering af de muligheder web 2.0 ellers kan give og usamtidigheden består i, at der ikke længere er overensstemmelse mellem mål, adgangen til viden og evalueringsmetoderne. Adgangen til viden er eksploderet men vi fastholder faktamålene og evalueringsformen. Med eleven som producent, formidler og didaktisk designer skal vi have mere fokus på, om eleven er i stand til anvende viden - og hvordan de gør det. Jeg anser, det som et stort problem i faget, at kvaliteten af elevernes didaktiske design skaber mindre tid til egentlige læringsaktiviteter og sprogtilegnelse de burde jo skabe mere... Vilkårene for undervisningen i dag er altså på den ene side, at eleverne ved mere om digitale læremidler end lærere, men ikke altid, hvad de skal bruges til, og hvorfor. Alligevel er der en tendens til, at selv kompetente lærere som til daglig veksler mellem formidling, instruktion, vejledning og et varieret udbud af elevaktiviteter forlader deres vante lærerrolle til fordel for elevstyrende aktiviteter når der inddrages digitale teknologier. På den anden side er det et vilkår, at der udvikles dynamiske og fleksible læringsrum i skolen. Det er læringsrum, der både har rumlig og tidslig fleksibilitet, og hvor man veksler mellem undervisningsrum, opgaverum, projektrum og virtuelle rum. Vi kan deltage i virtuelle verdener, vi kan simulere, at vi er journalister på den anden side af jorden og vi kan inddrage online læringsfællesskaber. I mit beskrevne undervisningsforløb kunne vi have et gået et skridt længere og deltaget i blogs gennem Twitter. Eleverne havde herigennem haft ægte kommunikation, hvor de skulle stille spørgsmål, formulere egne holdninger samt fået indsigt i sprog og kultur fra dem, der lever i den. At eleven selv kan være med til at designe og producere, er efter min mening med til at motivere dem og dét, at de kan lægge deres produkter ud på nettet og medvirke til reel formidling og videndeling motiverer dem videre. Web 2.0 praksisformer skaber mulighed for grænseløs kommunikation, hvor skoletid og fritid flyder sammen. Det kan skabe faglige netværk og fremme det måske vigtigste i fremmedsprogsundervisningen - motivation for spontan sprogproduktion. Det kan godt lyde som om sprogtilegnelsen nu faktisk kører af sig selv, men det er her vigtigt at have for øje, at den læring eleverne har i deres hverdagsliv er spontan og præget af at have aktiviteten i centrum og på denne måde bliver læringen blot et bi-produkt. Skolen skal være opmærksom på det ansvar den har som institutionaliserede ramme og skabe rum for specialiseret pædagogisk læring og 11 Gynther, Karsten Didaktik 2.0 side 59 12\n17 kommunikation. Elevens verden kan være udgangspunkt, men skolen skal begrebsliggøre og sprogliggøre den 12. Læreren og planlægningen af undervisningen spiller derfor stadig en meget væsentligt rolle. Den nye læremiddelkultur giver mange muligheder, men også nye udfordringer. En af udfordringerne for engelsklæreren i dag er, hvordan vi kan få de formelle krav fra trinmålene til at arbejde sammen med ungdomskulturens krav om aktualitet, medbestemmelse, brug af teknologi, differentierede muligheder ud fra egne evner og behov etc. Hvordan vælger læreren at integrere den autentiske sproganvendelse og er det nok til også at opfylde kravene om accuracy og interkulturel kompetence? Jeg har i det ovenstående beskrevet udviklingen af integrationen af it i engelskfaget, samt nogle af de udfordringer det giver i læringsmiljøet. Jeg mener hermed også at have begrundet vigtigheden og nødvendigheden af at lave didaktiske ændringer i faget at udvikle en didaktik 2.0. For kvalificeret at kunne vurdere, hvad man vil forandre og hvad der skal eksperimenteres med i udviklingen af en didaktik 2.0 i engelskundervisningen, er det vigtigt at være bevidst om, hvad vi kommer fra og hvor vi gerne vil hen. Hvor er det sprogtilegnelsen får bedre vilkår med it? Jeg finder det derfor nødvendigt at kigge nærmere på engelskfagets sprog- og tilegnelsessyn og ikke mindst at se på Fælles mål, der jo trods digitaliseringen stadig er vores pejlemærke for engelskundervisningen. 8. Engelskfagets opgave og formål i videnssamfundet I udviklingen af en ny didaktik er det vigtigt at have for øje, at fag kendetegnes ved at have særlige vidensformer, erkendeformer og arbejdsformer og man kan derfor ikke udvikle alle fag ud fra samme strategi. Som sprogfag adskiller engelsk sig fra andre fag i og med, at sproget er både indhold i og kommunikationsmiddel for faget. Skal man forstå hvordan it og de nye læremidler påvirker faget og udnytte deres potentialer, er det altså væsentligt, at man er bevidst om hvilket sprog- og tilegnelsessyn, der ligger til grund for undervisningen og evalueringen. Det drejer sig både om lærerens eget sprogsyn, om det sprogsyn som det omgivende samfund accepterer, og det sprogsyn, der findes implicit i læremidlerne. Desuden er der også et overordnet syn på sprog i folkeskolen som politikerne dikterer og som bliver rettesnor i form af Fælles mål. 8.1 Sprogsyn Primært er der to forskellige retninger for, hvad det er for et sprog, vi vil lære eleverne. På den ene side er der det strukturalistiske sprogsyn og på den anden det funktionalistiske sprogsyn. 12 Hansen, Jens Jørgen Læremiddellandskabet side 31 Engelskfaget i vidensamfundet 13\n18 Førstnævnte tager udgangspunkt i sprogets strukturelle form og fokuserer på elementer som korrekt grammatik, rigtig ordstilling, sætningstyper osv. Det funktionelle sprogsyn fokuserer derimod på, hvad sproget bruges til, samt hvilke handlinger der foretages med sproget. Tendensen har været, at undervisningen er gået fra et strukturalistisk sprogsyn med fokus på tekster og form, til et funktionalistisk sprogsyn med fokus på mening og brugen af sproget. Denne ændring har haft stor indflydelse på mål, indhold og metoder i engelskundervisningen, hvilket også kommer til udtryk i Fælles Mål, hvor tilegnelsen af kommunikativ kompetence nu er et af hovedformålene. At have kommunikativ kompetence vil sige, at eleven er i stand til at anvende både viden om sprogets form og struktur samtidig med, at de kan tilpasse sproget til en specifik situation. I den globaliserede verden i dag er målet, at eleverne bliver i stand til at anvende engelsk indenfor næsten de samme områder, som de anvender deres modersmål. Det er vigtigt, at eleverne har mod på at bruge sproget og kommunikere, men samtidig er vi klar over, at engelsk fyldt med grammatiske fejl stempler dem som mindre troværdige samtalepartnere 13. Vi står derfor med et ben i begge lejre i forhold til det strukturalistiske og det funktionelle sprogsyn. Sammen med globaliseringen er der videre kommet mere opmærksomhed på det interkulturelle aspekt, hvilket også ses tydeligt i Fælles Mål. Der er kommet fokus på engelsk som lingua franca et internationalt kommunikationssprog, som ikke native-speakers kan anvende for at forstå hinanden. Dette kan give et andet fokus i engelskundervisningen, da den ellers har haft tendens til at være stærkt knyttet til britisk eller amerikansk kultur. I en web 2.0 baseret undervisning må man sige, at engelsk som lingua franca får sin berettigelse og at dette påvirker, hvilke mål vi opstiller for at evaluere elevernes sprog og sprogbrug. I den forbindelse er det relevant at inddrage begrebet intersprog, hvor elevens sprog ses som værende i konstant udvikling og fejl betragtes hermed ikke som mangler, men som afprøvning af hypoteser. Dette bringer mig videre til at kigge nærmere på sprogtilegnelsessynet, hvor jeg vil se på hvilke teorier, der ligger bag det at tilegne sig et sprog. Da sigtet med denne opgave er, at finde ud af, hvordan it kan udvikle faget og dermed sprogtilegnelsen, vil jeg ikke gennemgå samtlige teoretiske tilgange. Jeg vil kigge på hvilke teorier, der kan understøtte den undervisning og de mål vi har i den danske skole. Med et overordnet funktionelt sprogsyn og med kommunikativ kompetence som mål, finder jeg det relevant at anvende Stephen Krashens Monitor Model samt Merril Swains Pushed output hypothesis til dette. 8.2 Tilegnelsessyn Krashen beskrev sin model i 5 hypoteser og hans teori The comprehensible input + 1 hypothesis 14 var meget dominerende i den tid, hvor fremmedsprogsundervisningen var under forandring fra det strukturalistiske til det funktionalistiske sprogsyn og har derfor sammen med begrebet 14 Krashen, 1982 Ligthbown and Spada How Languages are Learned 1999 kap. 2 14\n19 kommunikativ kompetence haft stor indflydelse på den måde, vi tænker engelskundervisning på i Danmark. Krashen skelner mellem sprogtilegnelse og sprogindlæring, der beskriver to processer uafhængige af hinanden. Tilegnelsen er en ubevidst proces, der sker når eleven anvender sproget til at kommunikere med. Denne kræver mange gentagelser og personlige erfaringer, men til gengæld huskes det tilegnede sprog længe og kan anvendes spontant og kreativt. Sprogindlæringen er derimod en bevidst proces, som går væsentligt hurtigere en tilegnelsen, men som til gengæld glemmes hurtigere. Denne foregår når eleven arbejder med grammatiske regler og er opmærksom på sproglige udtryk. De indlærte sprogelementer er kun tilgængelige gennem brug af det som Krashen kalder monitoren. Det betyder, at eleven kan anvende det indlærte, men først må huske reglen. Tilegnelsen er for Krashen derfor den vigtigste, da den kan anvendes i naturlig kommunikation, men samtidig fordrer den, at man udsættes for ægte kommunikation som ved modersmålstilegnelse. Vi tilegner os altså kun sprog, når vi forstår det input, vi udsættes for. Videre mener Krashen, at sproget skal være et niveau over den aktuelle kompetence illustreret med metaforen +1. Skal man forstå input + 1 stiller det krav til andre kompetencer hos eleven og til læringsmiljøet. Vi bruger her konteksten og vores kendskab til verden for at forstå inputtet. At eleven er udsat for store mængder af forståeligt input er dog ikke altid lig med en succesfuld tilegnelse. Dette forklarer Krashen med The affective filter hypothesis, hvilket har at gøre med følelser, holdninger, motivation og behov, der forhindrer eleven i at tillære sig input, selvom det rette input er tilgængeligt. Merrill Swain forklarer dette med sin comprehensible output hypothesis 15, hvor hun konkluderer, at elever skal skubbes til at producere ikke bare sammenhængende sprog, men korrekt sprog. Gennem spørgsmål og kommentarer skal de presses ud i at omformulere ukorrekte udtryk og Swain ser korrigerende feedback som essentiel. Hun bruger udtrykket to negotiate for meaning og introducerer også begrebet negotiate for form. Når kommunikationen bliver svær, er det denne forhandling, der giver muligheden for at udvikle sproget. Swain finder det nødvendigt, at eleverne arbejder både receptivt og produktivt. Dette leder hen til begrebet collaborative dialogue, hvor eleverne er optagede af at skabe viden og løse problemer i samarbejde med andre. I dette samarbejde må de producere forståeligt engelsk, afprøve nye strategier for at få budskabet ud og samtidig bliver de gjort opmærksomme på, hvor de skal have udviklet deres intersprog. Selvom Krashen og Swains teorier er meget forskellige, hjælper de alligevel til en bedre forståelse af, hvad der er vigtigt at huske i planlægningen af engelskundervisningen, når målet er en bred kommunikativ kompetence. Krashen er fortaler for input og autentisk kommunikation, hvilket man må sige, at tidens web 2.0 praksisformer tilbyder. Men eftersom kommunikativ kompetence ikke kun 15 Ligthbown and Spada How Languages are Learned 1999 kap. 2 Swain, Merrill The Output Hypothesis: Its History and its Future Engelskfaget i vidensamfundet 15\n20 handler om at tale sproget, men om også at kunne bruge sproget både receptivt og produktivt, har vi brug for Swains teori til at kvalificere tilegnelsen. Ved at analysere ens ståsted bliver det nemmere også at se, hvor it eventuelt kan understøtte denne teori og dermed sprogtilegnelsen. Hvor er det, at it vinder i forhold til målet og hvor kan det ligefrem gå hen at ændre praksis? 9. IT og digitale læremidlers betydning for faget Jeg har tidligere i min opgave beskrevet de udfordringer, der følger med inddragelsen af it og digitale læremidler i engelskundervisningen og hvad der skal tages hensyn til i udviklingen af en didaktik 2.0. I dette afsnit vil jeg tage udgangspunkt i de muligheder og positive konsekvenser, der også følger integration af it og implementeringen af ipads. Overskrifterne i afsnittet udspringer af en evaluering, jeg lavede i fagudvalget omkring ipads og dens påvirkning af faget. Jeg håber derigennem, at kunne identificere og konkretisere, hvilke faglige områder der løftes, når it inddrages i engelskundervisningen. 9.1 Motivation Den første og mest umiddelbare konsekvens jeg oplevede med implementeringen af ipads var øget glæde og motivation hos eleverne. Ipad.en skaber bro mellem de to verdener, jeg tidligere har beskrevet eleverne oplever. Denne glæde og motivation kan facilitere undervisningen og bruges som drivkraft til at tilegne sig ny viden. Jeg oplever ikke, at eleverne blot venter på at blive underholdt, de ser frem til at være aktive og kunne sætte præg på det, de skaber. Som vi ser det i mit undervisningsforløb, understøtter it undervisningens pointer og eleverne finder det motiverende at producere deres egne produkter. De bliver aktive medskabere i processen med at lave kampagnen, i stedet for at være passive modtagere af viden. De engagerer sig og oplever, at deres kompetencer og viden bliver bragt i spil. It er også med til at understøtte den autentiske kommunikationssituation, fordi eleverne skal lave noget, der ligner virkeligheden, i dette tilfælde rigtige plakater, programmer og valgtale. Deres produkter skulle ikke kun bedømmes af en lærer. Der var en ægte modtager og de skulle bedømmes af en hel klasse. Da vi afholdt vores valgaften, var stemningen høj og alle glædede sig til at vise deres produkter frem og argumentere for, hvorfor resten af klassen skulle stemme på lige netop deres parti. Dette bringer mig videre til det autentiske klasserum, der ikke kun øger motivationen, men også mulighederne for øget sprogtilegnelse. 16


Ny video viser at Vive Pro også understøtter AR. - VRNEWS.DK\nNy video viser at Vive Pro også understøtter AR\nAf Kim B.|2018-04-20T11:09:28+00:0020. april 2018, 11:09|Augmented reality (AR), Virtual reality (VR)|\nDet nye Vive Pro blev sat til salg i starten af denne måned, og udviklere rundt om i verden er i fuld gang med at udvikle indhold til det nye VR headset. En ny video fra en af disse udviklere som er blevet offentliggjort, viser at Vive Pro også understøtter AR.\nAt Vive Pro også understøtter AR har ikke tidligere været meldt ud af HTC Vive, og derfor kommer det også bagpå de fleste, at det nye headset både understøtter VR og AR.\nDa Vive Pro blev præsenteret i starten af januar, var der mange spekulationer om, hvad de to kameraer på fronten skulle bruges til.\nDen officielle udmelding fra HTC Vive, var til at starte med, at kameraerne var til for at udfordre udviklere til at være kreative, og se hvordan de kunne anvendes i enten VR-spil eller VR-oplevelser.\nI slutningen af januar kom det frem, at en udvikler havde formået at udvikle et spil, hvor de to kameraer var i stand til at registrere brugerens håndbevægelser.\n“See through Reality”\nDet seneste der er kommet frem omkring kameraerne er som nævnt først i artiklen, at kameraerne også kan anvendes til at bringe AR-elementer ind i en VR-oplevelse.\nEt udviklerteam fra virksomheden Project Ghost Studios blev inden lanceringen af Vive Pro inviteret af HTC,\ntil at være med til at bygge den software, som andre udviklere skulle anvende til at lave indhold til headsettet.\nVideoen nederst i denne artikel, viser hvad de har fået ud af deres arbejde med Vive Pro ved hjælp af det de kalder\n“See through Reality”.\nDemoen viser hvordan en Vive Pro-bruger anvender headsettet til at spille et spil der hedder Whack-a-Monster,\nder vises som et lag ovenpå den virkelige verden, når man kigger igennem headsettet.\nI spillet gælder det om at slå nogle monstre med en stor hammer, men pludselig viser der sig en karakter som opfordrer brugeren til at træde ind i en portal. Portalen viser sig at være en overgang fra AR-oplevelsen til en VR-oplevelse.\nMed integrationen af AR i VR-headsets åbner der sig nogle helt nye muligheder, og ikke kun indenfor spil og underholdning, også indenfor andre industrier.\nVi holder øje med udviklingen indenfor dette felt og fortæller om det, når der er noget nyt.\nHold dig opdateret på de seneste nyheder om Vive Pro på VRNEWS.DK


Få taget nogle spændende billeder af den store dag – Alatable\nFå taget nogle spændende billeder af den store dag\nønsker man at forevige den store dag, om det er bryllupper, fødselsdage eller andre højtider, som man har lyst til at fange nogle gode billeder af. Så er det ikke nødvendigvis noget, man skal rende rundt og lege fotograf selv for i dag. Det er noget, som man kan finde en meget smartere løsning på, hvis man tager et kig på nettet i dag. Her kan man rent faktisk finde selskaber, som tilbyder en service i forhold til droner.\nHer vil der komme en eller flere droner ud til stedet, hvor der vil blive sat op til at man kan tage billeder med dronen. Så får man også et meget anderledes perspektiv på festen, men kan helt sikkert også være med til at give noget unikt til resten af festen. Det er her online, at man kan finde ud af, hvad det er for nogle gode løsninger der ligger og venter på en, hvis man får lyst til at investere i denne service som ekstra godte til den store fest.\nPrev post Led efter noget billigt børnetøj i Kolding her online\nNext post Lys hele stranden op med en ultraviolet lommelygte


PORTRÆT: Efter 14 dage opgav hun at løse lærerkonflikt | Berlingske Business\nTorsdag d. 01. marts 2018, kl. 05.02\nReglerne for Forligsinstitutionen har siden 1910 været fastsat ved lov. Mette Christensen er én af tre forligsmænd. Scanpix/Rune Evensen/arkiv\nMette Christensen sendes i ilden, hvis overenskomstforhandlinger ender i hårdknude. Og hun har prøvet det før.\nKøbenhavn. Torsdag er der indkaldt til møde i Forligsinstitutionen. Her skal forligsmand Mette Christensen forsøge at undgå en truende storkonflikt.\nFor når arbejdsmarkedets parter ikke selv kan forhandle sig frem til overenskomster, træder forligsmanden til for at mægle.\nMette Christensen er én af tre forligsmænd i Forligsinstitutionen, som varetager den uafhængige mæglerrolle i tilfælde af konflikter på arbejdsmarkedet.\nHun var også i ilden som forligsmand under lærerkonflikten i 2013, hvor knap 70.000 lærere blev lockoutet efter sammenbrud i overenskomstforhandlingerne.\nOg nu kan hun altså ende med at skulle lede slagets gang igen.\nI 2013 opgav hun ævred, inden der var gået to uger, og valgte ikke at bruge sin ret til at udskyde konflikten 14 dage.\nOg hun kan få det svært igen, hvis det ender med storkonflikt. Det mener professor og arbejdsmarkedsforsker ved Aalborg Universitet Henning Jørgensen.\n- Parterne har grundlæggende en manglende tiltro til, at forligsmanden kan gøre en forskel. Det skyldes, at arbejdsgiverne på det offentlige område ikke bare er arbejdsgivere. De er også lovgivere og budgetmyndigheden. Det har betydning for, hvordan de agerer under forhandlingerne.\n- De kan nemlig bare indføre en lov, hvis det ikke bliver muligt at blive enige ved forhandlingsbordet, tilføjer han.\nMette Christensen insisterer på at blive kaldt forligsmand og ikke forligskvinde.\nHun har været forligsmand siden 1993 og er forhenværende vicepræsident i Sø- og Handelsretten. Som dommer har hun præsideret over sager som Nordisk Fjer, Hafnia og Klaus Riskær Pedersen, men som forligsmand har hun ikke dommerbeføjelser.\nTil gengæld kan hun sætte rammerne for forhandlingerne.\nI den forbindelse har hun mulighed for at beholde parterne i bygningen, indtil der kommer hvid røg op, og de er blevet enige, eller indtil de er enige om at opgive.\nUnder lærerkonflikten gav hun op meget hurtigt, konstaterer Henning Jørgensen.\n- Hvis Forligsinstitutionen skal virke efter hensigten, kan det blive nødvendigt at holde folk i mødelokalet ikke bare i dagevis, men i ugevis, så skjorterne til sidst begynder at lugte, og det bliver helt ulideligt at være der. Det gjorde hun ikke i 2013, siger han.\nArbejdsmarkedsforsker på Københavns Universitet Mikkel Mailand mener ikke, at man kan klandre Mette Christensen for hendes indsats under lærerkonflikten.\n- I 2013 blev det vurderet omsonst at fortsætte forligsforsøgene. Hun bruger den tid, der er, hvis hun ser et perspektiv i at gøre det, siger han.


Fremtid og fødselsdag - Rosetid\nfamilielivpersonlig udviklingselvkærligt liv\nRikke 14. juli 2018 2 Comments\nJeg har virkelig tænkt meget over bloggens fremtid de sidste måneder, sammenholdt med almindelig hverdagstravlhed og et stort behov for, at gøre ting af lyst og ikke af pligt, har indlæggene været sparsomme hen over forår og sommer.\nI mens har jeg funderet lidt over hvordan bloggen vil virke bedst for mig i hverdagen. Derfor vender jeg tilbage til den oprindelige tanke, om at bloggen her skal være mit personlige fristed, til at tænke højt over de tanker jeg gør mig, om at finde den indre balance og leve et liv uden stress.\nFor det er virkelig en tilbagevendende konflikt i mit liv af mange årsager, som jeg ved, at rigtig mange kan nikke genkendende til.\nHvorfor har jeg så skøjtet rundt i bloggens emner tænker du måske?\nHvilket jeg godt kan forstå du tænker. Det er af den simple årsag, at jeg synes det er helt vildt grænseoverskridende for mig, fordi det er så personligt et emne, fordi det jo i virkeligheden handler om mine svagheder som person.\nDem har jeg bare ikke været klar til at kaste ud i æteren, men flere ting har jeg gjort at jeg føler mere og mere for at gøre det.\nBlandt andet at jeg først på året var blevet interwievet til Jyske Vestkysten om mit stressforløb, det var en virkelig hård proces for mig, men også meget befriende, fordi jeg efterfølgende hørte fra mange, der kunne genkende sig selv i det, og var glade og lettede over, at jeg turde dele min historie så ærligt.\nEn anden faktor er, at hver eneste gang jeg har lyst til at skrive et blogindlæg så handler det om de udfordringer og tanker jeg gør mig i forhold til at være tro mod mig selv og mine behov. Ikke mindst hvordan de behov rettes ind efter et familieliv.\nSagt med andre ord, jeg føler mig klar til at komme tilbage til bloggens egentlige formål og jeg håber du vil være med.\nJeg har flere gang berørt det herinde på bloggen, drømmen om at sælge vores hus og finde en bolig som passer til vores måde at leve på.\nI juni måned tog vi endelig første skridt til at udleve den drøm, vi satte vores hus til salg, hvis du skulle have lyst til at se hvordan vi bor, kan du finde vores hus her.\nHvad der skal ske når vi har solgt, er ikke afklaret endnu. Lige nu tager vi et skridt af gangen, i sig selv er det en ganske god ting, at vi har gjort noget ved vores drøm, i stedet for bare at snakke om det.\nForår og sommer er lig med fødselsdagssæson her i huset. For mit vedkommende var årets fødselsdag lig med et nyt årti, nemlig 40’erne. Et årti jeg virkelig har gruet for, til stor undren for blandt andet min mand, fordi han tænker at hver eneste dag vi vågner og har det godt er en fantastisk dag, og at ens alder jo bare er et tal.\nFor mig handler det i høj grad om, at jeg ikke skal have flere børn, en ting er, at jeg er mere end godt tilfreds med de 4 jeg har. Men det at naturen siger stop, har jeg det lidt anstreng med.\nNår det er sagt, så vil jeg på ingen måde lægge skjul på at jeg befinder mig et særdeles godt sted i livet, og min 40 års fødselsdag i juni, var en dejlig dag.\nEt langt blogindlæg har nået sin slutning, til sidst er der blot at ønske dig rigtig god lørdag.\n♥ kærligt Rikke\n2 Replies to “Fremtid og fødselsdag”\n16. juli 2018 kl. 09:12\nTillykke med de 40 år. Personligt er jeg super godt tilfreds med 40’erne, hvor mine 30’ere var mere turbulente. Håber du får landet bloggen det rette sted for dig 🙂 og god sommer. Kh. Birgitte\n16. juli 2018 kl. 22:54\nTak Birgitte. Jeg tænker absolut også, at der er potentiale i 40’erne. Er helt sikker på, at jeg får landet bloggen på det rigtige sted for mig. Kan allerede nu mærke en virkelig stor blogger lyst, og det er dejligt. Rigtig god sommer til dig også.\nPrevious Previous post: Børn der griner og fugle der synger\nNext Next post: Bog anbefaling Livsklog og humoristisk bog fuld af glimmer


Dag ud og dag ind aflyses retsmøder på Frederiksberg: Forbrydere udskyder deres dom ved at melde sig syge eller begå ny kriminalitet\nAflyste og udsatte retsmøder er et problem ved Byretten på Frederiksberg. Tiltalte melder sig syge eller begår ny kriminalitet, så sagerne vokser sig større og større og derfor må udsættes, siger retspræsident Christian Lundblad. Andre retskredse genkender problemet, men i forskellig grad.\nSystemet fungerer ikke efter hensigten, mener Christian Lundblad, retspræsident ved Byretten på Frederiksberg, om det faktum, at flere og flere retsmøder bliver udsat. Fold sammen\nLørdag d. 25. januar 2020, kl. 11.52\nFrustrationen har efterhånden hobet sig op. For som det er i dag, fungerer systemet ikke efter hensigten.\nHver dag oplever retspræsident Christian Lundblad, at vidner møder forgæves op i retten, fordi retsmøder bliver udskudt. Tiltalte dukker ikke op, og tilbage står de involverede og kan se langt efter sagens afgørelse.\n»En tiltalt, som ikke er varetægtsfængslet, kan i realiteten selv bestemme, om vedkommende vil have sin sag afgjort eller ej,« siger Christian Lundblad.\nDet er opråbet fra retspræsident ved Byretten på Frederiksberg. Christian Lundblad kalder det »et betydeligt problem«, at mange retsmøder bliver aflyst, fordi tiltalte melder sig syge eller begår ny kriminalitet, efter at en sag er indledt ved retten.\n»Domstolene – og gerne i dialog med politikerne – bør finde ud af, hvordan vi undgår de mange aflyste retsmøder,« siger han.\nFor konsekvenserne er ifølge Lundblad alvorlige:\nRetssikkerheden svækkes, fordi sagsbehandlingstiderne bliver længere. Beviserne bliver vanskeligere at føre, fordi tiden eksempelvis udvisker vidners hukommelse. Derudover skal hele planlægningen, som Christian Lundblad formulerer det, gøres forfra. Og det kan være en logistisk udfordring, for en retssag involverer mange forskellige personer: en eller flere tiltalte, forsvarer, vidner, dommer, domsmænd og anklager.\nOg i ventetiden står ofrene tilbage. Berlingske skrev i forrige uge om tidligere restaurantejer Thomas Lindblads oplevelse med problemet. For snart tre år siden blev hans restaurant røvet af en maskeret mand med en kniv. Men sagen er endnu ikke afsluttet på grund af udsatte retsmøder.\nHandler om retssikkerhed\nProblemet består ifølge Christian Lundblad af to dele, som er en anelse tekniske, men afgørende for at forstå retspræsidentens budskab:\nDen første del af problemet er, at retten ifølge retsplejeloven bør tage stilling til samtlige af de forhold, en tiltalt har begået, når vedkommende møder i retten. Og den model er ifølge Lundblad ikke altid holdbar.\n»Hvis en tiltalt begår noget strafbart inden et planlagt retsmøde, bør de nye forhold inddrages i sagen, og praksis er, at det er sådan, det fungerer. Det betyder, at sagerne vokser konstant i takt med de nye forhold. Det er en snebold, der bliver større og større og endnu sværere at slutte. Det går ud over sagsbehandlingstiderne, som påvirker retssikkerheden.«\nHvis en person eksempelvis er tiltalt for vold, har retten måske afsat en halv dag til retsmødet. Og hvis vedkommende i mellemtiden begår ny kriminalitet, skal retten muligvis afsætte mere tid, og derved vil retsmødet blive udskudt. Derudover skal politiet og anklagemyndigheden også til bunds i den nye efterforskning, hvilket også kan trække forløbet ud, forklarer Christian Lundblad.\n»En tiltalt, som ikke er varetægtsfængslet, kan i realiteten selv bestemme, om vedkommende vil have sin sag afgjort eller ej,« siger retspræsident ved Frederiksberg Byret, Christian Lundblad. Fold sammen\nDen anden del af problemet er ifølge Lundblad, at tiltalte kan melde sig syg inden et retsmøde. Vedkommende skal blot aflevere en lægeerklæring, og så skal retten indkalde til et nyt retsmøde.\n»Selvfølgelig skal folk kunne melde sig syge. Men det kan stadig lade sig gøre at snyde systemet, fordi det at få en lægeerklæring jo også kan handle om ens forhold til sin læge,« siger han.\nHvis tiltalte udebliver fra retten uden forklaring, kan retten dømme op til seks måneders fængsel uden tiltaltes tilstedeværelse. Men ved en sygemelding regnes det ikke for, at vedkommende er udeblevet.\nHvis lægeerklæringen ikke kommer, eller hvis tiltalte blot udebliver, kan dommerne beslutte, at tiltalte skal anholdes og bringes til retten.\n»Men sagen er jo bare den, at anholdelsesbeslutningen indebærer, at vi laver et nyt retsmøde og orienterer tiltaltes forsvarer, og så skal politiet hente tiltalte 24 timer inden retsmødet, og det sker jo bare ikke. Det har politiet ikke ressourcer til.«\nHvorfor er det afgørende, at retsmøder ikke bliver aflyst?\n»Det er et spørgsmål om retssikkerhed. Jo længere tid der går, desto sværere er det for vidner at huske forløbet, og det samme gælder tiltalte. Endvidere kan lange sagsbehandlingstider føre til en nedsat straf, som det står skrevet i straffeloven. Desuden betyder det også spildte ressourcer for domstolene og alle andre aktører i straffesagerne.«\nChristina Breinstrup, dommer ved Retten i Glostrup\n»Det er legitimt at være syg og derfor melde fra til et retsmøde. Fokus skal være dér, hvor der ikke ligger reel sygdom bag.«\nChristian Lundblad har været retspræsident ved Byretten på Frederiksberg i tre år. Forinden var han retspræsident ved byretten i Aalborg i ni år, og ifølge ham er tiltaltes respekt for at møde op i retten større i Jylland, end den er i København.\n»Jeg oplever, at jeg har langt flere aflyste retsmøder her, end jeg havde i Jylland. Det må jeg erkende.«\nHvor ofte bliver retsmøder aflyst?\n»Jeg vil skyde på, at vi har to-tre aflyste retsmøder om dagen.«\nHvor mange retsmøder kører Frederiksberg Byret igennem om dagen?\n»Taler vi om domsmandssager, som vi gør her, har vi i gennemsnit 10 om dagen.«\nMen er det ikke et lille antal retsmøder, der så bliver aflyst?\n»Det kan man diskutere. Det er jo mellem 10 og 20 procent, hvis vi ikke sætter det højt.«\nIfølge Christian Lundblad er der »en underlig tilbøjelighed til«, at hvis en sag én gang er blevet udskudt, sker det typisk igen. Som oftest, fordi tiltalte ikke kommer, siger han.\n»Jeg har ikke statistik på det, men jeg vil tro, at førstegangsforbrydere er mere tilbøjelige til at møde end personer, der gentagne gange begår kriminalitet og derved kender systemet bedre. Vi har eksperimenteret med, når det somme tider er muligt, at planlægge et aflyst retsmøde til for eksempel en uge senere. Fordi man derved lægger mere pres på, end hvis retsmødet først kan finde sted et halvt år senere.«\n»Men det er svært at omberamme inden for en kort periode.«\nI forrige uge kom en række dommere i Berlingske med en advarsel om, at presset på domstolene er stigende, og i en nær fremtid kan presset øges så markant, at borgernes retsfølelse vil lide et knæk. Tal fra Domstolsstyrelsen viste nemlig, at antallet af sager hober sig op ved byretterne, mens sagsbehandlingstiderne bliver længere og længere. Og med styrkelsen af politiet – og senest anklagemyndigheden – vil presset stige yderligere, frygter dommerne.\nMikael Sjöberg, der er formand for Dommerforeningen, siger, at aflyste retsmøder er et problem for domstolene. Han siger samtidig, at den stigende sagsbehandlingstid ikke har noget at gøre med udeblivelserne – »i hvert fald kun for en mindre del«.\nIfølge Sjöberg er det dog sat skarpt op, at »en tiltalt, som ikke er varetægtsfængslet, i realiteten selv kan bestemme, om vedkommende vil have sin sag afgjort eller ej«, som Lundblad indledningsvist formulerede det.\nSjöberg påpeger, at der er gennemført en række initiativer, som har reduceret problemet. Eksempelvis nævner han, at retten kan dømme op til seks måneders fængsel, hvis tiltalte udebliver.\n»Det er en meget anvendt regel. Senest kan man også udvise, selv om vedkommende er udeblevet. Der er heller ikke tvivl om, at siden domstolene overtog forkyndelsen, og den er blevet digitaliseret, møder langt flere.«\nMen hvordan det resterende af problemet skal løses, er ifølge Sjöberg vanskeligt at tage stilling til. Hvis tiltalte er lovligt udeblevet på grund af sygdom, er det svært at afhøre vidner, mener han.\n»Vi lever trods alt i en retsstat, og sygdom er enhver mands herre. Det er altid bedst, at tiltalte hører, hvad vidnerne siger i vedkommendes sag,« påpeger Mikael Sjöberg.\n»Der findes nogle, som tager os ved næsen, men det er en svær diskussion, fordi alle kan blive syge. Der er ikke tvivl om, at det trods indførelsen af mere udførlige lægeerklæringer er muligt at løbe om hjørner med systemet. Men hvad skal alternativet være?«\nChristian Lundblad, retspræsident ved Retten på Frederiksberg\n»Der er ingen tvivl om, at det især for vidnerne, som møder forgæves, er en stor belastning. «\nBerlingske har også talt med Søren Axelsen, der er retspræsident ved Københavns Byret. Han siger i lighed med Christian Lundblad, at aflyste og udsatte retsmøder er et benspænd i hverdagen.\nElisabet Michelsen, retspræsident ved Retten i Lyngby, fortæller, at hun ikke oplever noget stort problem med udsatte retsmøder. Samtidig siger hun, at der findes sager, som trækker længe ud netop på grund af udsættelser af forskellige grunde.\n»Det er selvfølgelig meget uhensigtsmæssigt i de enkelte tilfælde. Men jeg tror, at demografien spiller en rolle, i forhold til hvor stort et problem det er i de forskellige retskredse. I vores kreds har vi forholdsmæssigt flere civile sager og færre straffesager end ved de andre storkøbenhavnske retter.«\nChristina Breinstrup, dommer ved Retten i Glostrup, siger, at der er mange årsager til udsatte retsmøder, men at sygdom blandt tiltalte er en af dem.\nHun fortæller, at det kan være et benspænd for sagsbehandlingen, hvilket det også er, når en tiltalt gentagne gange begår ny kriminalitet.\n»Det er en udfordring for sagsbehandlingen, når nye forhold kommer til en sag, og det fører i nogle tilfælde til udsættelse af retsmødet.«\nDomstolsstyrelsen oplyser til Berlingske, at den ikke har data, der belyser antallet af udsatte retsmøder eller årsagerne dertil. Men DR Nyheder lavede i efteråret 2017 en rundspørge hos landets 24 retskredse, hvor retspræsidenterne i kredsene oplyste, at »man jævnligt oplever, at retssager bliver udsat«.\nUlejlighed og bekymring\nIfølge Christian Lundblad er noget af det mest problematiske ved udsættelserne, at vidner møder forgæves i retten og skal komme igen efter flere måneder.\n»For almindelige mennesker, der kun få gange i deres liv skal møde i retten, er den ulejlighed og bekymring, som de bliver udsat for, et kæmpe problem. Og så bliver vidneudsagnet som bevis jo ringere, som tiden går.«\nChristian Lundblad foreslår, at retten i højere grad bør afgøre de forhold, som den kan på tidspunktet.\n»Der er trods alt både ofre og vidner, som venter på afgørelse i sagen. Tiltalte må i mange tilfælde kunne leve med, at de andre forhold vil blive afgjort på et senere tidspunkt.«\n»Skal tiltalte ikke kunne melde sig syg på samme måde, som det hidtil har været muligt? Skal vi bruge andre redskaber for at kunne fremme sagerne? Der er ingen tvivl om, at det især for vidnerne, som møder forgæves, er en stor belastning. Vi skal afhøre vidnerne, når de er kommet, således de ikke skal indkaldes til flere møder.«\nDommere advarer Christiansborg: Domstolene nærmer sig smertegrænsen – og det vil borgerne få at mærke\nFor tre år siden pressede en maskeret mand en kniv mod Thomas’ hals. Manden er stadig ikke dømt\n21.249 straffesager henlagt – »Det er en katastrofe for vores retssikkerhed«\nOfre anmelder forbrydelser, men Københavns Politi må lade mistænkte gerningsmænd gå frit rundt i ugevis\nForbrydere udskyder deres dom ved at melde sig syge eller begå ny kriminalitet: Nogle personer udnytter systemet bevidst, mener DF


Forskjell mellom versjoner av «Ulfssø» – heimskringla.no\nForskjell mellom versjoner av «Ulfssø»\nRevisjonen fra 26. mar. 2015 kl. 15:52 (vis kilde)\nNåværende revisjon fra 26. mar. 2015 kl. 15:54 (vis kilde)\nGudmund lod ham da staae op, gik til Gaarden og traf Sigrid udenfor. Han bringer hende Brødrenes Hilsen, med Tilføiende, at de bede hende om at hjelpe Den, der har skjænket dem Livet. Sigrid førte ham da op paa Loftet over Stalden og gav ham en Drik Viin, som styrkede ham meget. Hun beskrev ham nu Graven paa Ladet og gav ham det Raad, at lade sig drive af hendes Fader, naar de brydes, henimod den, men naar de have naaet Randen, skal han springe over og lade hendes Fader falde ned i Graven, dog skal han ikke dræbe ham. Hun siger, at hendes Fader nu sover, men at han snart vil vaagne, derfor skal han gaae henimod Gaarden og banke paa Døren. Gudmund gjør, som hun sagde; men idet den Gamle hører Slagene, reiser han sig op af Sengen og siger, at nu er da endelig Gudmund kommen og nu skal han faae Lov til at vise, hvad han duer til. Bonden løber ud, men om gjensidige Hilsener bliver der ikke Tale, tvertimod tage de strax Tag sammen, og det bliver en haard Dyst. Gudmund indseer snart, at han ikke har meer end Halvdelen af den Gamles Kræfter, derfor værger han sig blot, men angriber ikke. Den Gamle vil have ham hen til Graven, og Gudmund lader sig drive derhen, men idet de have naaet den, springer Gudmund over og vipper den gamle paa Hovedet ned i den. Idetsamme kommer Sigrid og de to Brødre, med hvem Gudmund før havde Brydekampen, og bede ham om at skjænke deres Fader Livet, men han lover at gjøre det, hvis de fra den Stund af ikke tilføie ham Meen; dette lovede den Gamle høit og helligt. Han blev da trukket op, og nu takkede han Gudmund for Livet og bød ham indenfor, men sagde, at han dog ikke kunde vide, hvorledes hans ældre Sønner vilde finde sig i dette Udfald af Sagen, naar de kom hjem. Siden blev Gudmund beværtet som Gjæst, men blev om Kvelden lukket inde i et Kammer. Saa kom de ældre Brødre hjem og spurgte, om Gudmund gjæstede i Graven. Den Gamle fortæller, hvorledes Alt var gaaet til, men de blive rasende herover og ville bryde Kammerdøren op. Den Gamle gaaer da hen for Døren og siger, at først skulle de dræbe ham, hvis de ville gjøre sig til Frednidinger og dræbe Gudmund. Herved formildedes de og gik tilsengs. Morgenen der paa fremstillede den Gamle Gudmund for dem og bød dem ikke at gjøre ham nogen Fortræd. Gudmund blev der om Vinteren; han syntes godt om Sigrid, thi hun var en fager Kvinde og derhos anseelig af Væxt og saa stærk, at hun kunde maale sig med alle sine Brødre. Hun og Gudmund bleve gode Venner. Om Vaaren længtes han tilbage til Bygden, og Sigrid, der gik med Barn, vilde følge med ham; den Gamle søgte ikke at afholde hende derfra, og Gudmund drog nu afsted med hende, og ikke standsede han, før han kom til Mælifellsaa, hvor Alle bleve glade over at see ham igjen, hvem de længst troede død og borte. Han ægtede Sigrid, de boede længe paa Mælifellsaa, og hun blev holdt for en udmærket og høisindet Kvinde. Efter hendes Bortreise og deres Faders Død fandt Brødrene Opholdet deroppe paa de øde Steder tungt og kjedsommeligt og derfor flyttede de ligeledes med alt deres Gods til Bygden. Nogle af dem bleve Bønder i Skagefjorden og Alle nøde de Anseelse som dygtige og flinke Mænd.\nGudmund lod ham da staae op, gik til Gaarden og traf Sigrid udenfor. Han bringer hende Brødrenes Hilsen, med Tilføiende, at de bede hende om at hjelpe Den, der har skjænket dem Livet. Sigrid førte ham da op paa Loftet over Stalden og gav ham en Drik Viin, som styrkede ham meget. Hun beskrev ham nu Graven paa Ladet og gav ham det Raad, at lade sig drive af hendes Fader, naar de brydes, henimod den, men naar de have naaet Randen, skal han springe over og lade hendes Fader falde ned i Graven, dog skal han ikke dræbe ham. Hun siger, at hendes Fader nu sover, men at han snart vil vaagne, derfor skal han gaae henimod Gaarden og banke paa Døren. Gudmund gjør, som hun sagde; men idet den Gamle hører Slagene, reiser han sig op af Sengen og siger, at nu er da endelig Gudmund kommen og nu skal han faae Lov til at vise, hvad han duer til. Bonden løber ud, men om gjensidige Hilsener bliver der ikke Tale, tvertimod tage de strax Tag sammen, og det bliver en haard Dyst. Gudmund indseer snart, at han ikke har meer end Halvdelen af den Gamles Kræfter, derfor værger han sig blot, men angriber ikke. Den Gamle vil have ham hen til Graven, og Gudmund lader sig drive derhen, men idet de have naaet den, springer Gudmund over og vipper den gamle paa Hovedet ned i den. Idetsamme kommer Sigrid og de to Brødre, med hvem Gudmund før havde Brydekampen, og bede ham om at skjænke deres Fader Livet, men han lover at gjøre det, hvis de fra den Stund af ikke tilføie ham Meen; dette lovede den Gamle høit og helligt. Han blev da trukket op, og nu takkede han Gudmund for Livet og bød ham indenfor, men sagde, at han dog ikke kunde vide, hvorledes hans ældre Sønner vilde finde sig i dette Udfald af Sagen, naar de kom hjem. Siden blev Gudmund beværtet som Gjæst, men blev om Kvelden lukket inde i et Kammer. Saa kom de ældre Brødre hjem og spurgte, om Gudmund gjæstede i Graven. Den Gamle fortæller, hvorledes Alt var gaaet til, men de blive rasende herover og ville bryde Kammerdøren op. Den Gamle gaaer da hen for Døren og siger, at først skulle de dræbe ham, hvis de ville gjøre sig til Frednidinger og dræbe Gudmund. Herved formildedes de og gik tilsengs. Morgenen der paa fremstillede den Gamle Gudmund for dem og bød dem ikke at gjøre ham nogen Fortræd. Gudmund blev der om Vinteren; han syntes godt om Sigrid, thi hun var en fager Kvinde og derhos anseelig af Væxt og saa stærk, at hun kunde maale sig med alle sine Brødre. Hun og Gudmund bleve gode Venner. Om Vaaren længtes han tilbage til Bygden, og Sigrid, der gik med Barn, vilde følge med ham; den Gamle søgte ikke at afholde hende derfra, og Gudmund drog nu afsted med hende, og ikke standsede han, før han kom til Mælifellsaa, hvor Alle bleve glade over at see ham igjen, hvem de længst troede død og borte. Han ægtede Sigrid, de boede længe paa Mælifellsaa, og hun blev holdt for en udmærket og høisindet Kvinde.\nEfter hendes Bortreise og deres Faders Død fandt Brødrene Opholdet deroppe paa de øde Steder tungt og kjedsommeligt og derfor flyttede de ligeledes med alt deres Gods til Bygden. Nogle af dem bleve Bønder i Skagefjorden og Alle nøde de Anseelse som dygtige og flinke Mænd.\nNåværende revisjon fra 26. mar. 2015 kl. 15:54\nSøndentil i Skagefjordsdalene findes en fiskerig Sø, som hedder Ulfssø og har faaet sit Navn paa følgende Maade. Engang boede der en rig Bonde paa Mælifellsaa, som havde en Søn ved Navn Gudmund, der i alle Henseender var en haabefuld ung Mand; han havde gode Kræfter og var en dygtig Bryder. Han var ofte ude at søge efter Kvæg, og hvergang der skulde søges, var han Formand eller Fjeldkonge, som Rangvellingerne kalde det. Engang gik Gudmund tilligemed flere Mænd ud for at søge efter forsvundne Faar; som han gik og søgte, blev han alene med en Dreng, og de kom til Ulfssø. Der saae de to Lam, som de gave sig til at forfølge. Søen var tillagt, og de saae, at ude paa Isen laa der en Mand og fiskede. Da Gudmund og hans Ledsager nærmede sig Søen, stod Fiskeren op, greb en Øxe, der laa hos ham, tog Tilløb og gled henimod Gudmund. Neppe faaer Drengen dette at see, før han tager Foden paa Nakken, men Gudmund venter paa Manden. Da denne var i Nærheden af Gudmund, huggede han efter ham med Øxen, men Gudmund veg tilside. Øxen faldt ud af Haanden paa Udliggermanden, Gudmund fik fat i den, tog Tilløb og gled ud paa Søen, hvor den Anden gav sig til at forfølge ham. Saaledes bleve de ved en Stund, til Gudmund saae sit Snit; da vendte han sig om og gav Udliggermanden Banehug; men idet denne fik Hugget, kaldte han med høi Røst paa Brand, Thorgils og Olaf. Siden gik Gudmund til sine Folk og fortalte dem hvad der var skeet. De gik da Mange i Følge til Søen, men da var den Døde forsvunden; de saae, at han var bleven bragt derfra, thi Blodsporene paa Isen viste op af Vandet. Efter den Tid blev Gudmund hjemme og gik aldrig bort for at søge Faar; thi man frygtede for, at Udliggermændene vilde ligge paa Luur efter ham. Da skete det engang seent paa Sommeren, at Hyrden paa Mælifellsaa blev syg, og der var Ingen paa Gaarden til at samle Faarene, uden Gudmund. Han gik derfor afsted, men kunde intetsteds finde dem. Han blev ved at gaae heelt op paa Hederne, men heller ikke der fandt han Faarene. Da faldt der en saa tæt Taage, at han ikke vidste, hvor han gik, men dog blev han ved at gaae, indtil han seer en stor Flok Faar og en Mand hos dem. Denne, der var en Udliggermand, angriber strax Gudmund, og de brydes længe, indtil Gudmund faaer fældet sin Modstander. Udliggermanden beder om Fred og lover at ville lønne ham vel derfor. Gudmund spørger, hvo han er og hvor han har hjemme. Udliggermanden svarede, at han hed Olaf og var Broder til ham, han havde dræbt paa Søen, men Ulf havde han heddet. »Vi ere sex Brødre, og jeg er den yngste og den mindste af os Alle. Min Fader boer paa en Gaard kort herfra, og han har tryllet Dig hid, thi han vil lønne Dig for sin Søns Drab; paa Ladet har han ladet grave en Grav og Dig har han bestemt til Gjæst i den. Vi have en Søster, som hedder Sigrid og som vor Fader elsker høiest; hun kan yde Dig den bedste Hjelp, hvis hun ellers vil give Dig en Haandsrækning. Min Broder Brand er her i Nærheden, og kunde Du faae ham under din Fod, saa at Du kom til at skjænke os Begge Livet, da vilde hun nok yde Dig al den Hjelp, hun formaaer.« Derefter lod Gudmund Olaf staae op, og han fortsatte derpaa sin Vei, til han traf paa Brand. De brydes, og det lykkes Gudmund at faae Brand under sig. Da beder denne om Naade og lover ham Hjelp, idet han ganske beretter ham det Samme, som Olaf før fortalte ham.\nHentet fra «http://heimskringla.no/index.php?title=Ulfssø&oldid=31305»\nDenne siden ble sist redigert 26. mar. 2015 kl. 15:54.


COVID-19: Nyt takeaway-concept under coronakrisen redder cateringfirma\nFrimanns Gourmet fik aflyst alle arrangementer på grund af coronakrisen. På ganske kort tid havde cateringfirmaet mistet sin omsætning for den periode, der normalt er årets travleste. Men i stedet for at sende kokkene hjem er der aftalt arbejdsfordeling, og firmaet laver nu takeaway-måltider i et nyt koncept - med overvældende succes.\nI 2009 forlod Claus Frimann den finansielle sektor for at starte cateringfirmaet Frimanns Gourmet. I dag har firmaet 5-8 ansatte, afhængigt af sæsonen, og faciliteterne breder sig over 600 kvm tæt ved kanalen i Næstved.\nVirksomheden er kunde hos statsautoriseret revisor Lars Pedersen, Beierholm Næstved.\nKerneforretningen er mad til selskaber over hele Sjælland, og der er normalt særligt travlt i foråret og om sommeren, hvor der afholdes konfirmationer, bryllupper, sommerfester mv. Firmaet transporterer selv maden ud til kunderne og kører ofte lange ture, da omkring 80 % af omsætningen ligger uden for Næstved og omegn.\nSådan har coronakrisen ramt virksomheden\nFra slutningen af februar stoppede bookingerne så småt med at tikke ind, og dagen efter statsministerens første pressemøde om coronakrisen den 11. marts blev Claus kimet ned af kunder, der ville afbestille.\nPå ganske kort tid havde cateringfirmaet mistet sin omsætning for den periode, der normalt er årets travleste.\nClaus konsulterede firmaets bank, de ansattes a-kasse samt det lokale jobcenter og indkaldte derpå medarbejderne til et personalemøde. Her blev de præsenteret for to scenarier: enten skulle der laves en arbejdsfordeling, hvor medarbejderne gik på deltid og fik supplerende dagpenge, eller også skulle de vælge lønkompensation, hvor de ansatte sendes hjem under krisen. Valget faldt på arbejdsfordeling. Køkkenet kunne dermed fortsætte sin drift.\nTakeaway holder køkkenet i gang\nClaus havde længe talt med sin kone om, at takeaway kunne være en mulighed for firmaet i de stille perioder uden for højsæsonen. Det var oplagt at prøve konceptet af under coronakrisen, hvor den normale forretning er i knæ.\nDen første søndag efter statsministerens pressemøde annoncerede Claus derfor en takeaway-løsning, hvor lokale kunder kan købe et dagligt måltid efter en fast uge-plan.\nKommunikationen foregår på firmaets Facebook-side. I det første opslag bad Claus Frimann de knap 4.000 følgere om hjælp til at udnytte køkkenets kapacitet og arbejdskraft under coronakrisen. Opslaget er siden blevet delt mere end 500 gange – primært af lokale borgere, som gerne vil hjælpe i en svær tid.\nTakeaway-ordningen har været en overvældende succes. De 400 daglige måltider bliver allerede udsolgt dagen før, og Claus har nu kaldt samtlige ansatte tilbage på fuld tid. Claus mener, at succesen både skyldes lokalbefolkningens iver efter at hjælpe og den skarpe pris:\n”Det er fuldstændig velovervejet, at vi har den lave pris. I min verden er det vigtigt, at når man beder lokalbefolkningen om hjælp, så skal man også sætte en rigtig god pris på sin vare. Så skal man ikke vise, at man tjener mange penge på det. Man skal vise, at det her laver vi for at overleve – det er for at dække udgifter til medarbejdere og til huslejen,” siger Claus Frimann.\nEn løsning, der vil fortsætte efter krisen\nEfter krisen er planen at fortsætte ordningen i en egentlig delikatesseforretning, som bygges i de eksisterende lokaler.\n”Rigtigt mange af vores kunder har sagt: ’Du kan jo ikke stoppe igen bagefter. Hvad skal vi så gøre?’. Og det er jo rigtigt. Vi har opbygget et kundegrundlag, som vi ikke vil gå ud og skuffe igen bagefter. Så krisen har faktisk hjulpet os til at finde et nyt produkt, som vi kan gå videre med,” siger Claus.\nTænk i nye forretningsmuligheder, der kombinerer virksomhedens kernekompetencer og de lokale kunders interesse for at hjælpe under krisen.\nBrug de sociale medier aktivt i at nå ud til kunder og lav gerne daglige opslag. Det skaber dialog, feedback og betyder, at du hurtigere får flere følgere og opbygger et stærkere kundegrundlag.\nHav medarbejderne med hele vejen og inkludér dem i beslutningerne. Medarbejderne må stole på, at det man gør, er det rigtige, og det gør de særligt, hvis dialogen er helt åben og ærlig.\nCOVID-19 kundecase: Hurtig realisering af forretningsidé bar frugt under krisen


De bedste lejlighedshoteller i Fort Worth - TripAdvisor\nAlle specialiserede indkvarteringssteder i Fort Worth\nFeriehuse i Fort Worth\nLejlighedshoteller i Fort Worth\nLejligheder i Downtown Fort Worth\nBedste lejlighedshoteller i Fort Worth, Texas\nAnden indkvartering i Fort Worth\nNr. 1 af 11 specialiserede indkvarteringssteder i Fort Worth med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 11 specialiserede indkvarteringssteder i Fort Worth med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 11 specialiserede indkvarteringssteder i Fort Worth med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Fort Worth (17)\n39,5 km fra Fort Worth\nNr. 1 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Irving\n49,1 km fra Fort Worth\nNr. 4 af 18 specialiserede indkvarteringssteder i Dallas\n49,6 km fra Fort Worth\nNr. 3 af 18 specialiserede indkvarteringssteder i Dallas\n56,6 km fra Fort Worth\nNr. 2 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Plano\n58,2 km fra Fort Worth\nNr. 1 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Plano\n65,7 km fra Fort Worth\nNr. 2 af 2 specialiserede indkvarteringssteder i Mesquite\n49,2 km fra Fort Worth\n49,8 km fra Fort Worth\n38,9 km fra Fort Worth\n39,1 km fra Fort Worth\n48,5 km fra Fort Worth\nNr. 5 af 18 specialiserede indkvarteringssteder i Dallas\n51,2 km fra Fort Worth\n52,2 km fra Fort Worth\n53,8 km fra Fort Worth\nNr. 9 af 18 specialiserede indkvarteringssteder i Dallas\n59,4 km fra Fort Worth\n61,0 km fra Fort Worth\nNr. 3 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Plano\n67,4 km fra Fort Worth


Stahlsac Steel 27 - 82 L - Kategori: Dykkertasker\nAldrig har dykning været så populært over hele verden, og det gælder både flaskedykning og fridykning. Uanset hvor interessen for dykning kommer fra, er en stor del af det, det dykkerudstyr man bruger. Vores populære kategori Tasker, er en de kategorier indenfor dykning der sælger rigtig godt. Et sikkert dyk er et godt dyk, og det mundheld gælder også i Europa, og her i online shoppen findes mange mange produkter indenfor sikkerhed. De fantastisk oplevelser der venter under overfladen bringer dig tættere på naturen, når du så også har Stahlsac Steel 27 – 82 L med, så bliver smilet lige lidt bredere.\nStahlsac Steel 27 – 82 L kan på grund af dens store popularitet nu findes i den altid eftertragtede varekategori Tasker. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Stahlsac Steel 27 – 82 L ved den velkendte shop Dykkerbutikken, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, deriblandt også produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.


Billige Gardiner i Fabjerg → DK's billigste Gardiner. Klik her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for gardiner i Fabjerg? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for gardiner i Fabjerg som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Fabjerg. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du gardiner i Fabjerg\nMål op til dine gardiner i Fabjerg\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine gardiner i Fabjerg online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nGardiner Nørresundby Aalborg\nGardiner Tjørneby Lolland\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier GardinerTags billige gardiner Fabjerg, gardin Fabjerg, gardin til skråvindue Fabjerg, gardiner efter mål Fabjerg, gardiner online Fabjerg, gardiner på mål Fabjerg, gardiner til køkken Fabjerg, gardiner til ovenlysvinduer Fabjerg, gardiner til skråvinduer Fabjerg, lange gardiner Fabjerg