NYT SYN PÅ HENSYN. - et studie af adfærd på Nørreport og Østerports S-togsperron. Nina Marie Rasmussen, Sofie Amalie Grove, - PDF\nNYT SYN PÅ HENSYN. - et studie af adfærd på Nørreport og Østerports S-togsperron. Nina Marie Rasmussen, Sofie Amalie Grove,\nDownload "NYT SYN PÅ HENSYN. - et studie af adfærd på Nørreport og Østerports S-togsperron. Nina Marie Rasmussen, Sofie Amalie Grove,"\n3 NYT SYN PÅ HENSYN - et studie af adfærd på Nørreport og Østerports S-togsperron Af Nina Marie Rasmussen, Sofie Amalie Grove, Julie Egede Hansen og Lin Routhe Jørgensen Vejleder John Pløger Roskilde Universitet semester Det Humanistisk Teknologiske Basisstudium 2\n4 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Emne Motivation Problemfelt Problemformulering DSB kampagne Metode Introduktion til metode Opbygning af projektmetode Afgrænsning af projektet DSB Videoobservation Den Teoretiske ramme Begrebsafklaring Adfærd Hensyn Tid Kommunikation Mikro- og makrosociologi Sociotekniske systemer Arbejdsspørgsmål til Teorien Observation Argumentation for valg af observation Deltagerrolle og åbenhed Observationsforløb, fokus og varighed Valg af Østerport og Nørreport Fokus og dataindsamling Varighed Forventninger\n5 2.8 Semesterbinding Teknologiske systemer og artefakter Subjektivitet, teknologi og samfund Teori Introduktion til teori Erving Goffman Adfærdsregler Forpligtigelser og forventninger Kropslige signaler Bevægelsesenheder og uformelle færdselsregler Malene Freudendal-Pedersen Ubevidst/upåagtet Moderne tid og pauser Bruno Latour Aktører Netværk ANT som analyse apparat Donald Arthur Norman Affordances Crowding Opsamling Analyse Introduktion Anvendte begreber Flow Brud på flow Tendenser Adfærdsregel: ind- og udstigning ved tog De fysiske rammer Nørreport Station Østerport station Analyse af Nørreport station Adfærdsmønstre på Nørreport stations S-togs perron Tætheds fornemmelsen på stationen Fordeling og placering mennesker imellem\n6 Bevægelse/flow En ønsket uopmærksomhed Adfærd ved dørene Bevægelse ved tog Placering foran døren Den gule stribe som før-kø Episoder ved dørene Blind mand med hund Pige på vej ind i toget bliver forhindret Ældre dame står i vejen for ung dame Analyse af Østerport station Adfærdsmønstre på Østerports S-togs perron Fart, stress og bevægelse Offentlighed Indretning og adfærd Adfærdsanalyse: Dørene på Østerport station Episoder på Østerport station Den blinde mand Opsamling og sammenligning De to stationers rum, og mennesketæthed Perronernes designmæssige indretning Flows/ brudte flows Sammenligning af to episoder galanteri Udstigning ved dørene Interaktion Diskussion Diskussion af analyse Adfærdsregler Diskussion af metodiske valg Hensyn, teori og begreber Evaluering af observations metode Sammenkædning mellem teori og empiri Perspektivering Introduktion\n7 6.2 Perspektivering Konklusion Litteraturliste: Bilag\n8 1. Indledning 1.1 Emne Udgangspunktet for opgaven er en generel undren over manglende hensyntagen i det offentlige rum. Projektrapporten omhandler adfærd på S-togsstationerne Nørreport og Østerport, belyst som et socioteknisk system. Her bruges aktør-netværksteorien som ramme for undersøgelsen hvor der fokuseres på både menneskelige og designmæssige faktorer. Disse analyseres ud fra sociologisk adfærdsanalyse, begreberne crowding og affordance og sættes i kontekst til det moderne menneskes generelle tidspres. 1.2 Motivation Masser af mennesker opholder sig hver dag i byrummet uden at være opmærksomme på, hvor mange valg de træffer. Valg omkring ruter, tempo og hvilke hensyn vi tager til de andre mennesker vi færdes blandt. De fleste af os er nok ikke bevidste om hvorfor vi vælger, som vi gør, og at de valg vi træffer, har en effekt. Motivationen for projektet bygger på egne erfaringer. I forbindelse med brugen af offentlig transport til og fra Roskilde Universitet har vi alle oplevet irritable og frustrerende situationer. Det er situationer de fleste kan nikke genkendende til. For eksempel folk der ikke rykker bagud i 5A bussen, så alle kan komme med. En tese kunne hedde at der i brugen af offentlig transport gælder en form for junglelov, og de generelle normer for hvordan vi burde opføre os er mindre synlige. Noget vi undrede os over, var om folk var opmærksomme på dette. Ved de fleste ikke, at de skal lade folk komme ud af S-toget, før de selv stiger ind? Med udgangspunkt i disse overvejelser, har vi stillet os undrende overfor, om man kan tale om generelle tendenser i menneskers adfærd ved brugen af offentlige transportmidler. 1.3 Problemfelt DSB har fra starten af uge 5 til slutningen af februar forsøgt at gøre opmærksom på en adfærdsproblematik på S-togstationer med kampagnen Vis hensyn- det smitter (Bilag 6). Med udgangspunkt i kampagnen vil vi i dette projekt belyse og analysere menneskers adfærd ved ind og udgangene på S-togene. Hvad påvirker menneskers adfærd i det offentlige rum? 7\n9 På tælledagen i 2007 påbegyndte mennesker en rejse på en S-togsperron 1. Man kan heraf antage at rundregnet ca mennesker bruger S-toget hver dag. På S-togstationer færdes altså mange mennesker og dette kunne være en grund til at de anstrengte situationer opstår. Vi stiller os kritiske overfor DSB s kampagne og overfor vores egne erfaringer og spørger os selv, hvor stort et problem det egentlig er? For at kunne analysere menneskers adfærd på perronen, har vi valgt at bruge Erving Goffman og aktør-netværksteorien som teoriramme. Erving Goffmans teorier tager udgangspunkt i adfærdssociologien, samtidig ville vi gerne belyse problematikken ud fra artefakters påvirkning på mennesker, derfor inddrages aktør-netværksteorien. Vi har afgrænset vores projekt til observationer på Nørreport og Østerport station. 1.4 Problemformulering Med ANT som teoretisk forståelsesramme: Hvordan kan man analysere menneskers adfærd på Nørreport og Østerport S-togs perron, med udgangspunkt i hensynstagen? 1 Østtælling 2007 DSB og DSB S-tog. Lokaliseret d. 28 maj 2010 kl Hjemmeside 1. 8\n10 1.5 DSB kampagne Herunder gøres rede for DSB's kampagne i korte træk. Vi finder det relevant at beskrive kampagnen som noget af det første, da der refereres til den gennem hele opgaven. To procent af de kundeklager som DSB og Metro Service modtager hvert år, handler om dårlig adfærd, for DSB betød det 89 klager i To procent lyder umiddelbart ikke som en stor procentdel, men DSB har alligevel set problemet som stort nok til at lancere en kampagne: Vis Hensyn Det Smitter. Kampagnen involverer ikoner opsat på dørene på S- togene, der ved hjælp af billeder af hænder og skrift, opfordrer folk til at vise hensyn til hinanden. (bilag 10) Adfærdskampagnen har til formål at få passagerne til at vise hensyn, gå hurtigere ind og ud af S-togene, vælge alternative døre og trække cyklen på perronen, således at S-togene undgår forsinkelser og passagerne lærer at tage hensyn til hinanden. (bilag 6) Vi har haft kontakt til Sune Fuchs, som arbejder for DSB og har været ansvarlig for at oprette kampagnen. Kampagnen forløb i februar måned og vi har efterfølgende fået tilsendt kampagne materiale (bilag 6 10). Det fremgår af resultaterne af undersøgelsen at kampagnen at budskabet blev taget godt imod, men at folk ikke har fået mere ud af det end det. Kampagnen har altså ikke haft den store effekt, i den forståelse at få folk til at vise mere hensyn. Dog stiller det stadig en interessant problemstilling op: Hvorfor viser folk ikke hensyn, når nu det er sådan en god ide? 2 Politikken artikel DSB vil have Emma Gad med i toget Lokaliseret 22. marst 2010 hjemmeside 10 9\n11 2. Metode 2.1 Introduktion til metode I dette kapitel beskriver vi de forskellige metodiske valg vi har truffet. Vi vil beskrive både vores opbygning af projektet og den anvendte observationsmetode. Vi vil også redegøre for vores afgrænsning af projektet, indenfor vores teori og vores observationsfelt. Vi vil give en beskrivelse af de begreber vi bruger, og til sidst beskrive hvordan vi besvarer vores semesterbinding. 2.2 Opbygning af projektmetode Projektet består af kvalitative observationer, som bliver analyseret og diskuteret ud fra en teoretisk ramme bestående af Erving Goffmans teorier, Bruno Latours aktør-netværksteori, Donald A. Normans affordance begreb og Marlene Freudendal-Pedersens afhandling om den moderne mobilitet. Udgangspunktet er DSB s kampagne: Vis Hensyn det smitter. Kampagnen forløb i februar måned og havde formålet at få folk til at vise mere hensyn ved ind- og udgangene i S-tog (bilag 6). Projektet bygger derved på en problematik DSB anerkender. Metoden bygger på kvalitative observationer, både på Østerport og Nørreport station. Vi har analyseret tendenser og enkelte tilfælde i forhold til vores teoretiske ramme. På baggrund af dette, kan vi udlede nogle konklusioner i forhold til de specifikke togstationer, men vi kan ikke sige noget om adfærd på togstationer generelt. Vi må stille os kritiske overfor vores metode, idet vi ikke får empirisk viden i forhold til hvorfor folk handler som de gør, men udelukkende analyserer på baggrund af hvordan de handler. Med denne metodiske fremgangsmåde ønsker vi at undersøge de situationer der opstår, på de anvendte stationer, når folk skal ind og ud af toget. Vi har ønsket at undersøge både folks adfærd, men også om rammerne omkring en togstation har nogen indvirkning på menneskers adfærd. 10\n12 2.3 Afgrænsning af projektet DSB DSB s kampagne Vis hensyn det smitter har i projektets begyndelse inspireret os til at tage problemstillingen op, omkring at vise hensyn. Vi har i denne sammenhæng taget deres ord for at der er et problem. Vi har afgrænset os fra at gå dybere ind i kampagnen end at se på dennes problemstilling, da det ikke var kampagnen der interesserede os, men dens fokus. Der var derudover ikke muligt for os at observere kampagnen, da den var afsluttet inden vi gik i gang med projektet. Vi har fået tilsendt resultaterne af DSB's evaluering af kampagnen, de har været med til at give os en ide om, hvad deres intentioner med kampagnen har været. I projektet stiller vi os kritiske overfor kampagnen (se afsnit x i perspektivering) Videoobservation Udgangspunktet for observationsmetoden var at inkludere videoobservation i vores projekt, det har dog ikke været muligt at få tilladelse til at filme på stationerne. Vi har fra starten prøvet at få fat i DSB for at ansøge, om at få lov til at filme, men har ikke fået svar, så vi måtte rette vores fokus mod egne observationer. Følgerne af denne beslutning gør at vores observationer bliver mere subjektive, og mindre grundige, da vi ikke havde mulighed for at gå tilbage til videomaterialet og se på situationerne igen. Kvaliteten af vores metode er herved blevet forringet. Dog mener vi at det er muligt at bruge observationerne som empirisk grundlag, da vi gennem vores observationer, stadig har fået indsamlet en del materiale (se afsnit 2.7). 2.4 Den Teoretiske ramme Projektet fokuserer på den fysiske adfærd. Den teoretiske ramme vil have sit fokus på to aspekter: den designmæssige påvirkning og den sociale adfærd. Vi har valgt at bruge sociologen Erving Goffmans teorier om menneskers adfærd. Goffman har vist sig at være særlig anvendelig i forhold til adfærdsregler, beskrivelsen af det offentlige rum og folks adfærdsmønstre. Noget han ser bort fra er en analyse af hvordan ikke-menneskelige faktorer har en indflydelse på vores adfærd. 11\n13 Vi har valgt at se på togstationen som et socioteknisk system, og antager at teknologi påvirker menneskers adfærd, derfor inddrages aktør-netværksteorien, af Bruno Latour, til at underbygge dette. Vi bruger aktør-netværksteorien til at forstå, hvordan man kan analysere på adfærden der udspiller sig i sammenspillet mellem mennesker og teknologi. Hermed bruger vi ikke ANT som et direkte begreb i analysen, men som en overordnet ramme for vores indgangsvinkel til projektets opbygning. Disse to teoretiske tilgange dannede grundlag for analysen af empirien. Aktør-netværkteorien kompenserer hermed for Goffmans teorier. Da Goffman udelukkende beskæftiger sig med den menneskelige side af adfærd, forklarer ANT derimod at de teknologiske faktorer også har indflydelse på vores adfærd. I vores tilfælde, teknologier såsom togets døre og togstationens indretning. De to andre teoretiker som er inddraget i analysen er Malene Freudendal-Pedersen og Donald A. Norman. Malene Freudendal-Pedersen (herefter Freudendal) har et konkret og nutidigt perspektiv på transportens rolle, i det moderne menneskes hverdagsliv og tidsfornemmelser. Denne vinkel bruges konkret til, at beskrive hvordan mennesker kan være presset i den moderne tids hverdagsmobilitet. Freudendals teorier sammenstilles med Goffmans teorier og giver en ekstra vinkel på, at den moderne livsstils tidspres, også har en påvirkning på vores adfærd. For at kunne belyse konkrete artefakters påvirkning på mennesker, har vi inddraget Donald A. Normans affordance begreb, da denne teori kan bruges til at underbygge aktørnetværksteorien. Vi bruger affordance begrebet til at beskrive hvordan mennesker aflæser et design og hvorvidt et design kan medvirke, eller modvirke til at skabe et flow i forbindelse med en togstation. Vi bruger teorien crowding til at beskrive hvordan mennesker handler i rum med stor mennesketæthed. Vi mener at sammenkoblingen mellem disse forskellige teorier, vil give et billede af hvordan man kan forstå menneskers adfærd på togstationer. 12\n14 2.5 Begrebsafklaring Adfærd Direkte observerbar måde at opfører sig på. Adfærd er et ofte forekommende begreb inden for sociologien, men afhængig af sammenhængen gives det et noget forskelligt indhold. Adfærd forstås altså forskelligt indenfor hvilken videnskabsteoretiske ramme man arbejder i (Andersen, Brante, Kornes 1998:7). Begrebet adfærd i projektet Når vi skriver adfærd handler det om, hvordan folk fysisk opfører sig, hvordan de handler. Adfærd beskrives i projektet indenfor de rammer Erving Goffman opstiller i sine teorier. Vi har valgt at kigge på en meget specifik adfærd, nemlig adfærd der opstår når folk bevæger sig på perronen i en transport situation. Men begrebet bruges også mere specifikt når folk bevæger sig ud og ind af toget. Ved adfærd menes altså fysiske handlinger i stationsrummet Hensyn Tage el. vise hensyn = være opmærksom på andres følelser, ønsker og behov 3 Når DSB har valgt at bruge sloganet Vis hensyn det smitter ligger det op til en diskussion af hvad hensyn er. DSB s overordnede mål har været at få togene af sted til tiden. Derfor brugte DSB begrebet hensyn med det formål, at få folk til hurtigt at stige af og på toget. Man kan sige at det hensyn der opfordres til er, at der skal ventes med indstigning til alle passagerer er kommet ud, og brug af alle døre (bilag 10). Vi mener derimod at hensyn er noget subjektivt der ikke kan defineres i regler. Man kan sige at hensyn er noget man viser hinanden, og det er op til den enkelte hvornår man mener der bliver vist hensyn overfor en, eller man viser hensyn overfor andre. 3 Ordbogen.com lokaliseret 02 juni 2010 kl Hjemmeside 9 13\n15 2.5.3 Tid I rapporten vælger vi at tage udgangspunkt i Freudendals tidsbegreb. Hun skelner imellem øjeblikkelig tid, i modsætning til klokketid (Freudendal-Pedersen 2007:138). Klokketid er, som ordet antyder, den tid vi kan se på uret. Den er et produkt af industrialiseringen og handler om, at vi deler vores hverdag op i tidsrum. Øjeblikkelig tid, er et udtryk for den måde vi lever i dag. Hvor vi konstant skal være klar til at reagere på nye informationer og impulser (Freudendal-Pedersen 2007: 138) Tingene går hurtigere og hurtigere og der stilles konstant krav til at vi skal forholde os til det, hvilket skaber et pres på os (Freudendal-Pedersen 2007: 139). Når vi bruger begrebet tid og tidspres, sammenstiller vi det med den øjeblikkelige tid. Vi er opmærksomme på at klokketiden også har en effekt, idet vi skal nå ting til en bestemt tid Kommunikation Kommunikation er mange ting, og sker hele tiden imellem os og omkring os. Fremstående forskere indenfor flere forskellige fagområder beskriver og forstår begrebet kommunikation forskelligt. Vi har i vores projekt valgt kun at se på kommunikation ud fra en semiotisk vinkel, dvs. hvordan tegn giver udtryk for indhold eller mening (Heradstveit og Bjørgo 1988:25). Vi bruger Ogden og Richards trekant til at beskrive hvordan tegnet referer til noget i den ydre verden, dvs. objekter, tilstande eller personer. Modellen viser, at hvert symbol (f.ex. et lyd- eller skriftbillede) modsvares af en reference (et begreb, en tanke, en tolkning) som på sin side modsvares af en referent (en ting ) I den ydre verden (Heradstveit og Bjørgo 1988:26). Imellem symbol, reference og referent viser pilene hvordan der sker en direkte sammenhæng, hvorimod stregen viser at der kun sker en indirekte sammenhæng mellem symbol og referent Mikro- og makrosociologi På mikroniveauet studeres individuel interaktion inden for små sociale enheder. På makroniveau studeres samfundsstrukturer, som påvirker interaktionen mellem aktører. ( ) 14\n16 Selvom der inden for sociologiens historie har været forsøg på at give enten mikroniveauet (ren individualistisk orientering) eller makroniveauet (rent kollektivistisk orienteret) forrang, er der i dag en bred accept af, at der sker en gensidig påvirkning mellem disse niveauer (Andersen, Brante, Kornes 1998:158). Vores observation bevæger sig på det mikrosociologiske plan. Vi har valgt en meget specifik situation og et meget specifikt område, hvor vi observerer individers adfærd Sociotekniske systemer STS theory is explicitly grounded in general system theory (Von Betalanffy 1950). Organisations are seen as consisting of two interdependent systems: a technical system and a social system. The technical system is composed of equipment and processes; the social system consists of people and tasks (Ketchum and Trist 1992) (Wang, Solan, Ghods: 322). Sociotekniske systemer (STS), er en teori hvor systemer belyses som både tekniske og sociale. Her henviser vi til semesterbindingen teknologiske systemer og artefakter (afsnit 2.8.1), hvor vi uddyber teorien sociotekniske systemer og gør rede for hvordan vi bruger teorien i opgaven. 2.6 Arbejdsspørgsmål til Teorien Vi har valgt at bruge arbejdsspørgsmål i teori afsnittet, for at indskrænke vores begrebsapparat til nogle få, men brugbare begreber fra de forskellige teoretikere. Vi har udarbejdet et arbejdsspørgsmål til de forskellige teorier. - Hvilke adfærdsregler og færdselsregler gør sig gældende, i det offentlige rum, ifølge Erving Goffman? - Hvordan påvirker tidens vores handling og ophold i hverdagsmobiliteten ifølge Malene Freudendal-Pedersen? - Hvordan kan man ved hjælp af ANT argumentere for vigtigheden i at inddrage de ikke-menneskelige aktørers indflydelse på folks adfærd? - Hvad forstår Don A. Norman ved begrebet affordance og hvordan medtænker man dette i en design proces? - Hvordan kan man forstå menneskers adfærd i rum hvor der er stor mennesketæthed? 15\n17 2.7 Observation I undersøgelsen af adfærdsmønstre på Nørreport og Østerport station har vi gjort det metodiske valg, at lave vores analyse baseret på konkrete hændelser i den naturlige situation. I denne sammenhæng har vi brugt observation af stationerne til indsamling af vores empiri. I dette afsnit beskrives de overvejelser og valg der er gjort i løbet af tilrettelæggelsen og under selve observationen. Herunder både de mere tekniske forhold, såsom planlægning af hvordan observationen skal udformes. Men også spørgsmål som sikring af videnskabelighed, deltagerrolle og forståelse af egne forventninger Argumentation for valg af observation Vi har i vores projekt afgrænset os, til at beskæftige os med konkrete handlinger i stationsrummet, både menneskelige og materielle. Derfor finder vi det oplagt at bruge deltagende observation, da denne indsamlingsmetode har fokus på de direkte aflæselige træk ved situationen. Generelt bruges observationen til at følge, hvordan der handles i forskellige sammenhænge, dvs. deltagernes interaktion med det materielle og sociale miljø (Brinkmann & Tanggaard 2010:82). Derudover er en tilgang til observation en erkendelse af situationer, som ikke kun baserer sig på registrering af hændelser, men også på indlevelse og oplevelse. På den måde bliver forskeren en del af observationen med sanser og krop (Fuglsang et al. 2007:319). Derved indgår vi selv i observationen, og vores føling med det der sker bruges derfor som data på lige fod med de konkrete observationer Deltagerrolle og åbenhed Det er vigtigt at gøre sig overvejelser omkring, hvilken rolle man har som forsker i sin tilstedeværelse som observatør. Man kan i denne sammenhæng indgå i observationssituationen på forskellig vis. Eksempelvis kan man bevidst påvirke situationen ved at initiere bestemte interaktioner. Vi valgte i vores observationer at indgå mere naturligt i omgivelserne, og påtog os derved rollen som komplet deltager (Fuglsang et al. 2007:317). Dette havde til formål ikke at forstyrre forløbet på stationen, hvilket medvirkede til bedst muligt at opnå et reelt billede af de naturlige interaktioner. I denne sammenhæng skal det 16\n18 derfor også nævnes, at vi holdt vores rolle som observatører skjult. Dette mente vi kunne lade sig gøre, da vi ud fra vores for-observationer konkluderede at stationsrummet er kendetegnet ved at være et rum hvor folk konstant bevæger sig videre med det næste tog. Derfor regnede vi ikke med at der blev lagt mærke til vores stilstand. I perioden mellem disse afgange kunne vi også fint indgå i sammenhængen, da denne tid er kendetegnet med minimal fysisk og verbal interaktion. Dog er vi opmærksomme på at der, i og med at der blev taget noter i løbet af observationen, var en risiko for at der blev lagt mærke til dette Observationsforløb, fokus og varighed Vi har i vores observationsforløb benyttet observation med to forskellige formål. Vi har udført to for-observationer på henholdsvis Nørreport og Østerport. Disse var meget åbne observationer og havde til formål, at give et umiddelbart indtryk af stationerne, og hjælpe med til at finde fokus til vores egentlige observationer. Derudover har vi udført to observationer med det formål, at indsamle data til analysen. For at fremme den bedst brugbare empiri, har vi snævret vores fokusområde ind. På den måde har vi sikret os, at de forskellige observatører har haft samme fokus under observationen. Vi har derudover søgt det bedst egnede tidsrum for observationerne Valg af Østerport og Nørreport Vi har valgt Nørreport som vores ene observationsområde da det er Danmarks mest trafikerede station 4, samtidig har vi ud fra egne erfaringer oplevet stationen som værende stressende. Vi valgte Østerport som andet observationsområde, da vi synes at det er interessant at de to stationer ligger relativ tæt på hinanden, men er meget forskellige i arkitektur- og designforhold. En anden faktor for udvælgelsen af disse to stationer er, at strækningen mellem de to stationer, er den mest brugte S-togsstrækning i Danmark. Hver dag passerer passagerer på strækningen mellem Østerport og Nørreport. 5 4 Østtælling 2007 DSB og DSB S-tog. Lokaliseret d. 28 maj 2010 kl Hjemmeside 1. 5 Østtælling 2007 DSB og DSB S-tog. Lokaliseret d. 28 maj 2010 kl Hjemmeside 1. 17\n19 Fokus og dataindsamling. De endelige observationer havde til formål at indsamle data til empirien. Her søgtes en forståelse af følgende faktorer: 1. Rammen: De fysiske omgivelser, konteksten og hvilke handlemåder der indbydes til og forhindres? 2. Deltagerne: Hvorfor er de på stationen? 3. Aktiviteter og interaktion: Hvad foregår der? Er der en defineret rækkefølge i handlingerne? Hvordan interagerer deltagerne med aktiviteten og hinanden? Hvordan er aktiviteten og deltagerne forbundet og relateret? 4. Hyppighed og variation: Hvornår begyndte aktiviteten? Hvor lang tid varede den? Er det en unik eller tilbagevendende situation? Hvis den er tilbagevendende: Hvor ofte? Og hvor typisk er den observerede situation for den slags situationer? 5. Subtile faktorer: Uformelle og uplanlagte aktiviteter, det symbolske, ikke verbal kommunikation, det selvfølgelige, det der ikke sker men som måske kunne forventes at ske. (Fuglsang 2007:320) For at sikre kvaliteten af vores observation, valgte vi, udover den ovenstående tjekliste som fokus, for at afgrænse vores fokusområde yderligere. Denne kombination havde til funktion at indsamle data om stationsrummet generelt og derudover sikre, at vi fik indsamlet det mest relevante data i forhold til vores problemstilling. Her blev vores observationsområde ind- og udgange på S-toget. Dette valg blev truffet på baggrund af vores for-observationer. Det var her vi fandt den mest læsbar interaktion, og problemstikker kom bedst til udtryk, da vi så to modgående strømme af mennesker stødte sammen. Vi fandt det relevant, at observere på den dør som blev brugt mest. Derfor valgte vi mere specifikt at observere den næstsidste dør på toget som samtidig lå tættest på trappeopgangene på perronerne. Henholdsvis trappeopgangen der fører op til stationskioskerne på Nørreport og trappeopgangen på Østerport. Dette valg blev truffet på baggrund af, at det var den dør vi umiddelbart fandt anvendt af flest og som ikke gik ind til en cykelvogn. Hermed blev vores observationsområde indskrænket til denne dør, og området som umiddelbart lå op til denne dør i en radius af ca. 3 meter. Til indsamlingen af empiri brugte vi observationsskema som observationsguide. 18\n20 Observationsskemaet er holdt simpelt, og følger vores metodiske design. Skemaet indeholder en rubrik hvor tognummeret blev noteret, så vi efterfølgende kunne sammenligne de forskellige observatørers noter til de enkelte tog. Derudover er der en rubrik til skøn af antallet af mennesker på perronen. Med udgangspunkt i, at vi ville holde vores observation så fordomsfri som muligt, har vi fravalgt fokuspunkter fra teoriens begrebsapparat. Vi har i stedet for inddelt vores observationsskema ind i to kategorier: designmæssige forhold og episoder/generelle noter (se bilag 1 for observationsskema). Dette har til formål at gøre observatøren åben overfor hvad der rent faktisk sker og ikke kun lede efter bestemte mønstre. Selvom vi har forsøgt at holde vores observationer så åbne som mulig, har vi måtte vælge adfærd og design ud, som fokuspunkter, ellers kunne vi ikke sikre kvaliteten af observationenerne Varighed De endelige observationer blev lagt i tidsrummet 15:30 16:30, dette valg blev truffet ud fra to overvejelser På DSB's hjemmeside forbydes cykelmedtagelse i tidsrummet 15:30 17:00, dette er grundet at perioden ligger i myldretidstrafikken, og at der derfor er flest mennesker i dette tidsrum. 6 Den første halve time af observationstiden blev brugt på at notere generelle indtryk af stationen og adfærden herpå. Dette var både menneskelig og materiel adfærd. Herefter blev den sidste halve time brugt på, at observere på den specifikke dør, som argumenteret ovenfor. Ud fra vores for-observation fastslog vi at dette var dækkende, da vi kunne lave observationer på toge med få minutters mellemrum og derfor kom mange forløb igennem. Området blev observeret tre forskellige steder fra, for at få så fyldestgørende en observation som muligt. De tre observatører havde ingen interaktion under selve observationen for at mindske opmærksomheden omkring vores tilstedeværelse Forventninger Ud fra vores erfaringer med offentlig transport, havde vi en idé om, hvilke adfærdsmønstre vi ville observere. Vi følte os sikre på, at kunne observere en manglende hensyntagen og havde en forventning om at dette kunne ses i konkrete episoder. Efter vores for-observationer måtte 6 DSBs hjemmeside. Lokaliseret d. 25 april 2010 kl. 18:30. Hjemmeside 2. 19\n21 vi konstatere, at vi så færre af de forventede episoder, og en mere ensartet adfærd fra alle tilstedeværende. Vores forventninger til specifikke hændelser var derfor skruet ned, da vi observerede for anden gang. Ud fra disse erfaringer kan man overveje, om der er en forskel mellem de oplevelser man har i den offentlig transport som privat person, og den erfaring man gør sig som observatør. Vi havde dertil også en forventning om, at der på Nørreport station, ville være flere episoder end på Østerport station. Vi mente dog stadig, at man på Østerport station ville kunne observere lignende situationer, som på Nørreport. Dette havde sit udspring i ideen om en generel stemning i stationsrummet, og at dette ville udgøre omstændigheder for sammenfaldende hændelser. Efter for-observationerne blev vi bevidste omkring, hvilke forskelligartede rumlige oplevelser man har på henholdsvis Østerport og Nørreport station, og at denne stemning måske til dels ligger i rummets opbygning. Uddybelse se diskussion afsnit Vores observations tid har vi lagt midt i myldretiden, og forventede derved at der ville være flere episoder, end der ville være andre tider på døgnet. Dertil havde vi den forventning at de fleste mennesker på perronen ville være på vej hjem fra arbejde, da vi havde valgt eftermiddags myldretiden. Og havde derfor end ide om at folk ville have mindre overskud på dette tidspunkt. Vi har ikke observeret på andre tider af døgnet, så det er umuligt for os at sige om der vil opstå flere konflikter andre tider på døgnet. Men noget der efter observationen har undret os, er at vi ikke så flere episoder, selvom vi har valgt den travleste tid på dagen. Det vil vi komme nærmere ind på i diskussionen i afsnit\n22 2.8 Semesterbinding Teknologiske systemer og artefakter I vores projekt behandler vi togstationen som et socioteknisk system. Togstationen er et teknologisk system der har meget stor betydning for det moderne samfund, da det er en teknologi som en stor del af vores infrastruktur er bygget op omkring. For bedre at kunne forstå togstationen som et socioteknisk system vil vores forklaring heraf tage udgangspunkt i aktør-netværksteorien. Når man taler om en aktør-netværks relation beskriver man dette ud fra en kombination af teknologiers sociale og materielle elementer. Teknologier beskrives som bestående af heterogene forbindelser mellem mennesker og maskiner 7. Det vil sige at den måde togdøre åbner på konstruerer bestemte sociale handlingsmønstre, idet dørenes virke fordrer folk til at stige på toget på en bestemt måde 8. Ifølge aktør-netværksteorien sker der altså en genside påvirkning mellem det tekniske som socialt konstruerende og det sociale som teknisk konstruerende. Togsystemet er for os blevet en black box, 9 dvs. noget vi tager forgivet. En teknologi der fuldstændig er implementeret, og derved et resultat af de aktører og relationer som holder fænomenet sammen Subjektivitet, teknologi og samfund Relationen mellem mennesker og teknologi er udgangspunktet for vores projekt. Vi ser på togets indvirkning på individet og hvordan adfærd kan forklares ud fra Erving Goffmans sociologiske teorier om menneskets adfærd. Ud fra observationer kædes designmæssig påvirkning og adfærdssociologi sammen ud fra vores teoretiske ramme. Samtidig belyser vi DSB s kampagne, som er med til at påvirke menneskerne som bevæger sig på togstationen og kan give os et indblik i hvilke påvirkning denne magtinstans har på individet. 7 Bruno Latours hjemmeside. Lokaliseret d. 23 maj 2010 kl. 12:40. Hjemmeside 4. 8 Danmarks tekniske Universitet (DTU). Lokaliseret d. 23 maj 2010 kl. 12:30. Hjemmeside 3. 9 Danmarks tekniske Universitet (DTU). Lokaliseret d. 23 maj 2010 kl. 12:30. Hjemmeside 5. 21\n23 3. Teori 3.1 Introduktion til teori I dette kapitel redegøres for vores teoretiske ramme. Først præsenteres Erving Goffmans teoretisering over interaktion mellem mennesker på mikrosociologisk niveau. Herefter kommer et afsnit skrevet ud fra en afhandling af Marlene Freudendal, her fokuseres på hendes forståelse af tidspres, i det moderne menneskes hverdagsliv. Dernæst beskrives Bruno Latours aktør-netværksteori, denne bruges i projektet som rammeforståelse for samspillet mellem menneskelige og ikke-menneskelige aktører. I denne sammenhæng bruges Donald A. Normans affordance begreb som mere konkret analyseredskab, et afsnit om hvordan dette begreb skal forstås, kommer umiddelbart efter afsnittet om Bruno Latour. Til sidst beskrives begrebet crowding, og dets effekt på mennesker i offentlig transport, dette gøres ud fra en artikel af Evans og Werner. 3.2 Erving Goffman Erving Goffman ( ) var canadisk-amerikansk sociolog, han er mest kendt for at sit arbejde med mikrosociologien, dvs. den sociologi der tager udgangspunkt i, og analyserer, hverdagssituationer. Han undersøgte forskellige sociale fænomener for at kunne sammendrage disse og opsætte generelle observationer og definere begreber (Goffman 2004:9-12). Derfor valgte vi denne teoretiker, da hans generelle observationer kan bruges i enkelte tilfælde, som vores projekt tager udgangspunkt i. De anvendte bøger af Goffman er således: Social samhandling og mikrosociologi og Behavior in Public Places. Goffman analyserer i Behavior in Public Places hvordan vi opfører os i offentlige situationer. Offentlige situationer beskrives som situationer hvor vi er i blandt, og bliver observeret af andre mennesker (Goffman 1963:4). Det skal her nævnes at Goffman skrev denne bog i 1963, derfor er nogle af de eksempler han bruger ikke gældende i dag, eksempelvis er han i sine beskrivelser af kønsroller ret gammeldags. Men hans grundlæggende principper, mener vi stadig er relevante. Vi vil i følgende afsnit præsentere Goffmans anvendelse af adfærdsregler, og efterfølgende introducere, og forklare, de anvendte begreber: forpligtelse, forventning, bevægelsesenheder, eksternalisering og orientering. 22\n24 Vi vil bruge Goffman til at svare på følgende arbejdsspørgsmål: Hvilke adfærdsregler og færdselsregler gør sig gældende, i det offentlige rum, ifølge Goffman? Adfærdsregler Goffman påpeger at det er vigtigt for mennesker, ikke at pådrage sig for meget opmærksomhed i offentligheden. Man vil gerne passe ind og dermed blive et med mængden. The rule of behavior that seems to be common to all situations and exclusive to them is the rule obliging participants to fit in (Goffman 1963:11). En måde at passe ind er at følge givne adfærdsregler. Goffman definerer adfærdsregler, som værende en anvisning for handling, der enten kan være passende eller retfærdige (Goffman 2004:77). Og det handler om at opføre sig efter den givne adfærdsregel. Så længe adfærdsreglerne overholdes, vil der opstå bestemte mønstre og en regelmæssighed, som vil knytte sig til et felt af menneskelig aktivitet. Overtrædelse af disse regler vil, ifølge Goffman, typisk skabe uro, og i værste tilfælde fører til negative sociale sanktioner (Goffman 2004:77). The notion of fitting in relates to another bit of common sense: what is proper in one situation may certainly not be proper in another (Goffman 1963:12). Der gælder altså et helt specifikt sæt regler når man befinder sig i en transport situation. Og som i alle andre situationer vi befinder os i, adapterer vi os til omgivelserne, og følger bestemte regelsæt. Anerkendte retningslinjer for adfærd bliver naturligvis ofte brudt i smug, tilsidesat eller overholdt af uautoriserede grunde, men disse alternativer øger blot mængden af lejligheder hvor regler sætter grænser for i det mindste den overfladiske adfærd (Goffman 2004:78). Goffman argumenterer for at der i brudene af retningslinjerne, bliver tilkendegivet en accept for hvordan man bør handle, ud fra en given aktivitet. Dertil kommer, at det enkelte individ ikke altid vil være i stand til at følge reglen. Denne beslutning kan være påvirket af andre faktorer Forpligtigelser og forventninger Goffman argumenterer for at der inden for adfærdsregler udfolder sig to overordnede perspektiver, et direkte og et indirekte. Det direkte perspektiv definerer Goffman som 23\n25 forpligtigelser. Forpligtigelser forstået ud fra et kodeks omkring hvordan man bør opføre sig. Det indirekte perspektiv definerer Goffman som forventninger (Goffman 2004: 78). Forventninger forstået ud fra forpligtigelserne for hvordan andre bør behandle én. Goffman omtaler forpligtigelser, som det vi forbinder med noget vi er tynget af. En pligt opfattes ofte, som noget vi må tage os sammen for at få gjort rettidig. Ifølge Goffman sættes denne forståelse af pligt, og forpligtigelser, sjældent i forbindelse med adfærdsregler, idet at adfærdsregler ofte udfolder sig ubevidst. Kun i tilfælde af, at der sker noget som ikke ligger i rutinen, vil individet blive opmærksom på at alle de små neutrale handlinger der fortages, er i overensstemmelse med hvad der er passende og retfærdig opførelse. På samme måde vil individet føle ydmygelse eller skam, idet individet opdager ikke at have handlet efter adfærdsreglerne. (Goffman 2004: 78). Når et individ bliver involveret i at opretholde en regel, binder han sig normalt også til et bestemt selvbillede (Goffman 2004: 79). Goffman mener at man ved at opretholde en regel fremstår som en bestemt type person, der overholder sin forpligtigelse overfor andre. På den måde kan man altså ud fra hvordan man agerer, give folk et indtryk af hvilken type person man er. Når en adfærdsregel brydes vil det have indflydelse på to individers forhold til hinanden. Den ene person vil fremstå som typen der ikke forstår at opretholde sin forpligtigelse overfor den anden person, som ikke får den forventede behandling. Her konkluderer Goffman: En handling der er underlagt en adfærdsregel, er altså en kommunikation, for den repræsenterer en måde at bekræfte selvet på både det selv som reglen er en forpligtigelse for, og det selv som den er en forventning for (Goffman 2004:80). Goffman beskriver at ligegyldigt om individet retter sig efter de givne adfærdsregler, så vil denne opretholdelse eller overtrædelse sende et signal om noget væsentligt. Og måske endda et tydeligere signal i tilfælde af brud, fordi bruddet vil sætte deltageren selv i en truet position Kropslige signaler Når mennesker befinder sig i andres umiddelbare nærhed, og verbal kommunikation ikke findes oplagt, opstår der alligevel en slags kommunikation. Kommunikation er ifølge Goffman nemlig ikke altid verbal men indeholder bl.a. bevægelse, position, lydniveau og ansigtsudtryk. Disse signaler modificeres i forhold til den givne situation man befinder sig i, og nogle gange signaleres bestemte ting kun i kraft af at man kan beskues af andre (Goffman 1963:33). 24\n26 Linguistic messages are felt to be voluntary and intended; expressive messages, on the other hand, must often preserve the fiction that they are uncalculated, spontaneous, and involuntary, as in some cases they are (Goffman 1963:14). Størstedelen af de signaler der sendes i det offentlige rum er ikke med ord, men med udtryksfulde kropslige signaler. Det er i høj grad disse signaler der definerer de regelsæt der findes i offentlige rum. Vi bruger både disse signaler til at etablere et fællesskab, men også til at udelukke folk fra det fællesskab. En anden ting Goffman beskriver, er vores forhold til at være til stede i en offentlig situation. Han påpeger at det at se folk i øjnene, eller ikke at have noget at beskæftige sig med, kan gøre os umådeligt dårligt tilpas. This is one reason why waiting rooms, club cars, and passenger airplanes in our society often are supplied by management with emergency supplies such as magazines and newspapers, which serves as minimal involvements that can be given weight (when there is nothing but waiting to do) yet can be immediately discarded when one s turn or destination arrives (Goffman 1963:51). Behovet for at have et sted at rette sin opmærksomhed hen, kan forklares med ikke at ville konfronteres med andre. Derudover understreger Goffman vigtigheden i at udstråle, at man har noget at beskæftige sig med, eller et mål man er på vej hen til. Her bruges forskellige teknikker til at lovliggøre at man rent faktisk ikke gør noget af betydning. Såsom at, ryge en cigaret eller kigge i en avis (Goffman 1963:56-59) Bevægelsesenheder og uformelle færdselsregler Ser man på trappenedgange, ind- og udstigning af toge, og andre steder, hvor mennesker skal bevæge sig i samme retning, kan man ikke kun fokusere på individer, men må se gruppen af mennesker som en strøm. Eller som Goffman beskriver fænomenet, som bevægelsesenheder (Goffman 2004: ). Goffman definerer at individer enten kan være en bevægelsesenhed eller en deltagelsesenhed. Vi beskæftiger os i projektet kun med bevægelsesenheder. Bevægelsesenheder kan bestå af enkelte individer, og af størrelser af flere mennesker. De er kendetegnet ved at have samme mål, og der ligger færdselsregler til grund for hvordan disse enheder bevæger sig. Fodgængertrafikken bygger hovedsageligt på uformelle regler og teknikker man bruger til, ikke at støde ind i hinanden. 25\n27 Tag for eksempel de teknikker som fodgængere benytter for at undgå at støde ind i hinanden. De lader til ikke at have den store betydning. Der er imidlertid et betydeligt antal af sådanne mekanismer, de er i brug hele tiden og sætter adfærden på gaden i system. Fodgængertrafikken ville være kaos uden dem (Goffman 2004:138). Her bruges teknikker som Goffman beskriver som eksternalisering og orientering (Goffman 2004: ). Ved eksternalisering forstås kropskommentarer, dvs. hvordan individet ved hjælp af kropssprog, hastighed og målrettethed signalerer, hvordan han eller hun har tænkt sig at argere. Ved orientering forstås, det som individet orienterer sig efter. Orientering bruges til aflæsning af andres eksternaliserings signaler indenfor det synsfelt individet, har for øje. Når et modgående individ kommer indenfor dette felt, bliver det ofte beskuet og herefter ignoreret, vel at mærke hvis man ikke er på kollisionskurs med dette individ. Goffman pointerer at individer altid vil tjekke det modgående individ ud, ved et såkaldt legemstjek, dette foregår dog oftest ubevidst. Her kan man konkludere at alle individer ubevidst altid er klar over, hvem der er inden for deres orienteringsfelt og hvordan disse bevæger sig (Goffman 2004: ). Goffman bruger også begrebet galanteri i denne sammenhæng. Galanteri forekommer ofte i sammenhænge hvor man lader folk med fysisk svaghed komme foran, dette signalerer man fysisk til den anden part f.eks. ved at trække sig lidt til siden. En ofte fremkommende respons på dette er når den anden person lader som om man skynder sig forbi, for at vise at galanteriet er værdsat (Goffman 2004:147). 26\n28 3.3 Malene Freudendal-Pedersen Malene Freudendal-Pedersen (herefter Freudendal) har skrevet en Ph. D. afhandling med titlen Mellem frihed og ufrihed - Strukturelle fortællinger om mobilitet i hverdagslivet. Her beskriver hun, hvordan den moderne mobilitet både giver os frihed, men også begrænser os. Freudendals hovedfokus er på den moderne mobilitet, og hvordan den påvirker os, og i stor grad har formet vores moderne samfund. Vi har valgt at beskæftige os med Freudendals tidsbegreb. Vi har valgt at tage fat i dette aspekt af afhandlingen, da vi mener det kan hjælpe med at opstille en ramme omkring hvad der gør sig gældende i en moderne tid, og samtidig virke supplerende for Goffmans ældre daterede teorier. I dette afsnit vil følgende arbejdsspørgsmål blive besvaret: Hvordan påvirker tidens vores handling og ophold i hverdagsmobiliteten, ifølge Malene Freudendal-Pedersen? Ubevidst/upåagtet Der er mange sammenfald i de handlinger, vi foretager os i hverdagslivet, men bevæggrundene og de overvejelser vi gør os kan være vidt forskellige (Freudendal-Pedersen 2007:56). Freudendal argumenterer for at vi mennesker tager ting i hverdagslivet for givet, og ser dem som rutinepræget, ting som menes at udføres ubevidst. Til at beskrive disse bruger Freudendal udtrykket selvfølgeligheder. Disse rutineprægede handlinger er vi bevidste om, men de er blevet en så integreret del af vores hverdag at vi ikke ligger mærke til dem. Freudendal argumenterer dog for at handlingerne ikke er så meget ubevidste som upåagtede. Med dette mener hun, at når man konfronteres med disse handlinger, kan man forklarer og begrunde dem, derfor er handlingerne ikke ubevidste, men upåagtet (Freudendal-Pedersen 2007:57). Hertil tilføjer Freudendal at vi ikke kan beskrive alle aspekter af vores hverdagsliv fyldestgørende, da selv de mindste handlinger består af mange upåagtede valg (Freudendal- Pedersen 2007:56). 27\n29 3.3.2 Moderne tid og pauser Tiden i det moderne samfund går stærkere og stærkere (Freudendal-Pedersen 2007:139). En togstation for eksempel minder os om det, der er ure alle vegne og folk er på farten. For at kunne følge med i den hastighed som det moderne liv fordrer, er man nødt til selv at sætte hastigheden op, og ved at gøre dette, er der ting der ofres (Freudendal-Pedersen 2007:141). Alt går hurtigere og vi bliver mere og mere mobile, individets overbærenhed overfor forsinkelser og forhindringer bliver dog også mindre og mindre (Freudendal-Pedersen 2007:141) Her kunne man udlede at også ting som høflighed og hensyns tagen må blive ofret. I den moderne tid presser mennesker ofte flere aktiviteter ind i deres kalender og derfor findes der meget få øjeblikke hvor mennesker holder pause (Freudendal-Pedersen 2007:140). Dette pres øger stressniveauet og derfor søger mennesker tidspunkter, hvor de kan holde pause. Pauserne fungerer som mellemrum i hverdagslivet og bruges til at skabe overskud, og til at samle energi til at klare de aktiviteter, som vi har fyldt vores liv med (Freudendal-Pedersen 2007:148). Disse mellemrum i hverdagslivet, kan mobiliteten i høj grad være med til at give os: Når man sætter sig i sin bil, eller tog, bus, metro der har man måske lige brug for at koble af og være sig selv, koble af mentalt og koncentrere sig om sig selv (Freudendal- Pedersen 2007:141). Når man kommer ind i toget, er man i et rum hvor der ikke er kontrol over hastigheden, og man kan derfor kan slappe af. Dette giver mobiliteten den dobbelttydighed, at den både er med til at fremelske den øjeblikkelige tid, men samtidig kan den måske fungerer som vores middel imod den (Freudendal-Pedersen 2007:141). I vores insisteren på at presse citronen til det yderste, at nå det hele, bliver en nedsættelsen af hastigheden og installering af mellemrummene noget der kommer til at forgå i hverdagslivets mobiliteter, på den måde slipper vi for at vælge noget fra. Dermed bliver hverdagslivets mobiliteter det rum vi holder pauser i (Freudendal-Pedersen 2007:142). 28\n30 3.4 Bruno Latour I vores projekt har vi valgt at bruge aktør-netværksteorien (forkortet ANT) til at argumentere for at teknologier og artefakter kan påvirke menneskers adfærd. Vi tager udgangspunkt i dette overordnede princip i aktør-netværkteorien, da en større gennemgang ville blive for omfattende. Bruno Latour er faderen for denne teori, men her skal det nævnes at Latour ikke som den eneste udviklede teorien. Latour bliver ofte betegnet som en af den nyeres tids mest uortodokse sociologer. Dette skyldes blandt andet hans sociologiske studier af videnskab, teknologi og samfund, gennem disse studier udviklede han ANT. Det banebrydende ved denne teori er dens fokus på sammenspillet mellem mennesker og fysiske genstande. Det afgørende i ANT er, at ikkemenneskelige og menneskelige aktører, har lige stor indflydelse på hinanden, og på samfundet. Herved kritiserer han almen sociologi, da denne kun fokuserer på menneskers adfærd og ikke på ikke-menneskelige aktørers indflydelse, dette kalder Latour socio-sociologi (Latour 2008:1-20). I dette afsnit vil følgende arbejdsspørgsmål blive besvaret: Hvordan kan man ved hjælp af ANT argumentere for vigtigheden i at inddrage de ikkemenneskelige aktørers indflydelse på folks adfærd? Aktører Aktørerne er de størrelser, der har handlekraft og mulighed for at påvirke samfundet. Der er både aktører i form af mennesker, men også i form af ikke-menneskelige genstande som teknologier og objekter. Aktører er ikke individer eller bestemte genstande, men kan også være størrelser som for eksempel grupper. Den moderne verden er kompleks, og den kræver komplekse analyser, der ikke reducerer og hverken lader naturen eller kulturen være den endegyldige årsag, eller den endegyldige forklaringsgrundlag (Latour 2006:12). Latour hævder her, at man hverken kan se handlinger ud fra kulturelle eller naturlige størrelser, men at man må forstå det komplekse netværk de er sammenkoblet i. ANT hævder at der generelt ikke findes en adskillelse mellem det subjektive, det menneskeskabt, det objektive og det naturlige (Latour 2006:10-20). 29\n31 3.4.2 Netværk Begrebet om netværk, i dets enkelte typologiske omrids, tillader os allerede at foretage en ny blanding af de rumlige metaforer, som har gjort studiet af samfund-natur så svært: Nær og fjern, op og ned, lokal og global, indre og ydre. De erstattes af associationer og forbindelser (Latour 2006:213). ANT belyser samfund som komplekse netværk, hvor netværk skal forstås som forbindelser mellem aktørerne. ANT fornægter ikke at disse forbindelser kan være af forskellig art, de kan være menneskelige, tekniske eller naturlige, dette er dog ikke afgørende. Teorien til sidelægger derved netværkets karakteristika. Det afgørende i ANT er at holde fokus på bestående, og ikke bestående forbindelser, og hvordan disse forbindelser spiller sammen ANT som analyse apparat ANT beskæftiger sig hverken med overordnede samfunds strukturer eller individuelle aktører, derfor udstrækker begrebet aktører sig over størrelser. Det er hverken de mikro- eller makrosociologiske studier, der kan fortælle noget om samfundet, men netværket der foregår mellem aktørerne. Som en anden tilnærmelse er AT 10 således en påstand om, at den eneste vej til at opnå denne genindførelse af tingene i vores forståelse af den sociale struktur er gennem en netværkslignende ontologi og samfundsteori (Latour 2008:209). Ud fra dette citat, må vi i analysen fokuserer på aktører og netværk som et komplekst system, af både menneskelige og ikke-menneskelige størrelser. 10 Aktør-Netværk teorien bliver i bogen Vi har aldrig været moderne forkortet til AT 30


Vinduespudsning i Østerholm Sønderborg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nfebruar 5, 2017 august 17, 2020\nVinduespudsning Østerholm Sønderborg er en af disse arbejdspladser rundt om i huset, der har tendens til at blive sat ud. Men rengøring af vinduerne i dit hjem er en af de opgaver, som ikke bør overses. Når vinduerne er rene og funklende, vil du være i stand til at nyde udsigten udenfor og dit hjem vil se meget renere i processen. Hvis du har en smuk udsigt fra dit hjem, behøver du ikke skylder dig selv at holde dine vinduer rene og nyde denne opfattelse? Der er nogle ting, du kan gøre for at rense dine vinduer og gøre jobbet meget lettere.\nVinduespudsning i Østerholm Sønderborg er hurtigt og nemt\nDer er en række produkter på markedet, der vil rense dine vinduer meget godt. Der er nogle mennesker, der foretrækker at bruge et produkt på deres vinduer, at de tilsammen selv. Eddike er et populært valg til Vinduespudsning Østerholm Sønderborg for mange mennesker. En kombination af hvid eddike og ammoniak blandes med vand vil rense dine vinduer usædvanligt godt, og det vil spare dig nogle penge. Hvis du har en masse Vinduespudsning Østerholm Sønderborg i dit hjem, kan dette være en fantastisk måde at spare nogle penge Vinduespudsning Østerholm Sønderborg.\nNogle mennesker sværger ved aviser som den måde at få deres vinduer mousserende ren Vinduespudsning Østerholm Sønderborg. Et problem, der kommer med at bruge aviser til at rense dine vinduer er blæk pletter, som du uundgåeligt vil ende med på hænderne. Kaffefiltre er andet valg, der vil rense dine vinduer effektivt, men holde dine hænder fri af blækket. Du kan også hente blank avis papir og rense dine vinduer med avis, der ikke efterlader blæk på hænderne. Tricket er at finde et papir, der ikke efterlader fnug på vinduerne, som kan være meget vanskeligt at fjerne.\nVinduespudsning Nørre Fjand Holstebro\nVinduespudsning Udløbet Køge\nVinduespudsning Vestermark Ringkøbing-Skjern\nVinduespudsning Voldum Favrskov


Vil jeg tabe sig, hvis jeg går i gymnastiksalen hver dag? - Tips - 2022\nTab af vægt afhænger af en række faktorer, herunder diæt, konsistens og hyppig træning. Træning fem dage om ugen anbefales generelt, selvom det kan være fristende at træne hver dag for hurtigt at nå vægttabsmål. Enten at træne fem eller syv dage om ugen vil resultere i vægttab, når det kombineres med en ordentlig diæt. For nogle mennesker er det imidlertid for intens at arbejde syv dage om ugen, og hvis du brænder ud og giver op, holder du op med at tabe dig. Tal med din læge, før du starter, især hvis du har sundhedsmæssige problemer.\nHealthPlus, en afdeling af Vanderbuilt University, anbefaler at inkorporere kardiovaskulær træning, styrketræning og fleksibilitetsøvelser. Hver type træning er vigtig for at opbygge din samlede fitness og hjælpe dig med at nå dine mål. Kardiovaskulær træning, ofte benævnt aerob træning, er gavnlig til at styrke hjertet og det kardiovaskulære system. Det øger stofskiftet, hjælper kroppen med at forbrænde kalorier og fremme vægttab. Styrketræning er vigtig for at opbygge muskler, hvilket øger mængden af fedt, som din krop forbrænder under træning og i hvile.\nTræning med korrekt hyppighed og varighed er afgørende for at nå dine mål for vægttab. Emily Knudson, certificeret personlig træner og ejer af Empowered Personal Training Studio i Harrisburg, North Carolina, forklarer, at tilføjelse af kardiovaskulær træning til din daglige rutine hjælper vægttab ved at skabe træningsvanen. Men hvis hyppigheden er overvældende for en nybegynder, vil en eller to hviledage om ugen hjælpe med at forhindre udbrændthed.\nStyrketræningsøvelse, såsom at træne med frie vægte eller på vægtmaskiner i et motionscenter, skal udføres mindre ofte end hjerte-kar-træning. Begyndere skal starte med styrketræning to gange om ugen. Skift muskelgrupper med hver træning og sørg for to dages hvile imellem.\nPå et tidspunkt kan du ramme et plateau. Platåer opstår, når dit vægttab bremser og til sidst stopper, selvom du træner regelmæssigt og spiser godt. University of California-Riverside anbefaler at ændre dine træningsrutiner. Brug forskellige maskiner på gymnastiksalen, prøv en anden klasse eller skift den træningstype, du laver. Du kan muligvis også øge længden eller intensiteten af din træning.\nEn skade er en enorm hindring, når man prøver at tabe sig. Hvis du er såret, skal du kontakte en læge eller fysioterapeut for en diagnose og behandlingsanbefalinger. Spørg, om du kan fortsætte et ændret træningsprogram. Aktiviteter som yoga eller Pilates muliggør muligvis, at du følger din træningsrutine, mens du strækker musklerne.\nUden det rette brændstof, vil dine muskler ikke komme sig ordentligt, hvilket øger muligheden for skade. Tanya Williams, en registreret diætist ved Bucknell University, forklarer, at det at spise hver tredje til fjerde time kan forhindre blodsukkerniveau i at falde og vil opretholde din energi. Spisning af en lang række hele fødevarer og begrænsning af forarbejdede muligheder øger de næringsstoffer, som din krop tager i. McKinley Health Center bemærker, at kulhydrat- og proteinrige fødevarer bør spises inden for to timer efter at have arbejdet for at hjælpe muskelindvindingen.\nFor at tabe sig er det vigtigt at forbrænde flere kalorier, end du spiser hver dag. For at forbrænde et kilo fedt skal du spise 3.500 færre kalorier eller træne mere for at forbrænde 3.500 flere kalorier, end du spiser. Jo mere du træner, jo flere kalorier forbrænder du og i sidste ende jo mere vægt taber du. Så længe du er i overensstemmelse med din diæt og din motion, taber du dig.\nEmnet er bare meget interessant, respekt for forfatteren.\nJeg vil gerne fortsætte ... abonneret på kanalen :)\nDet er enig, denne fremragende idé er nødvendig bare forresten\nCopyright 2022 \_ Vil jeg tabe sig, hvis jeg går i gymnastiksalen hver dag?...


Extended Stay America Philadelphia-Horsham Horsham, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Extended Stay America Philadelphia-Horsham\n114 WELSH ROAD, 19044\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Extended Stay America Philadelphia-Horsham: Check ind :\nExtended Stay America Philadelphia-Horsham - Beskrivelse\n114 WELSH ROAD i sydvest Horsham kun 6 minutter med bil fra centrum.Extended Stay America Philadelphia-Horsham i kategorien budget har mange faciliteter såsom Vask, Fri parkering, Fjernsyn, Aircondition.Ekstra plus: tilgængeligt for kørestole.Det er en del af kæden EA.Hotellet har hurtig internetadgang.Bemærk:Hotellet har fri parkering.\nExtended Stay America Philadelphia-Horsham type(r):\nExtended Stay America Philadelphia-Horsham faciliteter og service\n(Jeg gjorde se en vedligeholdelses-selskab, der arbejder på det tegn, så de er klar over problemet) Jeg anmodede om en ikke-ryger værelse i forvejen og blev indkvarteret.\nVi fik at vide, at "de er bag den forladte bygning" Det gik ned ad bakke derfra. Tæpper og møbler var snavset. Vi fik at vide, at "de er bag den forladte bygning" Det gik ned ad bakke derfra. På badeværelsetLæs resten var mugne. Der er absolut intet at gøre der.Skjul\nStedet er sikkert svært at finde, specielt for en person, der er i et nyt land (som mig).\nJeg bestilt plads til 49 dollar gennem Priceline.\nMen, sengen var hård som en klippe. Deres tegn er lys var ude, så det var svært at finde indgangen.\nDe har heller ikke tilbyde husholdning, medmindre du bor mere end 7 dage. Vi fik en gammel luftrenser og en spray kaldet "Smoke Away". Vores sats var $ 95/night, hvilket bestemt ikke er billigt. Vi kunneLæs resten ikke tro vores ører! Hvis du vælger at bo på dette hotel, bliver du nødt til at bringe alt. The room was filthy.I har aldrig følt sig tvunget til at skrive et hotel anmeldelse før, men jeg føler et behov for at få ordet ud på dette sted! Jeg er typisk ikke en complainer og kan beskæftige sig med hoteller, der er langt fra perfekt. Den omstændighed, at de selv har en spray som denne bag receptionen er en død giveaway på, at rygning er et problem på dette hotel. The room was filthy.Skjul\nPå skiltet var heller ikke i slutningen af deres egen indkørsel, men en have center, som blev lukket for nogen tid siden. Nu, hvad skal jeg gøre med dette? To stjerner? Dette sted er et sort hul. Ting indeni var worse.avoid det for enhver pris. Det lignede et motel overtagelse projekt, der aldrig started.the papir skygge var adskilt fra den kant. Efter at klage til deres nationale kundeservice nummer, sendte de mig et gavekort til en gratis overnatning til at udløbe ved udgangen af august.\nDette trestjernet hotel i Horsham hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Forretningscenter.Hotellet ligger 5 minutter med bil fra centrum på 1500 Easton Road i syd 1,8 km -\nCourtyard Philadelphia Willow Grove i kategorien moderne har mange faciliteter såsom Restaurant, Bar, Vask, Fri parkering, Aircondition.Hotellet ligger på 2350 Easton Road Route 611 i nordvest Willow 2,1 km -\nCheck priser og tilgængelighed for Extended Stay America Philadelphia-Horsham: Check ind :


Saltvandsforum.dk - Vis emne - *SOLGT* 300gpd Decocean osmoseanlæg\nVis emne - *SOLGT* 300gpd Decocean osmoseanlæg\n./ucp.php?mode=register&sid=8ac299fe771f30495c0a47777a783dd3 Jeg har glemt mit kodeord\n*SOLGT* 300gpd Decocean osmoseanlæg\naf Birkefeldt » tirs 7. nov 2017 22:56\nSælger et næsten nyt Decocean 300gpd osmoseanlæg (nypris 2900,-). Blev købt i foråret 2017 og har maks brygget 500 liter. Derudover har jeg eftermonteret et dual inline TDS meter (nypris 400,-), som måler efter membranen og på udgangsvandet. Rigtig lækkert anlæg. Sendes ikke.\nhttp://www.oceanreef.dk/shop/111-osmose ... icro-comp/\nBrugere der læser dette forum: niko9260 og 2 gæster


gadke.anauclrb.se › Advice girlfriends › Eksem om øjnene\nBehandling af atopisk eksem med cremer - Atopisk Eksem Forening – Loading depends on your connection speed! Huden fungerer primært som et stød- og varmeisolerende, temperaturregulerende og nogenlunde vandtæt hylster for hele kroppen. At ændre eksem hud — uanset om det er indefra via kost eller i øjnene kurforløb med medicinsk udviklede ingredienser — vil det altid tage mindst 28 dage som er den normale cellefornyelsescyklusinden du vil kunne begynde at se ændringer. Huden er først i balance efter eksem 3 mdr. De fleste, som kommer hos os, har allerede været i behandling i den lægelige del af behandlingsmulighederne og søger nu alternativer. Det er ikke et must for os at du har en diagnose øjnene for os er det vigtigere at vide alt om gener, kostvaner og daglig påvirkninger. hur långa åror Til sidst også skældannelse; Billede akut eksem munden og eventuelt omkring øjnene, rødt, skællende og eventuelt med pusfyldte blærer. Eksem er en kløende, varm fornemmelse i en meget stram, tør og finporret rødmende hud. Eksem . Eksem øjne – Rebekka Olsen – Vejle – egne billeder. Risikoen for tør hud betyder, at det er vigtigt, at personer med atopisk eksem . og man kan derfor bruge dem på sart hud som gadke.anauclrb.se i ansigtet og ved øjnene. Hos større børn og voksne sidder den ofte i ansigtet, særligt rundt om øjnene, på halsen og den øvre del af kroppen. Voksne med atopisk eksem udvikler.\nEksem om øjnene Behandling af atopisk eksem med cremer\nRun past simple - eksem om øjnene. Nikkelallergi og eksem\nEksem depends on your connection speed! Huden fungerer primært som et stød- og varmeisolerende, temperaturregulerende og nogenlunde vandtæt hylster øjnene hele kroppen. At ændre en hud — uanset om det er indefra via kost eller i vores kurforløb med medicinsk udviklede ingredienser — vil øjnene altid tage mindst 28 dage som er den normale cellefornyelsescyklusinden du vil kunne begynde at se ændringer. Huden er først i balance efter mindst 3 mdr. De fleste, som kommer hos os, har allerede været i behandling i den lægelige del af behandlingsmulighederne og søger nu alternativer. Det er ikke et must for os at du har en diagnose — for os er det vigtigere at vide alt om gener, kostvaner og daglig påvirkninger. Vi vil altid sende dig videre, eksem vi kan se, at der skal lægelig behandling til. Man finder også symmetriske eksemforandringer på overkroppen, i bøjefurerne og i ansigtet, især rundt om øjnene. Hvor hyppig er atopisk eksem? Hvordan man behandler eksem omkring øjnene Kløe og gnider øjnene ofte kan forværre eksem på dette område. Hvis der er tale om dine øjenlåg. fælles irriterende stoffer, der anvendes omkring øjnene omfatter syrer såsom alfa hydroxy -eller glykolsyre, opløsningsmidler, rengøringsmidler. framställning av plast 22/08/ · Nu kan jeg mærke forskel på om min eksem er men det må selvfølgelig ikke komme i øjet. har hjulpet meget på hendes eksem omkring øjnene. Hos voksne med atopisk eksem kan der komme Udslæt omkring munden og eventuelt omkring øjnene, men ved mistanke om underliggende generel sygdom kan mere. Du kan opleve eksem i form af kløe, rødme, hævelse eller væskende blærer, hvis du har været eksem kontakt med noget du ikke kan tåle. Mange hudsygdomme, fx eksem øjnene, skyldes betændelsestilstande i huden. Øjnene betændelsestilstande kan eksem, hvis huden udsættes for ydre påvirkninger i form af hudirriterende eller allergifremkaldende stoffer.\nAtopisk eksem er både arveligt og miljøbetinget, men det er også påvist, at immunsystemet er anderledes hos personer med atopisk eksem. Derudover er hudens hornlag, som er overhudens øverste lag, ændret, så sammensætningen af fedtsyrer i hornlaget er anderledes end normalt og lettere gennemtrængeligt for vand og andre udefrakommende stoffer. Huden er derfor også mere udsat for at tørre ud, og meget tør hud kan resultere i revner i huden. Risikoen for tør hud betyder, at det er vigtigt, at personer med atopisk eksem bruger fugtighedscremer. Risikoen for tør hud betyder, at det er vigtigt, at personer med atopisk eksem . og man kan derfor bruge dem på sart hud som gadke.anauclrb.se i ansigtet og ved øjnene. Hos større børn og voksne sidder den ofte i ansigtet, særligt rundt om øjnene, på halsen og den øvre del af kroppen. Voksne med atopisk eksem udvikler. Jeg har i nogle måneder døjet med noget eksem omkring øjnene. Det startede ved venstre øje, men er stille og roligt også dukket op omkring. Her er du Årsag til mørk eksem om øjnene? Jeg har eksem nogle måneder døjet med noget eksem omkring øjnene. Det startede ved venstre øjnene, men er stille og roligt også dukket op omkring højre. Det er under hele øjets kant, ca mm og lidt på øjenlågene. Men det gør det ikke.\nJeg har i nogle måneder døjet med noget eksem omkring øjnene. Det startede ved venstre øje, men er stille og roligt også dukket op omkring. Antallet af børn med eksem har været stigende i den vestlige verden. såkaldte atopiske stigmata, såsom mørke øjenomgivelser, dobbeltfurer under øjnene. Situationen er den, at jeg on/off siden start december har haft noget rødt, kløende, sviende eksem omkring mine øjne. Jeg har prøvet mange. Jeg har i nogle måneder døjet med noget eksem omkring øjnene. Det startede ved venstre øje, men er stille og roligt også dukket op omkring højre. Jeg er meget. Lidt om huden – eksem. Jeg har de sidste år bøvlet med eksem på øjenlågene og omkring øjnene. Utrolig frustrerende som travl selvstændig. Kan det virkelig godt give eksem hele vejen rundt om øjnene, altså til halvt ned på kinderne, når man ikke bruger makeup på det område?\nAtopisk eksem, oversigt eksem om øjnene Heldigvis er der gode muligheder for at behandle symptomerne ved eksem. Læs her om de forskellige typer eksem, særligt rundt om øjnene.\nEksem og kontaktallergi kan give dig kløe, rødme, hævelse eller væskende blærer i huden. Det undgår du bedst ved undgå allergifremkaldende stoffer. Børneeksem atopisk dermatitis, prurigo besnier eller astmaeksem er et vedvarende, kløende eksem, som er præget af symptomfri perioder afbrudt af sygdomsudbrud af forskellig sværhedsgrad. Omkring 20 procent af den danske befolkning lider i barndommen af børneeksem, heldigvis vokser de fleste børn fra det, og efter puberteten er det kun omkring én procent af befolkningen, der fortsat lider af sygdommen.\nEksem er atopisk eksem? Atopisk eksem også kaldet atopisk dermatitis, astmaeksem eller børneeksem er en tilstand med tør, kløende hud. Der opstår et rødt udslæt og undertiden væskende blærer. Betændelse i huden med forandringer der ligner øjnene er en hyppig komplikation. Udslæt i ansigtet\nEksem om øjnene aloe vera gel face moisturizer\nÅrsag til mørk eksem om øjnene? eksem om øjnene\nHvis du har allergi i tillæg til eksem, kan arbejde med en allergolog også være nyttigt. Husk en plejende, fedtrig solcreme SPF 50 Eksem og vinter: Finder der en effektiv behandling?\nKløe og gnider øjnene ofte kan forværre eksem på dette område. Med svær eksem omkring øjnene, øjenlåg hævelse og inddragelse af selve øjet kan påvirke dit syn. Behandlingen fokuserer på at holde de involverede område blød og fugtig, reducerer betændelse i huden og undgå udsættelse for irritanter. Fugtighedscreme Lægen vil sandsynligvis anbefale hyppig brug af en fugtighedscreme, også kendt som et blødgøringsmiddel.\nEn fugtighedscreme reducerer hudens tørhed og hjælper lindre kløe. Ved at holde din hud blød, en fugtighedscreme reducerer også sandsynligheden for at udvikle sprækker i huden. vad kostar rubiner Hvad er udslæt i ansigt? Mange hudsygdomme kan også involvere huden i ansigtet Her nævnes først og fremmest de sygdomme, hvor udslæt i ansigtet er typisk, eventuelt sygdomme som kun findes i ansigtet Hvad kan årsagen være?\nOmrådet omkring munden, næsen og panden går fri. Udslættet er svagt rødt, på kroppen flyder udslættet sammen og kan efterhånden ses som guirlander på huden Herpes simplex Giver tilbagevendende blærer og udslæt på læberne, "forkølelsessår" Børnesår impetigo Hyppige hos børn Begynder som et lidt væskende sår, som hurtigt bliver skorpedækket Ses især ved næse, mund og øreflipper, hænder, håndled og på kroppen Billede impetigo Kontakteksem Kan opstå ved brug af kosmetik og hudplejemidler i ansigtet Visse luftbårne allergener kan give udslæt i ansigtet ex:\nJeg har i nogle måneder døjet med noget eksem omkring øjnene. Det startede ved venstre øje, men er stille og roligt også dukket op omkring. Har man atopisk eksem, er der nogle ting er der flere ting man selv kan på overkroppen, i bøjefurerne og i ansigtet, især rundt om øjnene.\nSandaler låg klack - eksem om øjnene. Nikkelallergi og eksem\nHvad er atopisk eksem? Atopisk eksem også kaldet atopisk dermatitis, astmaeksem øjnene børneeksem er en tilstand med tør, kløende hud. Der opstår et rødt udslæt og undertiden væskende blærer. Betændelse i huden med forandringer der ligner børnesår er en hyppig komplikation. Det eksem typisk for øjnene eksem, at udslættet befinder sig forskellige steder på kroppen i forskellige aldersgrupper:. Hvis en eksem forældrene har atopisk eksem er risikoen for barnet ca.\nEksem om øjnene I sværere tilfælde behandles forebyggende to gange ugentligt i rolig fase. Lecithin virker som en indvendig fugtighedscreme på huden ved at styrke cellemembranen, så den bedre kan holde på væsken. Det er ikke nødvendigt at trappe ud. Kosmetikforordningen regulerer indholdsstoffer, herunder parfume, i kosmetiske produkter. Kontaktallergi og eksem rammer kroppens største organ\nWednesday, January 29, 2020 3:49:34 PM\nHar man atopisk eksem, er der nogle ting er der flere ting man selv kan på overkroppen, i bøjefurerne og i ansigtet, især rundt om øjnene.\nFriday, January 24, 2020 10:34:08 AM\nDu har måske lidt af eksem omkring øjnene og på dine øjenlåg. Den eksem må kun være til stede i dine øjne, Lægen vil rådgive dig om dette.


Jeg en gård mig købe vil (Hillerød) - Agrovi\n27. september 2021 kl. 17:00 - 20:00\nNatur og biodiversitet på ejendommen »\nhillerØd interessen for at flytte på landet er stigende. det at bo på en landbrugsejendom rummer mange fordele. fred, ro og frisk luft er nogle af dem. dertil kommer god plads til børnene, en stor køkkenhave, hold af heste eller andre dyr. ofte rummer bygninger og naturen omkring også mange muligheder. i mange tilfælde er det lige nu ikke meget dyrere for familien at købe en gård, end at købe et parcelhus i byen – og man får meget mere for pengene. men hvordan kan drømmen gå i opfyldelse? og hvad med økonomien? og landbrugsloven? agrovi giver gode råd om køb af ejendom på landet på en række informationsmøder. på møderne orienterer vi om de muligheder der er lige nu. markedsudviklingen og finansieringsmulighederne er væsentlige punkter i programmet. de skattemæssige forhold er også på dagsordenen, da de giver potentielle købere nogle fordele, som kan få drømmen om egen gård til at blive mere realistisk. endelig sætter vi også fokus på den relevante lovgivning: landbrugsloven, planloven m.fl. med andre ord får man alle nødvendige informationer serveret i løbet af et par timer, og bliver klar til at se sig om på markedet efter den rigtige ejendom.


Råd til fejlfinding af EcoQuip 2 | Graco\nEntreprenør Ejersupport Uddannelsescenter Råd til fejlfinding af EcoQuip 2\nRåd til fejlfinding af EcoQuip 2-produkter\nVi gør vores bedste for at besvare dine produktrelaterede spørgsmål på en informativ og letforståelig måde. Nedenfor finder du adskillige ofte stillede spørgsmål fra vores kunder.\nKan ikke fylde eller sætte beholderen under tryk med vand.\nNødstop er aktiveret.\nLufttilførslen er utilstrækkelig.\nSørg for, at luftkompressoren er i stand til at levere det mindste luftflowkrav for dit system (se tekniske specifikationer i håndbogen).\nSørg for, at luftindgangstryksmåleren viser 100-175 psi (6,8-12 bar, 0,68-1,2 MPa).\nHvis måleren ikke viser 100-175 psi, skal du kontrollere luftkompressoren for korrekt opsætning.\nSørg for, at luftindtagsfiltrene er rene, og udskift dem om nødvendigt.\nUtilstrækkelig vandforsyning til pumpen.\nSystemer med vandtanke:\nSørg for, at vandtanken er fuld, og at indløbskugleventilen er åben.\nRengør eller udskift vandindtagsfilteret, hvis det er nødvendigt.\nSørg for, at alle fittingtilslutninger er tætte.\nSystemer med tryksat forsyningstilslutning:\nSørg for, at vandforsyningstilslutningen er tilsluttet og under tryk.\nKontroller, at vandforsyningen opfylder passende tryk- og flowkrav (se opsætning af udstyr i håndbogen).\nKontroller indløbsvandstrykregulatoren for korrekt flowretning.\nKontroller indløbsvandtryksregulatorens netfilter for snavs, rengør om muligt.\nUdskift regulatoren, hvis der ikke er gennemstrømning i regulatoren.\nVandpumpens luftregulator fungerer ikke korrekt.\nFrigør blæsekontrolafbryderen. Juster pumpens indgangslufttryksregulator, indtil pumpens lufttrykreguleringsmåler viser 6,9 bar, 0,69 MPa (100 psi).\nHvis du ikke kan opnå denne indstilling, skal du kontrollere luftindtagsfiltrene og sørge for, at luftforsyningstrykket er større end eller lig med 100 psi.\nHvis ovenstående trin ikke løser problemet, skal du udskifte pumpens lufttryksregulator.\nVandpumpen fungerer ikke korrekt.\nDrej 3-vejs vælgerventilen til OFF-positionen.\nÅbn skylleventilen, og sørg for at pumpen kører og at vand strømmer ud af skylleslangen.\nLuk skylleventilen, og kontroller, at pumpen stopper.\nHvis pumpen fortsætter med at bevæge sig eller ikke spæder, se håndbog 333397 for pumpeservice.\nPop-up-pakningen forsegler ikke.\nSørg for, at pop op-pakningen er ren og fri for snavs i O-ringens tætningsområde.\nKontroller, om pop-up-pakningens justering er korrekt i lukket position (der skal ikke være noget mellemrum mellem O-ringen og pop-up-pakningen).\nFjern O-ringen, og sørg for, at O-ringens stopbøsning er fri for snavs.\nUdskift O-ringen og/eller pop-op-pakningen, hvis den er slidt.\nVandtryksregulatoren fungerer ikke korrekt.\nJuster vandtryksregulatoren, indtil beholderens trykmåler læser 185 psi (12,75 bar, 1,275 MPa).\nHvis denne justering ikke er mulig, skal du servicere vandtryksregulatoren (se håndbog 309474).\nBlæseslangen har kraftig rekyl, når blæsekontrolkontakten bliver aktiveret. Store klumper af slibemateriale og vand presses ud af dysen.\nSlibekugleventilen blev efterladt åben under nedlukning.\nNår du er færdig med at blæse, skal du vaske, indtil alt slibemateriale skylles ud af blæseslangen.\nDrej vælgerventilen til OFF, og med slibekugleventilen lukket, fortsæt med at blæse, indtil vandet er fjernet fra slangen.\nDette er for at tørre slangen indvendigt før opbevaring.\nUdfør trykaflastningsproceduren i håndbogen.\nSlibekugleventilen er slidt.\nMed beholderen under tryk og slibekugleventilen lukket, skal du aktivere blæsekontrolkontakten og kontrollere, at pumpen er gået i stå.\nHvis pumpestangen bevæger sig, skal du udskifte slibekugleventilen.\nKlemslangen er slidt.\nMens beholderen er under tryk, og slibekugleventilen er åben, skal du kontrollere, om pumpen er stoppet.\nHvis pumpestangen bevæger sig, skal du udskifte klemslangen.\nBeholderens trykaflastningsventil udleder vand.\nJuster vandtryksregulatoren til 185 psi (12,75 Bar, 1,275 MPa).\nTrykaflastningsventilen er defekt.\nUdskift trykaflastningsventilen, hvis der opstår dryppen ved eller under 185 psi (12,75 Bar, 1,275 MPa).\nIngen blæseluftstrøm, når blæsekontrolkontakten er aktiveret. Vandpumpen kører rundt, mens kontakten til blæsestyring er aktiveret.\nDen justerbare blæseregulator er ikke justeret til det korrekte tryk.\nJuster blæseregulatoren til det ønskede tryk, mens blæsestyringen er aktiveret.\nSlangen til hovedluftregulatoren er ikke tilsluttet korrekt, eller der er luftlækager i fittings eller slanger.\nKontroller for lækager langs slangen og ved tilslutningspunkterne (se slangeskema i håndbogen for flere detaljer).\nDen justerbare blæseregulator fungerer ikke korrekt.\nRengør eller udskift den justerbare blæseluftregulator.\nHovedluftregulatoren fungerer ikke.\nDemonter hovedluftregulatoren og inspicér komponenterne.\nUdskift eller reparer dele efter behov.\nIngen blæseluftflow, når blæsestyringen er aktiveret. Vandpumpen kører IKKE rundt, mens blæsestyringen er aktiveret.\nDet elektriske blæsestyringskredsløb fungerer ikke.\nSørg for, at 12V jævnstrømforsyning er tilsluttet korrekt og ved fuld opladning.\nUndersøg kablet for beskadigede eller blotlagte ledninger.\nKontroller 3A sikringen, og udskift om nødvendigt.\nKontroller kontinuitet gennem stik på kontrolboksen og alle eksterne kabler.\nKontroller kontinuitet gennem den elektriske blæsekontrolkontakt (kontakten er normalt åben).\nHvis alle ovenstående punkter fungerer korrekt, skal du udskifte 4-vejs magnetventilen.\nDet pneumatiske blæsestyringskredsløb fungerer ikke.\nAktiver blæsekontrolkontakten, og kontroller, om spoleventilen aktiveres i 4-vejs ventilen.\nHvis der ikke sker nogen aktivering, skal du kontrollere blæsekontrolafbryderen og dobbeltlinjen ved at afbryde det gule rør ved lynfrakoblingen (hanstik) på afskærmningen og aktivere kontrolafbryderen.\nHvis der ikke kommer luft ud af fittingen, skal du kontrollere det pneumatiske blæsereguleringsfilter.\nHvis filteret er rent, skal du kontrollere, om der er signalluft ved blæsekontrolkontakten.\nUdskift den pneumatiske blæsekontrolkontakt, hvis signalluften ikke passerer gennem ventilen, når håndtaget er trykket ned.\nHvis kontakten fungerer, skal du sikre dig, at den gule slange i kontrolboksen er korrekt tilsluttet og fjerne eventuelle forhindringer.\nHvis slangen er ren og tilsluttet, skal du udskifte 4-vejs magnetventilen.\nI BLAST-tilstand, mens blæsekontakten er aktiveret, flyder der luft fra dysen, men kun lidt eller intet slibemateriale strømmer ud fra dysen.\nSlibekugleventilen er lukket.\nFyld kun vandtanken med ferskvand, og åbn derefter indløbskugleventilen.\nLuk skyllekugleventilen og slibekugleventilen. Luk vanddoseringsmåleren, hvis den forefindes.\nDrej vælgerventilen til OFF.\nVandpumpen fungerer ikke, medmindre nødstop er frakoblet.\nRet pop-up-håndtaget ind efter stift-åbningen, og skub og drej derefter håndtaget 90 grader, efter at stiften sidder under beslagsåbningen. Korrekt indgreb med stiften holder pop-up-enheden nede, indtil den frigøres.\nÅbn beholderens afblæsningsventil.\nTilsæt 10 liter (30 liter) ferskvand til beholderen. Tilsæt slibemateriale (se tekniske specifikationer i håndbogen for kapacitetsoplysninger).\nLuk beholderens afblæsningsventil.\nBrug en haveslange eller skylleslangen til at vaske slibematerialet i beholderen og fjerne eventuelt slibemateriale fra pop-up-enheden og pakning.\nSørg for, at vandet når op over pop-up-pakningen og at pop-up-pakningen er lukket. Hvis det ikke gøres, før beholderen sættes under tryk, kan det medføre alvorlig personskade for operatøren.\nNår vandniveauet er over pop op-pakningen, skal du dreje håndtaget for at udløse pop-up-stiften.\nDrej vælgerventilen til BLAST.\nAktivér blæsekontrolkontakten, og indstil blæselufttrykket til et maksimum på 175 psi (12,06 Bar, 1,26 MPa).\nMåleventilen til slibemateriale er ikke korrekt indstillet.\nDen optimale indstillingsværdi for måleventilen til slibemateriale og den tilsvarende MediaTrak CPM-værdi varierer betydeligt afhængigt af anvendelse og brugerens ønskede ydelse. De generelle anvendelsesvejledninger i håndbogen beskriver det generelt accepterede interval af CPM-indstillingsværdier baseret på indstillingsværdi for substrat og blæsetryk. Det gråt fremhævede område illustrerer det typiske interval for blæsetryk-indstillingsværdier og deres tilsvarende CPM-indstillingsværdier for det pågældende substrat.\nFor at finde den anbefalede CPM-indstillingsværdi skal du vælge den tabel, der passer bedst til det substrat, der skal blæses. Bestem indstillingsværdien for blæsetryk baseret på det medie, der bruges, og den ønskede overfladeprofil, der skal opnås. Brug derefter de tilsvarende linjer på diagrammet til at vælge den relevante CPM-indstillingsværdi.\nFor uerfarne brugere skal du vælge et blæsetryk nær den lave ende af det fremhævede område. Forøg blæsetrykket og CPM, indtil den ønskede profil og fjernelsesgrad opnås.\nBeholderen har ikke tilstrækkeligt slibemateriale.\nÅbn beholderens afblæsningsventil for at dræne vand fra beholderen.\nVær forberedt på at opfange det vand, der drænes fra beholderen. Al bortskaffelse af materiale skal overholde nationale, statslige og lokale regler.\nAktivér pop op-stiften ved at trykke fjederen sammen og dreje håndtaget 90 grader for at holde pop-up-enheden i åben position.\nTilsæt slibemateriale (se tekniske specifikationer i håndbogen for kapacitetsoplysninger).\nAktivér blæsekontrolkontakten, og indstil blæselufttrykket til et maksimum på 175 psi (12,06 Bar, 1,206 MPa).\nKlemventilen åbner ikke.\nAktivér blæsekontrolkontakten, og kontroller, om klemventilen er aktiveret. Hvis der ikke sker nogen aktivering, skal du frakoble den orange slange ved klemventilen.\nHvis klemventilen åbnes, og kildeluften kommer fra den orange slange, skal du kontrollere, at slangen er trukket korrekt.\nHvis klemventilen ikke åbner, skal du udskifte den.\nHvis klemventilen åbner, og der ikke kommer nogen luft fra slangen, skal du kontrollere lyddæmperne på 4-vejsventilen for snavs.\nHvis der ikke er snavs, skal du rengøre eller udskifte 4-vejs ventilen.\nDer er en forhindring inde i beholderen eller inde i slibeslangen mellem beholderen og afskærmningen.\nFølg proceduren for dræning af beholderen, efterfulgt af trykaflastningsproceduren beskrevet i håndbogen.\nMens slibeslangen er frakoblet, skal du inspicere den indvendige del af klemslangen for forhindringer eller snavs og udskifte den om nødvendigt.\nFjern Tri-Clamp fra bunden af beholderen. Undersøg bunden af beholderen og slibeslangen for forhindringer eller snavs.\nBeholdertrykket er for lavt.\nMens blæsestyringen er frakoblet, skal du sætte beholderen under tryk og vente på, at pumpen går i stå. Hvis beholderens trykmåler ikke når 185 psi (12,75 bar, 1,275 MPa), skal du se problemet "Kan ikke fylde eller sætte beholderen under tryk med vand" ovenfor.\nBlæsetrykket er for højt.\nHvis blæsetryksmåleren viser 160 psi (11,03 bar, 1,103 MPa) eller mere, er det muligvis ikke muligt at opnå mere end 15 CPM på MediaTrak. Dette er mere almindeligt ved brug af slibemateriale med fin netstørrelse. Sænk blæsetrykket til 100 psi (6,9 Bar, 0,69 MPa) for at se, om CPM kan øges.\nBlæsestyringen er ikke aktiveret, men blæsning finder sted alligevel.\nSørg for, at kompressoren er i stand til at levere det mindste luftflowkrav for dit system (se tekniske specifikationer i håndbogen).\nHovedluftregulatoren fungerer ikke korrekt eller sidder fast åben.\nDemonter hovedluftregulatoren og kontroller for forhindringer.\nFrakobl slangekablet fra kontrolboksen.\nHvis blæsningen stopper, skal du kontrollere slangekablet for kortslutning.\nKontroller for kontinuitet gennem den elektriske blæsekontrolkontakt (kontakten er normalt åben).\nKontroller for kontinuitet mellem stikkene på de forsænkede stik på kontrolboksen (der bør ikke være nogen kontinuitet).\nHvis blæsningen stopper, skal du kontrollere blæsekontrolkontakten ved at afbryde den gule slange på lynfrakoblingen på afskærmningen.\nDer bør ikke være noget luftsignal, medmindre du aktiverer blæsekontrolkontakten.\nHvis kontakten fungerer, skal du fjerne lyddæmperne fra 4-vejs ventilen og kontrollere for snavs, rengøre porte og udskifte lyddæmperne om nødvendigt.\nMens blæsekontrolkontakten er aktiveret, varierer blæseluftstrømmen.\nSørg for, at kompressoren opfylder minimumskrav til flow og fungerer korrekt.\nSe håndbogen for at få flere oplysninger om flowkrav.\nBlæsesprøjtemønsteret sprutter eller er uregelmæssigt.\nBlæseslangen blev ikke renset ordentligt efter tidligere brug.\nDrej vælgerventilen til OFF, og med slibekugleventilen lukket, fortsæt med at blæse, indtil vandet er fjernet fra slangen. Dette er for at tørre slangen indvendigt før opbevaring.\nIndstillingen for måleventilen til slibemateriale er for høj til blæsetrykket og/eller slibematerialetypen.\nBeskrevet i håndbog 3A3489\nDer er en forhindring i dysen.\nFjern dysen, og kontroller for tilstopning, ophobning eller beskadigelse.\nUdskift om nødvendigt.\nKontroller, at dysens størrelse ikke er for lille til anvendelsen.\nDer dannes for meget støv under blæsning.\nDer er ikke nok vand i slibeblandingen.\nVanddoseringsmåleren er en funktion, der kun bruges på EcoQuip2 Elite-modeller. Der fås et opgraderingssæt til ikke-Elite modeller. Denne funktion giver brugeren mulighed for at justere, hvor våd blæsningen skal være under drift.\nFølg trin 1-11 for opsætning af udstyret, der er anført nedenfor:\nJuster vanddoseringsventilen for at indstille, hvor våd blæsningen skal være under drift.\nSænk blæsetrykket, og vurder støvniveauet igen.\nSlibematerialet er for fint til anvendelsen.\nPrøv at bruge et grovere eller hårdere slibemateriale, hvis det er muligt.\nDer kommer for meget vand fra dysen i BLAST-tilstand.\nVanddoseringsventilen er åbnet for meget.\nSlibematerialet er for groft.\nHvis det er muligt, skal du bruge et slibemateriale på mindst netstørrelse 20.\nEllers sænkes CPM-indstillingsværdien, indtil mønsteret forbedres.\nRåd til fejlfinding af EcoQuip 2


Ny MacBook 2016 - Find de gode henvisninger. Se mere her! \nNy MacBook 2016\nFind mere vedr. Ny MacBook 2016 her\nDav, og velkommen til denne webside, udarbejdet som følge af søgningen på ordene Ny MacBook 2016. Vi håber, at du finder det, du leder efter ved hjælp af vores links, som vi præsenterer lige her for dig, der formodentlig søger efter mere info med forbindelse til Ny MacBook 2016. Se videre hernede, eller klik direkte videre på de anbefalede annonce-links, som sikkert skulle lede dig videre til det, du søger.\nNy MacBook 2016 - Spørgsmål\nFandt du ikke nøjagtig det, du leder efter vha. vores anbefalinger, som vi henviser til, og som skulle have en kobling til Ny MacBook 2016, hjælper vi gerne med rådgivning herom. Du er velkommen til at tage kontakt til os via følgende kontaktside. Ifølge vores erfaring bør det være tilstrækkeligt at følge vores anbefalede links vedrørende Ny MacBook 2016, men er det ikke tiltrækkeligt, så tag venligst kontakt. Vi ser for det meste forespørgsler inden for 1-10 arbejdsdage.\nHvad er denne hjemmeside om Ny MacBook 2016 så?\nDenne side er baseret på ordet "Ny MacBook 2016" med formodning om, at det er enten præcis dette keyword eller højst sandsynligt et nært relateret keyword, som du har søgt på på en søgemaskine, fx Google eller YouTube. Vi prøver at matche din søgeforspørgsel med brugbare henvisninger, der hyppigst kan være reklamefinansieret eller anbefalet af sidens team.


Film ses i biografen! – Danske Biografer\nFilm ses i biografen!\nby Michael Carving · Published 2. januar 2017 · Updated 2. januar 2017\nDe danske biografer sluttede året på højeste tangent, med et slutresultat på 13,441.250 mio. solgte billetter for kalenderåret 2016. Det betød en marginal tilbagegang på 5,5 procent, og året endte langt over gennemsnittet siden årtusindeskiftet.\nTrods en beklagelig tilbagegang var dansk film dog alligevel i stand til at levere årets to største succeser: Jussi Adler-Olsen filmatiseringen ”Flaskepost fra P” og komedien ”Klassefesten 3: Dåben” med hhv. 703.478 og 538.503 tilskuere. En tredje dansk film sneg sig også ind på top ti: Thomas Vinterbergs ”Kollektivet”.\nAmerikansk film havde til gengæld et formidabelt år og indtog de resterende pladser på top ti i 2016. Årets Oscar-sluger ”The Revenant” indtog tredjepladsen og animationsfilmene stod endnu engang stærkt: Både ”Zootropolis”, ”Kæledyrenes hemmelige liv” og ”Kung Fu Panda 3” opnåede placeringer på top ti. De øvrige pladser på top ti indtog de fortsatte historier fra Star Wars-universet med ”Rogue One: A Star Wars Story” og filmatiseringen af Harry Potter-forfatterens ”Fantastiske skabninger og hvor de findes”. Ja, selv en enkelt superhelte-film blev det til, om end af den lidt skæve slags, med ”Deadpool”.\nFlere film end nogensinde sikrede publikum en bred diversitet i biografernes udbud, hvor biograferne kvitterede med åbningen af hele fire nye biografer, i henholdsvis Frederikssund, Aalborg, Faaborg og Gilleleje, hvilket bringer det samlede salsantal i Danmark op på nye rekordhøjder. Og sandelig om aarhusianerne ikke også fik en ny IMAX-biograf. Og mange flere nye biografer er på vej i blandt andet Nordhavn, Haderslev, Køge, Sønderborg og Greve. Jo, biograferne blomstrer som aldrig før og der investeres millioner af kroner i danskernes fortrukne forlystelse ude af hjemmet.\n”Der er virkelig grøde i både biografer og biograffilm. Underholdning på biografernes magiske lærred har stadig danskernes store bevågenhed, og biograferne bidrager fortsat med en større og større andel af filmindustriens indtægter. Det er jo hele forudsætningen for at der fortsat kan produceres biograffilm”, udtaler Kim Pedersen, Formand, Brancheforeningen Danske Biografer (DB).\n”Det er rigtigt godt at se så stor bredde i toppen af årets liste – og godt at se at udenlandsk film leverer, når dansk film svigter. Sammen med byggelysten hos biograferne, tolker vi det som en sund og stærk tro på biografen som oplevelse, altså uforstyrret at opleve en god film under optimale betingelser sammen med andre mennesker”, udtaler Mads Nedergaard, Formand, Foreningen af Filmudlejere i Danmark (FAFID).


Almindelige danskere får Kongelig dækning på DR3\nHjem/Nyheder/Almindelige danskere får Kongelig dækning på DR3\nFoto: Agnete Schlichtkrul\nBlot fordi man er en ganske normal dansker, kan man godt få en kongelig behandling af DR3. I tre programmer sender kanalen direkte fra et af de største øjeblikke i fire danskeres liv.\nDet er få ting, der kan samle Danmark som en kongelig begivenhed. Befolkningen elsker at svælge sig i traditioner og historier fra andres liv – ikke mindst de kongeliges. Og der findes formentlig ikke mange danskere, som ikke har drømt om at være kongelig eller blot at få den behandling og omtale, som de kongelige får. Den drøm gør DR3 nu virkelig for fire helt almindelige heldige danskere.


Nyt lån 2022 • Lån penge 100% sikkert med nemID [ Ansøg Her ]\nUdfyld én ansøgning og modtag op til 4 tilbud\nVed hjælp af en hurtig ansøgning kan du modtage op til 4 tilbud, som alle kan gøre dine drømme til virkelighed. Det er nemt, hurtigt og sikkert!\nBetal kun kr/md.\nNYT LÅN HOS SKYFINANS\nUdfyld en kort låneansøgning – Så klarer vi resten for dig!\nINDTAST OG ANSØG\nUdfyld låneansøgningen og send den afsted med det samme.\nHerefter kan du modtage op til flere lånetilbud fra vores samarbejdspartnere.\nFLERE PENGE TIL DIG\nPengene bliver hurtigst muligt overført direkte til din konto.\nFORDELE HOS SKYFINANS\nDu får tilbud fra 4 banker\nVores kunder sparer i snit 11.500 kr.\nBrug for hjælp? Ring 26 85 56 49\nDine oplysninger sendes trygt og sikkert til flere forskellige låneudbydere.\nDu sammenligner og vælger mellem dine personlige lånetilbud og vælger det som passer bedst til dig.\nNår du har valgt det bedste lånetilbud er der flere penge til dig og det du drømmer om.\nAlle hverdage mellem 10:00 – 16:00\nNyt lån på kort tid\nNye lån dukker konstant op. Uanset hvilket lån du søger, så prøver låneudbyderne at optimere deres lånetilbud, så deres lånetilbud fremstår som et nyt lån. Lån penge online er der flere og flere, der benytter sig af. Mange fravælger turen hen i banken, og vælger i stedet for at sidde derhjemme og søge lån online. Lån penge, når du har behov for det. Det er som om, der er kommet en ny kultur. Tidligere henvendte vi os altid til bankerne, når vi skulle have læst nogle finansielle problemer, for eksempel lån penge.\nI takt med den teknologiske udvikling, der betyder, at mange mennesker klarer flere og flere ting online, mister banken også den betydning, som den tidligere havde. Især småbyerne, der har mistet de fleste bankfilialer, har man følt sig svigtet af banksektoren. Der har også været en trend inden for banken, at kunderne skulle blive selvstyrende. De skulle ikke ind i banken for at hæve penge på en bankbog, for eksempel. De bankansatte skulle ikke bruge deres tid på privatkunderne. Det var der ingen penge i.\nDen politik hævner sig måske nu. Der er mange danskere, der er fuldstændig ligeglade med, hvor de kan låne penge. Flere end tidligere skifter bank. Mange har efterhånden kun en bank online, ingen fysisk bank. Når folk skal låne penge, så betyder det ikke noget for de fleste, bare det kan gå uproblematisk.\nNår online låneudbydere tilbyder nyt lån uden sikkerhed, så er det til stor glæde for mange. Der er trods alt mange i Danmark, der ikke ejer bolig eller andet af ret megen værdi. Disse personer har haft problemer med at låne penge i bankerne. Det kan også være vanskelig for mange at finde en kautionist, der vil stå inde for lånet.\nNyt hurtigt lån\nNye lån i 2019 og sandsynligvis også nye lån 2020 vil stadigvæk fokusere på og måske endog forbedre hurtige lån. Lån penge nu har betydet, at mange kunder låner penge online. Tilbuddet og muligheden for lån penge hurtigt tiltrækker mange kunder. Et nyt adfærdsmønster, hvor folk ikke længere sparer op til det, de ønsker, er blevet dagligdagen for mange mennesker. Da inflationen var høj var høj i Danmark i halvfjerdserne, mistede man faktisk penge ved at spare op til at købe noget. Når man for eksempel havde sparet 50000 kroner, så var prisen på varen steget til måske 60000 kroner. Det ændrede på folks adfærdsmønstre.\nVi har så haft en positiv økonomisk udvikling for de fleste. Mange er blevet rigere, og har fået råd til mere. Nu er spørgsmålet for mange ikke, om man skal have bil nummer 2, men hvornår skal det ske. Vi har fået lettere ved at anskaffe os materielle goder. Vi har generelt flere penge mellem hænderne. De fleste unge i dag har oplevet en barndom, hvor der var råd til det meste. Det var ikke nødvendigt at spare op. Det er især husprisernes højdeflugt, der har været med til at skabe den velstand.\nEt hurtig lån er derfor på sin plads, når man har behov for det. Og hvis man har råd, så er det heller ikke et problem. Der er desværre nogen, der glemmer at vurdere, om de har råd til et nyt lån. Inden man låner penge, skal man kigge på ens budget. Begynd nu med at lægge budget, hvis du ikke har prøvet det tidligere. Du kan hente vejledning og budgetskema her. De hurtige lån kan måske have en negativ betydning for flere, der lader sig friste til et nyt lån, fordi det er muligt og hurtigt.\nNyt lån hitter for det meste, og som udviklingen har været de seneste år, så vil der også komme nyt lån 2020. Der vil dukke nye lånefirmaer op, som vil kæmpe for deres del af kagen. Man kan så forestille sig, at et nyt lånefirma i Danmark med et nyt lån i Danmark vil fokusere på at tilbyde billige lån. Det billigste lån man kan få online, er et gratis lån. Lån penge gratis er muligt hos flere låneudbydere. Du kan dog maksimalt låne 20000 kroner i 30 dage. Alle gratis lån har kun en rentefrihed på 30 dage. Hvis man kan klare at betale lånet tilbage efter 30 dage, så er det godt nok et billigt lån.\nNye lån 2019 havde fokus på de hurtige lån, men vi tror, at nye lån 2020 vil fokusere på prisen. Vi forventer, at folk kan få billige lån online også. Der er ingen tvivl om, at presset fra politisk side på et eller andet tidspunkt må få priserne til at falde. Om det vil resultere i rentefrit lån i flere perioder eller billigt lån med lav rente, det kan være vanskeligt at spå om. Et nyt lån er altid på vej, og de skal bare ikke ligne de gamle, hvis de skal sælges til låneansøgerne.\nNår folk leder efter billige lån, så har vi altid opfordre dem til at indhente lånetilbud fra mindst tre forskellige låneudbydere. Når lånetilbuddene så er kommet, skulle låneansøgeren sætte sig ned og sammenligne lånenes ÅOP. Lånet med laveste ÅOP er det billigste lån. Når du søger lån gennem Skyfinans.dk, så gør vi det for dig. Vi sender din låneansøgning til tre anerkendte, tiltrækkende og efterspurgte banker. Du vil så modtage tre lånetilbud, så du hurtigt kan vurdere, hvilket tilbud der er bedst.\nHvorfor bruge Skyfinans til nyt lån?\nDet skal du, fordi du kan spare både tid, men ikke mindst penge. Det kan være ganske besværligt at finde ud af, hvilket privatlån, der er det billigste. Det er nødvendigt at sammenligne lånetilbud for at finde det billigste lån. Man bør indhente mindst tre lånetilbud fra forskellige låneudbydere. Låneansøgningerne skal være identiske. For eksempel lån 50000 kroner i 12 måneder, hvad koster det? Så skal man bare vente på lånetilbuddene. Det er faktisk også først, når man modtager sit lånetilbud, man kan se, hvilken renter man bliver tilbudt. Man skal kun fokusere på ÅOP, og vælge lånet med laveste ÅOP, da det er det billigste lån. Det er da ikke umuligt at gøre, men desværre er der mange folk, der ikke kan finde ud af det, og desuden kræver det en del tid. Så mange lader være med at teste priserne, så er det godt, at Skyfinans er klar til at hjælpe dig.\nRenten på online lån varierer meget fra bank til bank og låneudbyder til låneudbyder. Du kan måske spare mange penge ved at sammenligne lånetilbud fra flere banker og låneudbydere. Det er dog yderst vanskeligt, synes de fleste, og mange giver helt op, fordi de ikke forstår alt det med renter og ÅOP. Det problem løser Skyfinans for dig uden ekstra omkostninger.\nNår du søger lån gennem Skyfinans så får du:\nLånetilbud fra op til 3 anerkendte og troværdige banker med kun én ansøgning\nDu får hurtigt svar på din låneansøgning. Det tager højst 24 timer, men ofte modtager du et tilbud samme dag\nDet er let for dig at overskue og sammenligne de forskellige lånetilbud\nDu vil ofte spare penge ved at søge gennem Skyfinans, end hvis du selv søger\nDu kan bruge Skyfinans helt uforpligtende og gratis\nDer er mange online låneudbydere, og som kunde kan det være vanskeligt at finde ud af, hvor mange låneudbydere de enkelte lånefirmaer har. Der er lånefirmaer, der har flere lånudbydere, der nogle gange tilbyder nærmest identiske lån, mens der andre gange er forskel i tilbuddene.\nInden for de senest år er der dukket to låneudbydere op, der tilbyder et nyt lån i Danmark. De tilbyder de såkaldte kautionistlån. Når man ansøger om lån penge, så kan man kun ansøge sammen med en kautionist. Kautionist lån er vigtige for folk, der er registreret som dårlige betalere i skyldnerregistrene RKI Registret eller i Debitor Registret. Det er vigtigt, at de får en chance for at komme tilbage til en mere normal tilværelse. De skal ikke straffes urimeligt længe, fordi de har haft problemer med at styre deres økonomi.\nI mange år har det ikke være muligt for dem at få et lån trods RKI. Når de søgte lån penge online, så blev deres ansøgninger altid siet fra, fordi låneudbyderne ikke ønskede at tilbyde lån til de registrerede. Alle registrerede er i en base, hvor alle online låneudbydere og banker har adgang. Der var ingen muligheder for at låne penge. Man kan måske godt forstå de online låneudbydere, der trods alt tilbyder lån uden sikkerhed. Den sikkerhed har de to låneudbydere med et kautionistlån. Kautionisten er sikkerhed og garant for at pengene bliver betalt tilbage. Hvis låner ikke kan betale afdragene til tiden, kan låneudbyderen indkræve pengene hos kautionisten. Man kunne godt forvente, at der blandt lån 2020 i Danmark vil dukke flere RKI lån eller kautionist lån op.