Tæpperensning gør det selv – Færdigsyede gardiner bilka\nRengøringsekspert, Louise Grønhøj giver dig tips til nem og effektiv tæpperens. Så hvad gør man, når uheldet er ude og pletten breder sig på tæppet? Har du tabt kaffe eller the på dit tæppe, så bør du betragte dig selv som et meget lykkeligt menneske.\nDet kunne være meget være. Gør langluvede tæpper og rya-tæpper rene.\nPriserne på at få et firma til at gøre det kan svinge meget, så det kan betale sig at kigge sig godt for, inden man laver en aftale. Kig dig godt for – priserne varierer meget på tæpperens. Men det er ikke sikkert, at du vil gå hele vejen og få fagmanden til at rense gulvtæpperne?\nFor måske kunne du selv rense . Nemme tips til rensning af tæpper. Ingen bryder sig om pletter og dårlig lugt på det fine tæppe. Få vores tips og tricks til hvordan du klarer tæpperens og slipper af med pletter på gulvtæppe.\nRegelmæssig vedligeholdelse af tæppet gør hovedrengøringen nemmere.\nSåledes er det meget et spørgsmål om temperament, hvor tit du vil bruge en tæpperenser og det samme gør sig måske gældende, når det handler om at leje eller købe, for der er . Skal have renset de beskidte tæpper. Jeg er ikke meget for at bruge en tæpperenser. For den bruger van og jeg vil ikke tilfører fugt til det gamle. Vi har renset gulvtæppe i soveværelset, da den ene hund desværre har haft det med at tisse på gulvet derinde ind imellem og det lugtede absolut ikke godt Nu.\nMen otte dage efter så det ud som efter gør- det-selv rensningen. Så holder det som et nyt tæppe. Men enten må han have misforstået . Udskyd aktionen Selv om husmodereksperterne anbefaler, at man fjerner pletterne lige med det samme, kan man godt udskyde redningsaktionen op til timer. Er man midt i en fest, er det jo ikke sådan lige til at kaste sig over en tæpperens.\nSå må man bare sørge for at holde pletten fugtig, indtil man kan . Eller i hvert fald umulige hvis ikke man engang imellem gør brug af en god tæpperenser. Vand i sig selv er dog sjældent nok til at give tæpperensningen et rigtig godt resultat og derfor kan man med fordel tilsætte forskellige rengøringsmidler til vandet inden . Har du spildt, eller er der kommet grimme pletter på dine tæpper? Så er det vigtigt, at du reagerer hurtigt, hvis uheldet er ude.\nDerfor bør du altid have en tæpperens eller en pletfjerner stående derhjemme, så du hurtigt og effektivt kan fjerne spildte væsker, pletter etc. Hos Garant kan du købe tæpperengøringsmidler og .\nOg beslutter du dig alligevel for “ Gør det selv ” tæpperens , ja så kender du i hvert fald vores fordele. Og får du først os til at rense dit tæppe helt i bun vil vi som ekstra service, give dig en GRATIS pletspray, som kan fjerne de første pletter som du uvægerligt vil få på et tidspunkt. Disse fordele gør det klart at TRY. Nogle der har gode råd til at få gjort et nusset gulvtæppe fint igen ? Hej, Vi kunne godt tænke os at få renset de tæpper, der er i vores Adria vogn. Hvad vil I anbefale til det: noget vi selv gør eller får det gjort af et firma.\nGeografisk placering: Bramming. Takket 0gange i 4indlæg. Question Gør-det-selv tæpperens ? Hvis du ikke selv har modet på at gå i gang med at rense dine gulvtæpper, står TM Multiservice klar med kost, spand og professionel tæpperenser til at klare opgaven. Vi er et professionelt rengøringsfirma, der tilbyder alle former for rengøring – fra hovedrengøring til tæpperens og almindelig . Tæpperens i hele Nordjylland. Stort udvalg af professionel tæpperens til rengøring af tæpper inkl.\nPrisgaranti og hurtig levering. Vi kan udføre den bedste tæpperens , så dine tæpper bliver så gode som nye. Dette kan lade sig gøre , selvom tæpperne er blevet plettede og beskidte, hvis en tæpperensning bliver gjort ordentligt. En miljøvenlig tæpperens. Har du ikke tid eller overskud til selv at kaste dig i sving med at fjerne pletter, eller har du flere pletter i hjemmet der ikke vil forsvinde, så er hjælpen nær.\nDer findes nemlig mange gode tæpperenser firmaer i Danmark, som har mulighed for at hjælpe dig. Flere af disse har fokus på .


1921 - Albert Bertelsen dansk billedkunstner (død 2019).\n1938 - Susse Wold, dansk skuespillerinde.\n1968 - Cecilia Zwick Nash, dansk skuespillerinde.\n1976 - Beate Bille, dansk skuespillerinde.\n1978 - Rachel McAdams, canadisk skuespillerinde.


Bymuseet flytter til Den Gamle By - Kultur - Aarhus\nKultur 17.09.2010 kl. 09:36\nBymuseet flytter til Den Gamle By\nPolitikere har besluttet, at bymuseet skal flytte ind i et mere besøgt museum.\nBymuseet i Århus. Arkivfoto: Ole Lind\nPartierne bag budgetforliget har besluttet at sælge bymuseets bygning i Carl Blochs Gade og lade museet flytte til Den Gamle By.\nPlaceringen i Den Gamle By skal give bymuseet muligheder for at udvikle sig og øge besøgstallet.\nNår den gamle bygning i Carl Blochs Gade bliver solgt, skal fire millioner fra salget bruges på Århus Kommunes bestræbelser på at blive Europæisk Kulturhovedstad i 2017.\nBymuseet: Nej tak til Cereseffekter\nRoyal Unibrew har lagt genstande til side til museer, før resten blev sat til salg hos Bruun Rasmussen Kunstauktioner.\nBymuseet får ny ejer og nyt liv\nPlan omhandicap- og seniorcenter i det gamle bymuseum i Carl Blochs Gade.\nFra voksen kvinde til barn igen\nDet handler om at være et barn uden at blive overdrevet barnlig for 26-årige Fanny Louise Bernth, der spiller hovedrollen som Karla i familieforestillingen ”Karlas Kabale” på Aarhus Teater.


Aqualine Boats (Alu) både til leje - med Happycharter\nLeder du efter Aqualine Boats (Alu) både til leje? Kunne du tænke dig at charter en båd fra Aqualine Boats (Alu) til din næste sejlerferie? Happycharter, din ekspert i bådleje og yacht charter tilbyder dig en stor database med charter yachts fra forskellige ejere. Leder du efter en charter båd (f.eks. Aqualine Boats (Alu))? Du kan kontakte bådejeren direkte.\n1 båd til Aqualine Boats (Alu)\nDin søgning: producent: Aqualine Boats (Alu)\nTilbyder du selv Aqualine Boats (Alu) både eller andre yachts? Har du et bådudlejningsfirma? Tilmeld dig og tilføj dine charterbåde og charter yachts til vores database (ikke kun Aqualine Boats (Alu))!


Fantastiske print og farver kommer til live i Marimekkos livsstilsdesign. Marimekko bringer glæde i hverdagen i Magasin | Magasin.dk\nMarimekko bringer glæde i hverdagen\nMarimekkos historie startede med et lille tekstilprint firma i Helsinki i 1951. I dag er Marimekkos livsstils designhus fejret verden over grundet deres ”art of print making”.\nOiva (superb), en nuværende keramik klassiker, skabt af Sami Ruotsalainen i 2009. Den funktionelle og stadig legende Oiva kollektion, udfordrer den klassiske opstilling af en bord opdækning – den opfordrer til at blande forskellige former og mønstre. Kopper, tallerkner, skåle, og fade passer både ind i hverdagen og særlige lejligheder. I år fejrer Oiva 10 år og inviteres til bords og nyde det gode selskab.\nMarimekko betyder ”Maris kjole” på finsk. Siden dets begyndelse, har Marimekko opfordret mennesker til at udtrykke deres personlighed gennem befriende silhuetter og boligindretning i modige print og farver. Som en af de første livsstilsmærker i verden, kombinerer Marimekko mode, tasker og accessories med boligindretning, som resulterer i en åben og munter måde at leve på.\nArmi Ratia (1912-1979), grundlægger og kreativ direktør af Marimekko, havde en formidabel evne til at bevæge sig med og ud over tidens ånd. Med geni for anerkendelse af kunstnerisk talent, skabte hun kultur i form af kreativ frihed hos Marimekko. Armis eftermæle er stadig i live. I Marimekkos kreative fællesskab, er nøglen innovation, originalitet og at gøre tingene sammen.\n”The art of print making”\nMarimekkos hjerte og sjæl er print fabrikkerne i Helsinki – Det er her de fantastiske print og farver kommer til live. Striber, tern og blomstermønstre omfatter Marimekkos stærke og varierende kunstneriske arv. Nogle vil mene, at det mest ikoniske design er Maija Isolas ”Unikko” (valmue) fra 1964.\nGennem årene har Marimekkos designere skabt cirka 3500 forskellige print, som er blevet brugt til tøj, tasker, tilbehør, sengetøj, stof, keramik og mange andre ting. De ikoniske mønstre er blevet genskabt igen og igen, i flere forskellige farve kombinationer. Nye prints præsenteres til denne kontinuum af ambitiøst kunstværk hvert år.\nFinland møder Japan i Marimekkos efterårskollektion\nMarimekkos bolig kollektion er inspireret af det varme kulturelle venskab mellem Finland og Japan og deres fælles påskønnelse af naturen. I denne kollektion møder japansk zen harmoni, den finske æstetik og funktionalitet.\nDet nye print Kentunmarja (tyttebær) af Aino-Maija Metsola, ses ræve i tusmørke i en have, med små fugle siddende i et træ. Kentunmarja printet er fortryllende og mystisk, som passer perfekt med Oiva keramik, samt Marimekkos tekstiler. Denne efterårs kollektion skal skabe en afslappende atmosfære i dit hjem, med natur inspirerede prints og rolige farver. Lad os nyde den hyggelige stemning, når temperaturen falder udenfor!\nDu er velkommen til at gå på opdagelse i Marimekkos inspirerende univers her.


Handsker | Find laboratoriehandsker hos Hounisen\nHer kan du købe laboratoriehandsker til alt fra simple opgaver i laboratoriet til handsker, der giver ekstra god beskyttelse under arbejde med kemikalier.\n📑 Læs guide: Vælg den rette handske til opgaven\nLaboratoriehandsker i nitril, latex, vinyl og bomuld\nHos Hounisen Laboratorieudstyr finder du et bredt sortiment af handsker til laboratoriebrug. Vi har handsker i mange kvaliteter og til mange formål.\nBrug en engangshandske i vinyl til de simple laboratorieopgaver eller en ekstra slidstærk nitrilhandske til beskyttelse mod kemikalier. Handskerne findes både med og uden pudder og kan leveres med certifikat og tekniske specifikationer, så du bl.a. kan se handskernes gennemtrængningstider, og om de er godkendt til kontakt med fødevarer.\nEU-krav til medicinske engangshandsker\nFor medicinske engangshandsker tjener EU-standarterne at sikre dig mod krydskontaminering, og kvaliteten styres af EN 455: 1-4. EU-normen gælder alle medicinske engangshandsker både sterile og usterile. Der testes blandt andet for modstand mod penetration samt mekanisk styrke i form af stræk også efter en ældningsproces, hvor handskerne skal leve op til standardkrav.\nFind netop den handske, der passer til dit behov, og som beskytter dig optimalt i dit arbejde.\nSe kategorien Handskeholder for stativer til handskeæskerne.


OCD - Tvangstanker.\nOCD – Tvangstanker.\nHej. Jeg er en pige på 14 år, og jeg er ikke sikker på, om jeg har tvangstanker. Jeg kan ikke gå ud på badeværelset uden at trække badeforhænget fra. Det er ikke, fordi jeg er bange for, om der er nogen bag ved det. Grunden til et er, at jeg tror, at hvis jeg ikke gør det, skal der ske noget dårligt ved mig eller nogen jeg holer meget af.\nJeg finder det meget ubehageligt, når folk jeg ikke stoler på kommer tæt på mig. Jeg føler, at jeg bliver meget beskidt, og jeg tror, at jeg skal blive overfaldet af personen der nu er tæt på mig.\nJeg er tit ked af det, jeg ved bare ikke hvorfor. Hvis der er noget, jeg tror jeg har glemt at gøre, kan jeg ikke lade vær med at tænke på det og være urolig omkring det, før jeg har fundet ud af om der er ordnet. Hvis jeg holder i skarpe genstande, eller jeg bare har muligheden for at skade en person, er jeg bange for, at jeg gør det. Jeg har tit haft lyst til bare at slå til en, derfor klemmer jeg bare i folks hånd. Jeg bliver aggresiv når jeg skal skære i ting.\nJeg kan slet ikke klare, hvis toilet papiret vender den forkerte vej, og det er bare blevet værre og værre.\nVil i ikke godt hjælpe mig med at finde ud af, hvad det er der er galt med mig? Jeg har været til lægen, og hun siger det tyder på OCD. hun anbefaler en psykolog. Jeg skal også gå til psykolog og har fået sendt en mail til en børnepsykiater. Jeg er bange for, at jeg er blevet syg.\nJeg ved nogen gange slet ikke hvad jeg skal gøre af mig selv, og det eneste der kan gøre mig glad, er når min kæreste snakker med mig. Han gør mig lykkelig hele tiden, men han kan jo ikke kun være sammen med mig. Han har sin skole, sine venner og sin familie. Jeg føler mig tit ensom, og jeg hører nogen gange stemmer, men det er ikke så tit. Jeg får rigtig meget marreridt og jeg tænker på det hele tiden. Jeg kan ikke få de dårlige tanker ud af hovedet.\nPlease hjælp mig. – Jomfruen.\nKære Jomfruen, pige på 14 år,\nMange tak for dit brev til BørneBrevkassen - jeg vil rigtig gerne prøve at hjælpe dig. Jeg vil gerne undskylde, at du først får svar nu, men nogen gange kan man være uheldig at svaret bliver lidt forsinket, når der har været en ferie (efterårsferie) inden over.\nDet første jeg får lyst til at sige til dig er, at det lyder dejligt, at du har en kæreste, der gør dig glad og lykkelig - det må være skønt at mærke - og måske en god følelse at prøve at holde fast i, når de svære tanker overmander dig (?).\nDu fortæller, om flere følelser, oplevelser og tanker der er svære at styre og håndtere for dig - Følelser og tanker der måske gør dig bange og ensom... Mon det er rigtig forstået..?\nJeg tænker, at du (og dine forældre?) har gjort det helt rigtige i at kontakte din læge, så at du kan få hjælp af en psykolog og muligvis en børnepsykiater.\nJeg kan ikke svare dig på, om du er ved at blive syg, ligesom jeg ikke kan fortælle dig, hvad der er galt med dig, for det kan man ikke vide ud fra et enkelt brev. Men din læge har ret i at dine handlinger kunne tyde på, at du har OCD (der jo er et andet ord for tvangstanker/ tvangshandlinger. Tvangshandlinger er- hvis man ofte føler, man er nødt til at gøre noget bestemt, - som regel for at undgå noget andet.) OCD kan behandles, så hvis det er det, du plages af, så kan det altså godt holde op igen!\nJeg tænker, at du måske, hvis du kan, skal fortælle dine forældre, at du er bange... Tror du, at du kan det..? Måske I sammen kunne lægge en plan for, hvad du og de skal gøre for at støtte dig i de situationer, hvor du bliver bange.\nMåske I kunne lave en aftale om, at du kan vække din mor eller far, når du f.eks. vågner om natten af et slemt mareridt. Måske de kan sidde ved dig til du er faldet til ro og kan sove igen..? At mærke et andet menneskes nærvær kan ofte opleves trygt og beroligende.\nHvis du ikke tror, at du kan tale med dine forældre om det (?), kan du måske finde en anden voksen, du har tillid til, og som du ved vil støtte og hjælpe dig. Det kunne måske være én af dine bedsteforældre, eller måske hvis du har en storebror eller storesøster..? Mon du kan det..?\nJeg tænker nemlig, at det er vigtigt, at du ikke går rundt med alle disse tanker alene... Svære tanker kan ofte føles større, mere skræmmende og uoverskuelige, når man "bærer" rundt på dem alene - kan du mon følge mig i det..?\nDu fortæller ikke, om du har fået tid hos en psykolog eller børnepsykiater, men jeg håber, at du er kommet i gang med samtaler og måske undersøgelser.\nDu skal vide, at du er meget velkommen til at ringe til BørneTelefonen på 116 111 eller at logge på UngeChatten, hvis du har brug for at tale med en rådgiver - vi vil gerne lytte og hjælpe.


Forside › Newsroom › 2017 › 03 › Økologer tænker på klimaet Økologer tænker på klimaet\n15. marts 2017 af: Maja Eline Petersen\nLandbruget er en væsentlig udleder af drivhusgasser - det skal der handles på.\nDerfor er klimakataloget fra 2010, der indeholder en lang række klimaindsatser, fundet frem, støvet af og opdateret. Det nye, opdaterede katalog skal hjælpe økologerne med at forbedre deres klimaprofil.\n- Det, vi overordnet vil, er at vise, at det økologiske landbrug tænker på klimaet. Vi får hele tiden at vide, at vi ikke klarer os godt nok på dette område, og 20 pct. af Danmarks drivhusgasudledning kommer fra landbruget. Det erkender vi, og derfor skal vi gøre noget ved det.\nDet fortæller Mette Kronborg, der er økologikonsulent med speciale i klima ved Økologisk Landsforening. Hun arbejder på et projekt, der skal forstærke indsatsen i det økologiske landbrug, hvor formålet er at få fornyet fokus på en forbedring af økologiens klimaprofil. Det skal bl.a. opnås ved hjælp af et klimakatalog, der netop er færdigredigeret.\nKataloget er en opdateret version af klimakataloget fra 2010 og indeholder 40 tiltag, der skal nedsætte energiforbruget, øge produktionen af vedvarende energi, sænke udledningen af drivhusgasser og øge kulstofbindingen i dyrkningsjorden.\nVi må ikke sidde på hænderne\n- Vi arbejder for et CO2-neutralt økologisk landbrug. Det arbejder mange landmænd allerede hen imod, men der er kræfter og potentiale til at gøre endnu mere – den udfordring skal vi gribe. Vi vil stå i spidsen for en reduktion af drivhusgasser fra landbruget, og det vil vi gøre ved at tænke helhedsorienteret med klimatiltag, der også omhandler vedvarende energi, jordfrugtbarhed og dyrevelfærd. Det er det, der giver mening for klimaet og for den enkelte økologisk landmand, forklarer Mette Kronborg.\nI kataloget er der sat tal på hvert enkelt tiltags bidrag til at mindske udledningen af drivhusgasser. Desuden er der sat tal på, hvor stor investering det kræver, og hvor lang tilbagebetalingstiden er, så landmanden har en idé om, hvordan det hænger sammen økonomisk.\nTallene er estimater, da der i mange af udregningerne er brugt normtal fra IPCC, eftersom der stadig mangler forskningsresultater på mange af områderne i dansk regi.\n- For størstedelen af klimatiltagene i det reviderede Klimakatalog gælder det, at de er veldokumenterede i forhold til at reducere klimabelastningen fra landbruget. Vi har også inkluderet klimatiltag, hvor der endnu mangler danske forskningsresultater, men hvor klimaeffekten er vist positiv andre steder, og hvor tiltaget harmonerer rigtig godt med det at være økologisk landmand. Den manglende nøjagtighed i udregning af drivhusgasudledning på bedriftsniveau gør en regulering på området særdeles problematisk på nuværende tidspunkt. Men vi kan ikke bare sidde på hænderne og vente, ind til mere præcise tal foreligger, fortæller Mette Kronborg og fortsætter:\n- EU-Kommissionen lægger op til, at de ikke-kvotebelagte sektorer som landbrug, transport og boliger i 2030 skal reducere udledningerne med 39 pct. i forhold til sektorens udledninger i 2005. Derfor er det forventeligt, at der på sigt kommer en regulering for disse sektorer. Derfor kan klimatiltagene også være med til at gøre de økologiske landmænd omstillingsparate med tiltag, der samtidig harmonerer med de økologiske principper.\nIndsatsen skal ske på bedriftsniveau\nIfølge Mette Kronborg er vejen til at nedbringe drivhusgasudledning fra landbruget en målrettet indsats på den enkelte bedrift. Bedriften skal derfor have overblik over de konkrete klimaudfordringer og reduktionsmuligheder, der er på bedriften, og indblik i de handlemuligheder og tiltag, der er nødvendige for at nedsætte klimabelastningen.\nKlimakataloget skal derfor bruges, når Økologisk Landsforening, som en del af projektet, skal gennemføre en klimaoptimering og udarbejde en klimahandlingsplan på bedriftsniveau hos 40 økologiske landmænd i Vejle og Vesthimmerlands kommuner.\nDesuden vil der udbydes erfa-grupper - såkaldte klimaskoler - til disse økologiske landmænd, så de sammen kan forbedre deres klimaprofil med udgangspunkt i deres klimahandlingsplaner.\nPå nuværende tidspunkt er klimaoptimeringsværktøjet kun lavet til kvægbedrifter, men på sigt håber Mette Kronborg at det kan dække alle driftsgrene.\nKlimakataloget ligger som elektronisk udgave på Økologisk Landsforenings hjemmeside.\nForside › Newsroom › 2017 › 03 › Økologer tænker på klimaet Kontakt


Forside Om OUH Direktion og stabe Direktionen Nyheder Ny forskning giver nye perspektiver for patienter med Parkinsons sygdom\nElektromagnetismen påvirker hjernens forbindelser\nEt forskningsprojekt fra Odense Universitetshospital og Syddansk Universitet har vist, at længerevarende daglig stimulering af parkinsonramtes hjerne med elektromagnetiske impulser T-PEMF (bipolar transcranial pulsed electromagnetic fields) forbedrer patienternes motoriske bevægehastighed betydeligt. Efter behandlingsperioden var de parkinsonramtes bevægehastighed ikke statistisk forskellig fra en rask kontrolgruppe. Den fundne forøgelse af bevægehastigheden, som følge af behandlingen, er en klar forbedring af patienternes motoriske funktionsevne og forventes at mindske risikoen for fald.\nForbindelser i hjernen stimuleres af de elektromagnetiske impulser\nResultaterne fra det aktuelle studie tyder på, at langtidsbehandlingen med elektromagnetiske impulser har igangsat positive kemiske og/eller strukturelle ændringer i hjernen. I studiet præsenteres en mulig sammenhæng mellem behandling med T-PEMF og de parkinsonramtes forbedrede motoriske funktionsevne via forøgede niveauer af dopamin. De primære biologiske årsagsmekanismer bag Parkinsons sygdom omfatter degenerering af de celler i hjernen, der producerer dopamin, hvilket resulterer i markant nedsat koncentration af dopamin i hjernen. Dopamin er et signalstof, der er vigtig for kommunikationen mellem hjernens nerveceller.\nLigeledes har studiet påvist, at koncentrationen af erythropoietin - EPO i rygmarvsvæsken stiger som følge af behandling med T-PEMF. Dette indikerer, at behandlingen med de eletromagnetiske impulser stimulerer den naturlige produktion af EPO i hjernen. Nyere dyrestudier og modeller har vist, at hjernens koncentration af EPO er vigtig for hjernens funktion. Det er således vist, at EPO beskytter nervecellerne i hjernen. Den elektromagnetiske behandling sætter således en proces i gang, der regenererer og/eller beskytter nervecellerne i hjernen.\nBehandlingen med elektromagnetiske impulser er fuldstændig smertefri og kan foregå i hjemmet, mens patienten kan foretage sig andre ting, som at læse, se tv etc.\nI det konkrete forskningsstudie deltog 14 parkinsonramte deltagere, som var i medicinsk optimal behandling. Disse blev behandlet dagligt med bipolær T-PEMF i 3 x 8 uger, adskilt af en uges pause mellem 8-ugers perioderne. Den daglige behandling varede 30 minutter og foregik hjemme hos de parkinsonramte. Desuden deltog en kontrolgruppe på 8 medicinsk velbehandlede parkinsonramte og en rask kontrolgruppe på 39 personer. Deltagerne blev undersøgt for maksimal bevægehastighed under sit-to-stand-øvelser udført på kraftplatform, før, under og efter behandlingsperioden. På en undergruppe af T-PEMF gruppen undersøgte forskerne koncentrationen af EPO i rygmarvsvæsken og i blodet før og efter behandlingsperioden.\nResultaterne viste, at 3x8 ugers daglig behandling med T-PEMF forbedrer parkinsonramtes funktionelle bevægehastighed betydeligt. Efter behandlingsperioden var de parkinsonramtes bevægehastighed ikke statistisk forskellig fra en rask kontrolgruppe. Den fundne forøgelse af bevægehastigheden, som følge af behandlingen, er en klar forbedring af patienternes motoriske funktionsevne.\nI et tidligere studie fandt forskergruppen indikation for at 8 ugers daglig behandling forøger den funktionelle maximale muskelkontraktionshastighed, samt påvirker graden af samspil mellem venstre og højre hjernehalvdel hos parkinsonramte med milde symptomer.\nCirka 7.000 danskere lever med Parkinsons sygdom\nParkinsons sygdom er en neurodegenerativ sygdom i hjernen, der er karakteriseret ved motorisk dysfunktion, såsom langsomme bevægelser, muskelstivhed, rystelser, dårlig koordination og balance. Patienternes langsomme muskelkontraktioner giver betydelige udfordringer i dagligdagen og øger risikoen for fald. Den kognitive funktion samt en række andre non-motoriske funktioner kan også være påvirket. Diagnosen stilles ofte omkring 60-årsalderen, men debutalderen kan variere betydeligt. Den nuværende medicinske behandling af Parkinsons sygdom er ren symptombehandling, og sygdommen kan på nuværende tidspunkt ikke helbredes. Derfor er den nye T-PEMF behandling, der bygger på elektromagnetisk stimulering af hjernen, af særlig interesse og T-PEMF behandlingen viser en helt ny retning for behandling af Parkinsons sygdom.\nDet aktuelle studie er gennemført af forskere fra Odense Universitetshospital i samarbejde med Syddansk Universitet og publiceret i det internationale tidsskrift PlosOne\nBente Rona Jensen, PhD, Professor, har deltaget i hele projektperioden og fungeret som PhD-vejleder.\nBente Rona Jensen er kontaktperson på det aktuelle studie og kan kontaktes via mail-adressen bente.r.jensen@rsyd.dk eller på telefon + 45 5230 4086.\nAnne Sofie Bøgh Malling, PhD, har været PhD-studerende og herefter postdoc. Anne Sofie Bøgh Malling har deltaget i hele projektperioden.\nSissel Ida Schmidt, har bidraget som forskningsassistent i projektets sidste del.\nMorten Meyer, lektor, har bidraget i projektets sidste del.\nBo Mohr Morberg, PhD, har været PhD-studerende på projektet.\nLene Wermuth, lektor, overlæge, hovedvejleder og initiativtager til studiet. Kan kontaktes på mail: lwer@regionsjaelland.dk\nMeaghan Elisabeth Spedden, har været ansat som forskningsassistent i projektets sidste del.\nOle Gredal, overlæge, har deltaget i projektets første del.\nPer Bech (ꝉ), professor, har deltaget i projektets første del.\nStudiet er støttet af Den A.P. Møllerske Støttefond, Danmark, Jascha Fonden, Danmark og Grosserer L.F. Foghs Fond, Danmark.\nFirmaet bag behandlingsudstyret (Re5 NTS, Frederiksberg, Danmark) har hverken haft indflydelse på studiets design, gennemførelse, tolkning af resultater eller publicering. Ligeledes har firmaet ikke haft adgang og kendskab til studiets protokol i projektperioden.\nSiden er sidst opdateret: 19-05-2021 af Odense Universitetshospital.


Solisia | Interview | Heavymetal.dk\nInterview Solisia Interviewet den 8. marts 2013 af Mikaelhe. 0 kommentarer\nBandet Solisia har netop udgivet deres album UniverSeasonS, som vi her på Heavymetal.dk har anmeldt til den fornuftige karakter 80% Her er et interview med Andrea og Gianluca fra bandet\nFørst, tak for muligheden for at lave dette interview.\nUniverSeasonS er det første album af Solisia, vi har anmeldt på Heavymetal.dk og det fik 80 % (8/10).\nHer er nogle spørgsmål om jeres nye udgivelse.\nTil at begynde med, kan du introducere jer selv til vores læsere på heavymetal.dk?\nAndrea: Hej alle sammen på heavymetal.dk og mange tak for den rigtige gode anmeldelse, I skrev om UniverSeasonS.\nSolisia projektet startede med en ide af Marcantonio Quinto (d) and Wilson DiGeso (k).\nGianluca kom med i bandet næsten fra begyndelsen og jeg sluttede mig til bandet lige før optagelserne af den første demo "The Film Of My Life".\nI 2010 fik vi en aftale med Underground Symphony label, de gav os chancen for at udgive vores første fulde album "Ordinary Fate", den gang havde vi en anden sanger, Marilena Stigliano. Kort efter samme udgivelse, opstod der nogle problemer mellem sangeren og resten af bandet, efter få måneder med diskussioner, valgte bandet at lade sig skille fra Marilena.\nBandet brugte nogle få auditions til at finde en ny sanger, og Roberta Cappone føltes som det rigtige valg. Før optagelsen til det nye album (UniverSeasonS), brugte bandet tid på at øve med Roberta og spille nogle koncerter, for at være helt sikker på den nye forsanger, men nye problemer opstod med Roberta, så vi besluttede hos for at lede efter en ny stemme.\nSent i 2011, blev vi kontaktet af vores ven Elie Syrelia, ideen begyndte egentlig som en joke, men da vi vidste at hun var en rigtig dygtig sanger, fik vi hende til at indspille nogle få sange. Resultat var spændende. Ikke længe efter disse tests, blev Elie den nye sanger i bandet, og vi begyndte at skrive de sange, I nu kan finde på UniverSeasonS, med en ny aftale hos Scarlet Records.\nKan du give os en kort tur gennem albummet UniverSeasonS? Er der et specielt tema på albummet?\nAndrea: UniverSeasonS er ikke et koncept album, men der er et hovedtema for albummet, som du nævnte. Det er et tema der ofte er angrebet, men vi ville arbejde med det på vores egen måde. Temaet er mennesket og konceptet af rum/tid relateret til vores egen livserfaring.\nDet er noget vi altid har været fascineret af, de ændringer af vores liv igennem tiden og den måde disse ændringer, kan føre dit liv ned af en anden sti.\nJeg tror vi er meget tætte på hinandens liv, hver en af os i de sidste 2-3 år har gennemlevet mange erfaringer, både gode og dårlige. Effekten har forandret vores tilgang til hverdagslivet and den måde vi skriver musik....as seasons change, so our lives change in the univers (fra nummeret Universeasons)\nHvad var jeres inspiration til albummet?\nGianluca: Normalt finder jeg inspiration til min sangskrivning fra en masse kunstnere og albums, men for UniverSeasonS kommer det meste af inspirationen fra, hvad der sket i vores liv før skriveprocessen af albummet. Takket være disse forskellige synsvinkler omkring os, prøvede vi at bruge alle disse følelser nogen af disse begivenheder og situationer gav os.\nHvor godt er albummet blevet modtaget rundt om i verdenen indtil videre?\nAndrea: Det ser ud til at albummet er blevet godt modtaget, måske er det virkelig cool…spøg til side. Fra den allerførste dag efter udgivelsesdagen har vi modtaget positive beskeder fra folk over hele verdenen. Scarlet [Records] har hvert fald gjort et flot stykke arbejde, med at promote UniverSeasonS. Vores Facebook side har fået 50% flere besøg på nogle få uger.\nGianluca: Præcis, siden den første dag har vi modtaget en masse beskeder og anmodninger om det nye album. Især fra USA og Japan hvor albummet ser ud til at gå fantastisk. Vi er blevet inkluderet i the BURNNN export charts, og det har virkelig været en overraskelse for os.\nAlle disse bekræftelser har været meget tilfredsstillende omkring vores arbejde, og presser os fremad til at blive ved med at arbejde på denne måde.\nHvad var de største udfordringer ved at lave dette album?\nAndrea: Vi har ikke haft nogen udfordringer under optagelsen eller skriveprocessen af albummet. Den største udfordring vi har haft, var at finde den rigtige sanger, lige før vi begyndte at skrive de nye numre. Vi splittede fra vores gamle sanger, få uger før vores skrive-sessionstidlinje, og det har været den værste og bedste udfordring på samme tid for Solisia... Den værste fordi vi foretrak at miste sangeren i stedet for at leve med den forkerte; den bedste fordi vi var så heldige at finde Elie, den perfekte sanger, for Solisia.\nUniverSeasonS er jeres andet album. Hvordan er det forskelligt fra jeres debut, Ordinary Fate?\nAndrea: Mange ting er forandret siden Ordinary Fate, især måden til at forstå vores følelser og få dem indlejret i musikken. Som jeg fortalte før, Gianluca og Wilson er hovedforfatterne og komponisterne, og hvad jeg kan sige er at de er vokset som sangskrivere og også som personer. Denne modenhed, som er ret normal efter et par år, er noget jeg ser og føler, når jeg hører sangene, teksterne og den anderledes fremgangsmåde de har fået i deres liv og musik.\nGianluca: Det er ret uundgåeligt at vores vækst bliver reflekteret i vores sange... UniverSeasonS, det er demostrationen. Vores nye sanger har også gjort en stor indsats, hun skrev de fleste af teksterne og har bragt en ny energi ind i bandets liv. Hun er en meget positiv pige. Jeg vil sige at os alle sammen har givet vores bedste for dette album.\nKan vi forvente at høre mere fra Solisia i den nærmeste fremtid? Er I allerede begyndt at gøre jer tanker om det næste album, og kan I fortælle os om det?\nAndrea: Vi har allerede nogen ideer omkring det nye album. Vi kunne godt tænke os at promote det på en bedre måde end dette album. Men det er ikke nemt for et semi-nyt band at komme ud over alle de andre bands. Det er derfor vi allerede starter med at tænke på nye ideer.\nGianluca: Yeah, vi kunne godt tænke os at blive ved med at promote albummet, mens vi skriver nyt materiale. Personligt kunne jeg godt tænke mig at presse vores stil ud over den sædvanlige musik. Vi er de første der er nysgerrige omkring vores sange ahaah vi må se hvad der sker.\nHvad med en tour i Danmark?\nAndrea: Det ville være fedt, men det er svært at arrangere... Vi arbejder på nogle små toure i Europa, men det er ikke det bedste tidspunkt for musik-business.\nGianluca: som Andrea sagde... Det ville være fantastisk at spille i jeres land, men det er en smule svært nu til dages.\nEr der noget i vil fortælle vores læsere på heavymetal.dk?\nAndrea / Gianluca: Tak for alt jeres support, og vi håber at se jer til et af vores shows...\nTak for jeres tid og held og lykke med jeres nye album.\nAndrea / Gianluca: Tak for interviewet, all the best!!!\nAnmeldelse 24. feb 2013\nødelagt talent 17 timer 36 minutter siden til RAMBUK - Beneath The Corpses


De 6 bedste hoteller nær The Bender Gallery i Asheville, US – Booking.com\nLeder du efter overnatningssteder i nærheden af The Bender Gallery?\nFremhævede hoteller nær The Bender Gallery\n(0,1 km fra The Bender Gallery)\n(0,5 km fra The Bender Gallery)\n(1 km fra The Bender Gallery)\nLocated in Asheville, this North Carolina motel offers free WiFi access. Guests can explore the surroundings, which include the Biltmore Estate, which is 10 minutes’ drive away from the property. Lene Rødovre Danmark.\n"Virkelig god oplevelse. Rent og pænt og godt vedligeholdt. Ingen klamme og nussede gulvtæpper - god detalje. Dejlig seng og god pude. Supergod wifi. Fantastisk motel."\nLene Rødovre Danmark.\n(0,9 km fra The Bender Gallery)\nFlere overnatningssteder i nærheden af The Bender Gallery Vi har forhandlet med tusindvis af hoteller for at få de allerbedste tilbud. Dem kalder vi tys tys-tilbud og er kun tilgængelige i en begrænset periode.\nDu kan til en hver tid håndtere dine abonnementer ved at logge ind på din konto. Færdig, du kan nu lukke dette vindue. Populære hoteller nær The Bender Gallery


Resultat Glumsø Løbet 2011 - Glumsø Løbet 2019 - www.glumsoe-gymnastik.dk\nGlumsø løbet genoplivet.\nOnsdag den 1. juni 2011 blev der afholdt Glumsø Løbet med start og mål i Storegade. Der var 2 distancer at vælge imellem - 5 km (4,6 km) og 10 km (9,71 km) og med hele 60 løbere ialt, blev det en god genstart af en gammel tradition i Glumsø. Bestyrelsen er i hvert fald glade for den store tilmelding der var til trods for at løbet kun var annonceret i Glumsø Ugeblad og her på hjemmesiden 1,5 uge for inden. Vi glæder os allerede til næste år og håber på mindst lige så stor tilmelding.\nSamtidig skal der også lyde en tak til de Glumsø Apotek, Shell i Glumsø, Guldbageren, Filihankat, Wengberg Møbler, Form & Frisør, Folkekirkens Nødhjælp, SuperBrugsen og Glumsø Lokalråd der alle har været med til at sponsere de mange flotte præmier.\n5 km. distancen blev i år vundet af Jacob Lillelund med tiden 18:25 og 10 km. vandt Michael Hansen med tiden 37:57. Stort tillykke til dem begge og til alle der gennemførte.\nNedenfor kan du se løbetiderne der med "hiv og håndsving" blev registreret efter bedste evne. Det er desværre ikke alle der kom forbi målstregen og fik noteret tiden, men hvis du mangler på listen, er du velkommen til at kontakte Jesper Scheel-Eriksen med din tid, så du kan komme på listen.\nTorben Holme Hansen\nLouise Klinke Jørgensen\nSimon Dam Larsen\nTonny E. Petersen\nNanna Lindér Månsson\nJakob Skøt Nielsen\nFreja Malmgren Larsen\nBrian Stahl Mortensen\nBritt Herborg Hansen


Erklæring om databeskyttelse – Officiel hjemmeside for Apartments Dahlie & Nelke | Lejligheder i Berlin\nFor at sikre dig den bedst mulige oplevelse, anvender Apartments Dahlie & Nelke sine egne cookies og tredjepartscookies på websitet af tekniske, analytiske og reklamemæssige formål. Ved at fortsætte med at bruge vores website accepterer du brugen af cookies. Læs mere i vores meddelelse om cookies.\nDenne erklæring om databeskyttelse gælder for www.apartmentsdahlieundnelke.com, der er ejet og administreres af Apartments Dahlie & Nelke. Erklæringen om databeskyttelse beskriver hvordan vi indsamler og anvender de oplysninger, herunder personlige oplysninger, som du udfylder på vores website: www.apartmentsdahlieundnelke.com. Den beskriver også de valgmuligheder du har hvad angår vores brug af dine personlige oplysninger samt hvordan du kan få adgang til og opdatere disse oplysninger.


Talent 2008: Søren var trækker-dreng\n12:40 - 16. aug 2008\nDommerne var rørte, da Søren stillede sig op på scenen og sang klart og rent og helt uden hjælp.\nI et interview med B.T. fortæller han om en barndom præget af vold, mobning og ensomhed.\nHan var to år gammel da hans forældre blev skilt, og hans voldelige far fik forældremyndigheden over ham.\n- De første mange år husker jeg selvfølgelig ikke. Men jeg har fået fortalt, jeg allerede som seksårig blev indlagt på Roskilde Sygehus. Jeg havde mistet synet på mit ene øje, fordi min far havde tæsket mig, fortæller Søren Aagaard til B.T.\nDa han var 10 år gammel eskalerede volden. Han begyndte at slå igen. Det gjorde faren endnu mere hidsig. Da Søren var ca.13 år gammel fik han nok og stak af.\n- Jeg prøvede først at bo hos min mor. Men alt hvad jeg havde lært hos min far, det var vold. Og det gik ud over min lillebror og min mor.\n- Jeg tog til Christiania, og her følte jeg for første gang, at jeg kunne være i fred. Men jeg havde ingen penge, og jeg fandt hurtigt ud af, at jeg kunne sælge mig selv.\n- Jeg gjorde det for at overleve og kun, når det var højst nødvendigt. Jeg tjente alt mellem 500 til 3.000 kr. per gang. Og pengene blev brugt på husly og mad, siger Søren, der havde prostitution som en naturlig del af sin hverdag indtil for to år siden. Da kom han på produktionsskole i Næstved og fik et rigtigt arbejde.\nMens Søren har afbrudt kontakten til sin far, har han fået et godt forhold til sin mor. Hun var også blandt publikum, da han stillede op til Talent 2008.\n- Jeg har aldrig haft ondt af mig selv. Og jeg har altid tænkt, at der findes mange andre, der har det hårdere end mig .... Jeg har det rigtig godt i dag. Jeg vil ikke undvære alt det, jeg har været igennem, for så ville jeg ikke være, hvor jeg er i dag, siger han til B.T.


Bork Havn, Ringkøbing Fjord, Sommerhus 08181, 5 personer\nOg: Terrasse, el-varme, luft/luft varmepumpe, havegrill, naturgrund 1100 m², ikke-ryger hus\nPå dejlig lukket grund, har vi her et rigtig hyggeligt sommerhus, hvor der både indvendig og udvendig hersker en dejlig ro. Køkken og stue ligger i åben forbindelse med hinanden og fra stuen er der udgang til de dejlige terrasser, hvor der på alle tider af døgnet kan findes en go læ krog. I stuen er brændeovnen, endvidere placeret. Et rigtig hyggeligt sommerhus i Bork Havn, hvor mange timer i årenes løb er blevet brugt til go gammeldags familiehygge med spil osv. Sommerhuset ligger godt placeret for enden af blind vej og op af et dejligt grønt område. Endvidere kan det nævnes, at der i kort gå afstand findes en lille lystbådehavn og en surferplads. Et godt mål for en lille gåtur og måske en is på en lun sommerdag. Hyggeligt sommerhus i Bork Havn! Gratis slutrengøring!\nDu er her: Bork Havn, Ringkøbing Fjord, Sommerhus 08181, 5 personer


Arbejdsskade — Kroer\_Fink Advokater\nHVERT ÅR ER DER MERE END 40.000 MENNESKER, DER KOMMER TIL SKADE PÅ DERES ARBEJDE. LANGT DE FLESTE HAR KRAV PÅ ERSTATNING.\nHvis det er sket for dig, er der to muligheder for erstatning, og du er nødt til at undersøge begge:\n1. Arbejdsskadesforsikringen (via Arbejdsmarkedets Erhvervssikring)\n2. Din arbejdsgivers eventuelle ansvar for ulykken\nStort set alle, der kommer til skade på arbejdet, har krav på erstatning. De er nemlig dækket af en forsikring, som deres arbejdsgiver SKAL have tegnet. Forsikringen betyder, at det er ligegyldigt, hvis fejl det er, at skaden er opstået; man har som udgangspunkt ret til erstatning, uanset hvad der måtte være sket.\nHvis du er medlem af en fagforening, så start der! De kan hjælpe dig gratis, og de er gode til det.\nHvis du ikke er medlem af en fagforening, så ring eller skriv til os med det samme. Du får ikke bedre hjælp noget andet sted, da der er meget få advokater, der er så specialiserede i arbejdsskader, som vi er. Søren har de seneste år ført mange sager – konkrete og principielle – for fagforeninger som blandt andet FOA, Dansk Sygeplejeråd, BUPL, Danmarks Lærerforening m.fl. Jakob har ligeledes ført en lang række arbejdsskadesager, hvor han har repræsenteret kommunale såvel som private arbejdsgivere . Denne kombination gør, at vi ved, hvordan vi bedst kan hjælpe dig.\nDin arbejdsgivers ansvar for ulykken:\nMange tror, at man får fuld erstatning fra arbejdsskadeforsikringen. Det gør man desværre ikke. Forsikringen dækker for eksempel ikke tabt arbejdsfortjeneste eller svie og smerte – og tit dækker den heller ikke det fulde erhvervsevnetab.\nHvis nogen måtte være ansvarlig din ulykke, har du mulighed for at få fuld erstatning fra dem.\nDet er din arbejdsgivers pligt at sørge for, at du ikke kommer til skade, når du er på arbejde. Din arbejdsgiver skal gøre alt, hvad han kan for at forudse og forhindre skader i at opstå.\nDomstolene stiller strenge krav til arbejdsgivernes omsorgspligt over for de ansatte. Kravene er strengere, end de fleste er klar over. Hvis din arbejdsgiver på nogen måde kunne have forhindret ulykken, er der mulighed for erstatning. Hvis ulykken skyldes fejl hos din kollega, er det automatisk din arbejdsgivers ansvar, da denne kommer til at hæfte for den ansvarspådragende handling.\nVI SIDDER KLAR TIL AT TAGE HÅND OM DIN SAG\nRING TIL OS PÅ: 71 99 29 29


Ændringer til Derbyweekenden (opd) » TRAVSERVICE\nÆndringer til Derbyweekenden (opd)\nPå Lundens hjemmeside meddeler man her fredag formiddag følgende ændringer til weekendens program\n2. løb: Udgået 7 Dominans\n4. løb: Kuskeændring 7 Alltimne Stardust køres af Jeppe Juel\n7. løb: Udgået 4 Furyk\n9. løb: Udgået 4 Atmosfær Hornline\n9. løb: Udgået 8 Ratata Yankee\n11. løb – 6 Rock On/Søren Aaen startede i mandags på NKI Racing Arena Aalborg med Jimmi Risgaard i sulkyen. Fra spor fem over 2100 meter auto blev Rock On diskvalificeret for galop i mål på tiendepladsen, spillet til 108:10. Sejren til Spark Rick/Jeppe Rask i 1.18,1.\n4. løb: Udgået 5 Super Flex\n8. løb: Udgået 8 Runforthebutcher\n13. løb: Udgået 2 Parks Winner\n5. løb – 8 Sorbetto/Kenneth Andersen startede i mandags på NKI Racing Arena Aalborg med Mads Hviid Nielsen i vognen. Fra spor 11 over 2100 meter auto var Sorbetto uplaceret i 1.19,5, spillet til 242:10. Vandt gjorde Spark Rick/Jeppe Rask i 1.18,1.\n6. løb: Udgået 2 Osiris Steensgård\n7. løb: Udgået 7 Nubia\n8. løb: Udgået 11 Having Said That\n12. løb: Udgået 3 Pablo H\n9. løb – 8 Punk står opført med en fjerdeplads i seneste start (5. august 2012), hvor hesten retteligt var anden over mål.\nOpdateret: fredag den 24. august klokken 09.03


Lukkede en flot sæson med manér - FC Roskilde\nHjem / Lukkede en flot sæs…\nLukkede en flot sæson med manér\nFC Roskilde sejrede med overbevisende 5-0 og det blev en følelsesladet og begivenhedsrig sidste kamp i sæsonen.\nFC Roskilde spillede i dag sidste kamp i sæsonen 2021/2022. Oprykningen var jo sikret for nogle uger siden, men man må sige, at "Ørnene" viste alle, "hvor skabet skulle stå" - og de viste, at det var det rigtige hold, der vandt 3. Division.\nGæsterne fra VSK Århus, der sluttede på en tredjeplads, fik en lektion i, hvordan men affektivt udnytter de chancer, der opstår i kampen. De fik et reelt "et rap over nallerne", og de havde ikke meget at byde ind med i dag. De havde heller ikke så meget at spille for. Måske var det derfor, de ikke virkerede lige så oplagte, som da de slog FC Roskilde 2-0 på deres eget græs den 30. april.\nFC Roskilde var klart det bedste hold i dag, og det blev både en begivenhedsrig dag - men også en følelsesladet dag.\nValdemar Schousboe blev inden kampen hyldet som 3. Divisions topscorer - og det slog han så lige fast med syvtommersøm ved at lave et hattrick. Den næstmest scorende i 3. Division er Monday Etim. Han scorede - selvfølgelig, fristes man næsten til at sige - to mål. Så de to målfarlige skarprettere sluttede med henholdsvis 28 mål på Valdemars målkonto og 22 mål på Mondays. Det er ret imponerende, og de har tilsammen lavet 50 mål ud af FC Roskildes i alt 93 mål i sæsonen. Det er vist tal, der taler for sig selv.\nInden kampen blev det annonceret, at vores trofaste keeper, Frederik Vang Larsen, lægger støvlerne på hylden, efter mere end 10 år i klubben. I mod- og medgang har Vang altid vist sig som en sympatisk, rolig og yderst kompetent målmand. Og så er det jo heller ikke helt tosset, at Vang slutter karrieren af med et "clean sheet". Tak for de mange gode år i FC Roskilde, og held og lykke fremover.\nFC Roskilde sagde også farvel til Ali Haider Shah, Nicklas Schmidt, Conrad Kromann og Nicklas Rasmussen.\nKampen blev lidt en magtdemonstration, og det blev, som nævnt, til fem dejlige mål, som du kan læse mere om her.\nFC Roskilde kaster indkast i højre side (det var nok i virkeligheden gæsternes indkast, men omvendt blev Benjamin Riisgaard så snydt for et frispark i situationen) - "Niller" laver et fint "overlap" suser afsted og sender bolden fladt ind foran mål til Nicklas Schmidt, der viser stort overblik, da han drejer rundt og sender den videre til Valdemar Schousboe, der starten målfesten ved at placere bolden smukt hele ude ved modsatte stolpe. 1-0 til FC Roskilde - og en kold spand vand i hovedet til gæsterne.\nValdemar øger til 2-0. Bolden spilles dybt ned til lynhurtige Benjamin Riisgaard - det unge talent sender bolden ind fra højre side, og indlægget ligger helt perfekt for fødderne af Valdemar, der bare altid er på pletten, når det gælder. Han kan sikkert sende bolden i det tomme mål.\nValdemar fuldender sit hattrick og bringer "Ørnene" foran 3-0. FC Roskilde bryder igennem i højre side og kommer tæt ned mod baglinjen - bolden spilles skråt tilbage til Benjamin Riisgaard, der afslutter på kassen - målmanden halvklarer dog skuddet men bolden springer ind foran mål, hvor Valdemar har læst situationen, så han står klar til at sætte bolden i netmaskerne.\nValdemar bliver sendt afsted med en dyb aflevering, og han kommer i en ret gunstig situation - han ser dog, at Monday er i en endnu bedre afslutningsposition, så han spiller bolden uselvisk videre til Monday i helt fri position - Monday er dog ved at miste bolden, da han taber et skridt - han får kontrol over den igen og dribler på tværs forbi forsvarsspiller og keeper, og sparker bolden i mål.\nFC Roskilde trykker på og forsøger en afslutning - bolden bliver ikke afvist af gæsterne - Monday opsnapper bolden og løfter bolden vidunderligt i mål helt ude ved den ene stolpe.\nSommerferie og 2. Division\nEfter den flotte indsats kunne spillerne fejre sejren og oprykningen på torvet i Roskilde Idrætspark - og det kunne de sammen med en masse loyale supportere. Der blev indtaget en kold øl eller to, der blev skrevet autografer og alt hvad der ellers hører sig til.\nDer kommer en masse dejlige billeder fra dagen, inden så længe - glæd jer! Se allerede et par pragtfulde videoer på FC Roskildes Facebook.\nNu står den på velfortjent sommerferie for spillere og trænere/ledere. Den nye sæson, og livet i 2. Division, er naturligvis allerede under planlægning. Spillertruppen skal tilpasses, og til- og eventuelle afgange vil blive lagt op på hjemmesiden, efterhånden som tingene falder på plads. Så følg udviklingen her på hjemmesiden.\nFC Roskilde – VSK Århus 5-0 (2-0)\nLørdag, den 11. juni 2022, kl. 14.00\nLinjedommere: Martin Egtved Munch Jørgensen & Sadaqat Khatak\nFC Roskilde spillede i særlige kamptrøjer med guldtryk.\nMads Skøtt (FCR)


Klimastrategi for hovedstadsregionen. Nulpunktsmåling, august PDF\nDownload "Klimastrategi for hovedstadsregionen. Nulpunktsmåling, august 2014"\n1 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august\n2 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 Om Oxford Research Knowledge for a better society Oxford Research er en specialiseret videnvirksomhed med fokus på velfærdsområderne og erhvervs- og regionaludvikling. Oxford Research gennemfører skræddersyede analyser, implementeringsevalueringer og effektevalueringer for offentlige myndigheder, fonde og organisationer i civilsamfundet. Vi rådgiver også om strategiudvikling, faciliterer udviklingsprocesser og formidler vores viden på undervisningsforløb og seminarer. Vi kombinerer akademisk fordybelse, strategisk forståelse og god kommunikation på den måde skaber vi anvendelsesorienteret viden, der kan gøre en forskel. Oxford Research er grundlagt i 1995 og har selskaber i Danmark, Norge, Sverige og Finland. Oxford Research er en del af Oxford Gruppen. Oxford Research A/S Falkoner Alle 20, Frederiksberg C Danmark (+45)\n3 Indhold 1. BAGGRUND OG SAMMENFATNING Hovedkonklusioner Spor 1: En klimaberedt region Spor 2: Klimavenlig transport Spor 3: Omstilling af energisystemet Spor 4: Energieffektive bygninger METODE OG DATAGRUNDLAG Spørgeskemaundersøgelse med kommunerne Øvrig datagrundlag 15 2\n4 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august Baggrund og sammenfatning Klimapolitisk Forum 1 besluttede ved vedtagelsen af den fælles regionale klimastrategi for kommuner og region i foråret 2012 at gennemføre en årlig måling. Formålet er at følge realiseringen af strategiens målsætninger og succeskriterier. For at kunne følge udviklingen i målene i Region Hovedstadens og KKR Hovedstadens klimastrategi, er der gennemført en nulpunktsmåling i 2013 og nu igen i Kommuner og region har valgt at måle på en række faktorer inden for de fem indsatsområder: En klimaberedt region, klimavenlig transport, omstilling af energisystemet, energieffektive bygninger samt klimavenligt forbrug og indkøb. I år måles ikke på sporet om klimavenligt forbrug. Det primære grundlag for nulpunktsmålingen af klimastrategien for hovedstadsregionen er en spørgeskemaundersøgelse blandt de 29 kommuner i Region Hovedstaden. I alt svarede 26 kommuner ud af de 29 kommuner i regionen på spørgeskemaerne til de fire spor i år. Dragør, Herlev og Hørsholm kommuner besvarede ikke spørgeskemaerne. Denne rapport udgør en kort sammenfatning, samt status på de fire spor i klimastrategien: En klimaberedt region, klimavenlig transport, omstilling af energisystemet og energieffektive bygninger. 1.1 HOVEDKONKLUSIONER Den helt overordnede konklusion er, at kommunerne i forhold til alle fire spor i klimastrategien gør en indsats, der bidrager til, at hovedstadsregionen som helhed bevæger sig i en positivt retning, især indenfor offentligt bygninger er kommunerne ret langt. Der er dog områder, hvor det halter. I det følgende opsummeres hovedkonklusionerne fra årets nulpunktsmåling. 1 Klimapolitisk Forum er kommunernes og regionens fælles politiske klimaforum. Det består af fem kommuner (Fredensborg, København, Allerød, Helsingør samt Dragør Kommune udpeget af KKR Hovedstaden) samt fem regionsmedlemmer fra regionens Miljø- og trafikudvalg. 3\n5 I forhold til Nulpunktsmålingen sidste år er de mest interessante observationer for Spor 1 - En klimaberedt region følgende: Kommunerne i hovedstadsregionen er generelt godt med i forhold til vedtage klimatilpasningerplaner, en relateret handlingsplan og dertilknyttede konkrete initiativer. Alle kommuner har eller forventer med udgangen af 2014 at have haft deres respektive klimatilpasningsplan i høring, ligesom størstedelen med udgangen af 2014 forventer at have udarbejdet en handlingsplan og igangsat konkrete initiativer. Spor 1: En klimaberedt region Mål for Klimastrategien Succeskriterier 2015 Der eksisterer langsigtede planer for klimatilpasning i alle kommuner og i regionen Som resultat af fælles risiko scenarier ved vi hvor der er risiko for oversvømmelse og vi har gennemført de nødvendige fælles tiltag, der leder vandet hen, hvor vi ønsker Alle kommuner har udarbejdet klimatilpasningerplaner og handlingsplaner som en del af kommunens klimatilpasningsplan Detaljeret risikokortlægning over alle kritiske steder i hovedstadsregionen er udarbejdet Der er generelt stor villighed blandt kommunerne i regionen til at samarbejde om konsekvenserne af klimaforandringer mht. til vand. Kun én kommune har svaret, at de ikke samarbejder med andre på området. Det vidner om, at de enkelte kommuner har erkendt at man ikke kan løse udfordringerne alene. Flere kommuner har i forhold til sidste år den nødvendige viden og værktøjer til at kunne tage beslutninger om klimatilpasning. Der er dog stadig mange kommuner (16), der efterspørger viden og værktøjer om klimatilpasning. Mere end 1/3 af regionens kommuner deltager ikke i projektsamarbejder/partnerskaber med erhvervslivet om udvikling nye løsninger på klimaudfordringer. Kommuner og region kan med fordel tage initiativ til at øge vidensdelingen om erfaringer med at indgå i Klimatilpasningen bliver koordineret mellem nabokommunerne i og uden for regionen og mellem naboregionerne Region, kommuner, virksomheder og borgere har planer og har igangsat initiativer for at håndtere regnvand lokalt Kommuner og region bidrager til at udvikle nye løsninger på klimaudfordringerne i tæt samspil med erhvervslivet. Kommuner i hovedstadsregionen samarbejder en eller flere nabokommuner om de konsekvenser af klimaforandringerne, der går på tværs af kommunerne fx i regi af KLIKOVAND Kommuner og region, borgere og virksomheder er oplyst om metoder til forebyggelse af oversvømmelser Kommuner og kommunale forsyningsselskaber har de nødvendige redskaber til at foretage en effektiv og økonomisk klimatilpasning på vandområdet Kommuner og region deltager i projektsamarbejder/partnerskaber med erhvervslivet om udvikling nye løsninger på klimaudfordringer. 4\n6 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 samarbejder med erhvervslivet med det formål at flere kommuner får interesse for at indgå i projektsamarbejder og partnerksaber med erhvervslivet om udvikling af nye løsninger på klimaudfordringer. I forhold til sidste år er de mest interessante observationer for Spor 2 - Klimavenlig transport følgende: Der er fremgang på elbilområdet i hovedstadsregionen om end der stadig er lang vej til succeskriteriet for 2015 i Klimastrategien: elbiler i hovedstadsregionen. I april 2014 er der opgjort i alt elbiler i hovedstadsregionen mod 797 elbiler i november Det er en forøgelse på 425 elbiler svarende til en stigning på 53 pct. Der er i april 2014 i alt 193 ladestationer til elbiler i hovedstadsregionen, hvilket er en stigning på 84 ladestationer i forhold til december 2012, hvor der var 109 ladestationer. Der svarer til en stigning i antal ladestationer på 77 pct. Men kommunerne kan generelt gøre mere for at fremme brugen af elbiler eller mere klimavenlige køretøjer i kommunernes regi. Mange kommuner har ikke opsat mål for indkøb af elbiler eller mere klimavenlige køretøjer. Hele 19 kommuner har ifølge De Danske Bilimportører ikke nyregistreret flere elbiler eller andre mere klimavenlige køretøjer i løbet af 2013 til de kommunale vognparker, mens 13 kommuner enten ikke deltager eller ikke har deltaget i samarbejder med private aktører om demonstrationsprojekter for elbiler. Spor 2: Klimavenlig transport Mål for Klimastrategien Succeskriterier 2015 Hovedstadsregionen er foregangsregion for udvikling af klimavenlig transport med fokus på elbiler, cyklisme og kollektiv transport. Hovedstadsregionen er testområde for en sammenhængende opbygning af et marked for elbiler og skaber nye blivende jobs. Kommuner og region har indført flådestyring af egen vognpark og udskiftet egne bilparker til persontransport med elbiler eller andre klimaog miljøvenlige køretøjer. Dette er sket i forbindelse med at der alligevel skal indkøbes nye biler eller via en omstilling af eksisterende biler til eldrift. Busser i hovedstadsregionen er baseret på grønne drivmidler Mobilitetsplanlægning sikrer et markant styrket samspil mellem trafikformer til gavn for den kollektive trafik og cykelisme Der er elbiler i hovedstadsregionen, hvoraf størstedelen er privat ejet. Der er etableret samarbejde mellem offentlige myndigheder og private operatører om planlægning og udrulning af en sammenhængende ladeinfrastruktur til elbiler, som er baseret på fælles standarder, lettilgængelig og synlig i hele regionen. 25 pct. af den offentlige bilpark i hovedstadsregionen er elbiler eller andre typer biltyper drevet af fossilfri energi. Kommuner og region har gennemført analyser af eget transportbehov med henblik på flådestyring og rationalisering af drift og optimering af den offentlige vognpark Kommuner og region stiller flere og skærpede krav til trafikselskabernes CO2- udledning. Der er udviklet en samlet plan for at begrænse trængslen i hovedstadsregionen. 5\n7 Regionen og kommunerne kan gøre mere for at fremme brugen af offentlig transport og cykel. Væksten i antallet af kilometer, som borgere i hovedstadsregionen rejser med offentlig transport, er ikke fulgt med væksten i det samlede antal kilometer, som indbyggerne transporterer sig på en gennemsnitsdag (antal kilometer med de forskellige transportformer lagt sammen, herunder med bil, cykel, offentlig transport, skib, mv.)., mens antalltet af kilometer, der foregår med cykel, er på niveau med de seneste år ifølge DTU s Transportvaneundersøgelse. Ca. 7 pct. af borgerenes rejste kilomenter er foregået med cykel, hvilket er det samme niveau som de seneste år, mens andelen af kilometer, der er foregået med offentlig transport, er faldet fra 19 pct. til 17 pct. Forklaringen kan være, at vi generelt transporterer os mere og længere, der bl.a. skyldes længere afstand til og fra arbejde, og at det i højere grad sker med bil end med offentlig transport. I forhold til sidste år er de mest interessante observationer for Spor 3 Omstilling af energisystemet følgende. Flere kommuner har det seneste år igangsat initatitiver rettet mod omstilling af energisystemet. Dog har kun omkring halvdelen af kommunerne angivet, at de har udarbejdet eller har planer om at udarbejde en energiplan/energistrategi for energi systemet med henblik på omlægning af energisystemet til fossilfri energi. En forklaring på, at flere kommuner ikke har planer for omlægning af energisystemet kan være, at de afventer analyser og udmeldinger om retning om omstilling af energisystemet fra nationalt niveau. Endvidere er det kun halvdelen af kommunerne, som har gennemført analyser eller på anden måde styrket videngrundlaget med hensyn til at afdække mulighederne for at omlægge energisystemet til fossilfri energi, mens lidt under halvdelen af kommunerne ikke deltager eller har planer om at deltage i energisamarbejder på tværs af kommuner rettet mod omlægningen af energisystemet til fossilfri energi (fx i regi af eller i samarbejde med forsyningsselskaber). Spor 3: Omstilling af energisystemet Mål for Klimastrategien Succeskriterier 2015 Region, kommuner, virksomheder og borgere har adgang til en fossilfri elog varmeforsyning, der primært er baseret på vedvarende energikilder som især vind, sol, biomasse, geotermisk energi mv. Kommuner og region bidrager via efterspørgsel af vedvarende energi til forbrug i egne bygninger til omstilling af energiforsyning Der er gennemført projekter for omstilling af naturgasnettet, så det kan anvendes i et energisystem baseret på vedvarende energi. Strategisk energiplanlægning sikrer gennem tværgående koordination og samarbejder mellem offentlige og private aktører overblik over energiforsyningen. Energiplan/energistrategi for energisystemet for at sikre adgang til fossilfri energi Kommuner og region bidrager til en omstilling til vedvarende energi, f.eks. gennem indkøb af grøn strøm og investeringer i vindmølleparker, samt via reduktion af eget energiforbrug. 6\n8 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 En positiv historie er, at alle kommuner i regionen med udgangen af 2014 har eller forventer at have udarbejdet og vedtaget en strategi for reduktion af kommunens eget samlede energiforbrug (el/varme). Størstedelen af kommunerne medgiver endvidere, at der i strategien er opstillet konkrete mål for reduktion af energiforbrug. I forhold til sidste år er de mest interessante observationer for Spor 4 Energieffektive bygninger følgende. Kommunerne har et godt overblik over energiforbruget i de kommunale bygnigner og har planer for at fremme energieffektiten i bygningerne. Kommuerne har eksempelvis generelt godt overblik over, hvor stor en procentdel af kommunens bygningsmasse, der er hhv. A1, A2 eller B-mærkede ejendomme og det gennemsnitlige energiforbrug per m2 for den kommunale bygningsmasse. Alle kommunerne måler og monitorerer udviklingen i den kommunale bygningsmasses energiforbrug og alle på nær én kommune har vedtaget eller planlagt at vedtage en handlingsplan for energieffektivisering af kommunale bygninger. I forlængelse heraf har alle kommuner i regionen angivet at have opsat og vedtaget eller planlagt at opsætte og vedtage konkrete mål for energieffektivisering af kommunale bygninger. Kommunerne kan gøre mere for at påvirke borgere og virksomheder i de respektive kommuner til at Spor 4: Energieffektive bygninger Mål for Klimastrategien Succeskriterier 2015 Kommuner og region energieffektiviserer offentlige bygninger, så de lever op til målene i Energistrategi 2050 om effektivisering af boliger og bygninger. Ved renoveringsarbejde på offentlige bygninger i kommuner og region vurderes samtidigt mulighederne for at gennemføre energibesparende tiltag og anden klimarenovering Med hensyn til Borgerinddragelse og energirenoveringer af bygninger går hovedstadsregionen foran. Der er opstillet redskaber, konkrete handlingsplaner og etableret samarbejdsfora for at fremme borgernes viden og adfærd omkring energieffektivisering af Kommuner og region styrer og vedligeholder offentlige bygninger energieffektivt, og vil årligt diskutere og følge op på konkretisering og udmøntning heraf. Generel information om energieffektivisering er tilgængelig for borgere og erhvervsliv ved f.eks. valide data, enkle beregningsværktøjer og lettere adgang til pakkeløsninger. fremme energieffektive bygninger og boliger bygninger. Selvom en del kommuner fx har igangsat informationskampagner over for borgere og virksomheder for at fremme energieffektivisering ved nybyggeri og renovering er der mange kommuner som angiver, at de ikke har gjort noget på området. Det samme billede gør sig gældende i forhold til at tilbyde redskaber eller rådgivning til borgere og virksomheder med henblik på at fremme energieffektivisering ved nybyggeri og renovering. 7\n9 1.2 SPOR 1: EN KLIMABEREDT REGION Det første spor i klimastrategien sigter mod at skabe en klimaberedt region i Kommunernes klimatilpasningsplaner, handlingsplaner og konkrete initiativer 16 ud af 29 kommuner har haft klimatilpasningsplaner i høring. De resterende kommuner har enten en plan for udsendelse af klimatilpasningsplanen eller en plan for hvornår den skal i høring. Alle kommuner har således haft deres klimatilpasningplan i høring ved udgangen af 2014, hvis alt går efter planen. 13 ud af de 16 kommuner, der har haft deres klimatilpasningsplaner i høring, har desuden udarbejdet en handlingsplan, som en del af kommunens klimatilpasningsplan, mens 11 kommuner har en plan om at udarbejde en handlingsplan i Som følge af kommunenernes klimatilpasningsstrategier har 13 kommuner igangsat konkrete initiativer, mens 11 kommuner har planer om at igangssætte konkrete initiativer i Af de 13 kommuner der har igangsat konkret inititaiver som følge af kommunernes klimatilpasningsstrategier har: 12 kommuner igangsat eller planer om at igangssætte analyser/undersøgelser. 10 kommuner har igangsat eller planer for at igangsætte initiativer over for borgere og virksomheder med henblik på at håndtere regnvand lokalt og forebygge oversvømmelser. 10 kommuner igangsat eller planer for at igangsætte initiativer over for kommunens egne bygninger eller områder. 9 kommuner gennemført inititiaver til lokal håndtering af regnvand. Størstedelen af kommunerne har indarbejdet målene fra klimatilpasningsplanen i kommuneplanen eller som tillæg hertil (i alt 21 kommuner). Yderligere fire kommuner forventer, at målene fra klimatilpasningsplanen er indarbejdet i kommuneplanen eller som tillæg til kommuneplanen i Risikokortlægning af risikoen for oversvømmelser og mulighederne for at forebygge 25 kommuner har i år svaret, at de har gennemført en detaljeret risikokortlægning af risikoen for oversvømmelser, mens én kommune har planer om at gøre det i I 2013 havde 11 kommuner gennemført en detaljeret risikokortlægning for oversvømmelser, mens 13 kommuner for 2013 havde budgeret med at gennemføre risikokortlækningen. 14 kommuner har i 2013 kortlagt muligheder for at forebygge oversvømmelser, mens 6 kommuner har planer om at kortlægge mulighederne for at forebygge oversvømmelser i 2014 (i alt 20 kommuner). Ved sidste års undersøgelse havde 12 kommuner for 2013 budgetteret med at kortlægge mulighederne for at forebygge oversvømmelser. Ni kommuner havde forinden gennemført kortlægningen. 8\n10 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 Koordinering mellem nabokommuner og region om konsekvenser af klimaforandringer I alt 25 kommuner har svaret, at de har deltaget i samarbejder vedrørende konsekvenser af klimaforandringer mht. til vand det seneste år eksempelvis i regi af KLIKOVAND. Lokal håndtering af regnvand 12 kommuner har i 2013 investeret i ombygning af spildevandssystemer. I sidste års måling svarede 13 kommuner, at de inden 2013 havde investeret i ombygning af spildevandssystemer. 10 kommuner har enten etableret eller planer om at etablere vådområder i kommunen. Det er fire kommuner flere end sidste år. 14 kommuner har igangsat, planer om at igangsætte eller budgetteret med investere i kombineret sikring mod oversvømmelser med etablering af grønne områder eller udnyttelse af eksisterende grønne områder. Det er fire kommuner flere end sidste år. Otte kommuner har arbejdet med kombineret sikring mod oversvømmelser med andre offentlige arealer som f.eks. parkeringspladser, hvilket er seks flere end sidste år. Information, tilskudsordninger og viden om klimatilpasning 13 kommuner har angivet, at de inden for det seneste år har gennemført informationskampagner over for borger og virksomheder med henblik på at håndtere regnvand lokalt og forebygge oversvømmelser. Samme antal kommuner har inden for det seneste år haft tilskudsordninger til borgere og/eller virksomheder med henblik på at håndtere regnvand lokalt og forebygge oversvømmelser. 16 kommuner har krav om lokal regnvandshåndtering indført i lokal- og/eller kommuneplanerne. 16 kommuner angiver, at de mangler viden eller værktøjer i kommunen til at kunne tage beslutninger om klimatilpasning, hvilket 19 kommuner også svarede sidste år. 10 kommuner angiver, at de mangler viden om konsekvenser af klimaforandringer for forskellige sektorer, hvilket er tre kommuner færre end sidste år. 14 kommuner mangler i viden om konkrete handlingsmuligheder for tilpasning i kommunen, hvilket er samme antal kommuner som sidste år. Udvikling af nye løsninger i samspil med erhvervslivet Ifølge Oxford Researchs opgørelse deltager Region Hovedstaden (inkl. Væksthuset) og hovedstadsregionens kommuner i 52 projektsamarbejder/partnerskaber med erhvervslivet om udvikling nye løsninger på klimaudfordringer støttet af diverse forsknings-, teknologi-, innovations- og erhvervsstøtteordninger/- programmer. Københanvs Kommunde og Albertslund Kommune deltager i hhv. 26 og 15 projekter/partnerskaber, mens 11 kommuner ikke deltager i projekt-/partnerskabssamarbejde med virksomheder om udvikling nye løsninger på klimaudfordringer om fx udvikling af miljøteknoligi. 9\n11 1.3 SPOR 2: KLIMAVENLIG TRANSPORT Det andet spor i klimastrategien sigter mod en omstilling til mere klimavenlige transportformer i Elbiler i hovedstadsregionen De Danske Bilimportører har opgjort, at der i 2014 var i alt elbiler i hovestadsregionen, hvilket i forhold til Danske Bilimportørers data fra november 2012 er en stigning på 425 elbiler. I november 2012 var der 797 elbiler indregisteret i hovedstadsregionen. Trods stigningen i antallet af elbiler er det dog langt fra målsætning om elbiler i hovedstadsregionen i Ifølge Oxford Researchs (OR) opgørelse deltager 20 kommuner i samarbejder med private aktører om demonstationsprojekter for elbiler. Det er fire kommuner flere end antallet af kommuner, der sidste år svarede at de deltog i samarbejder med private aktører om demonstationsprojekter for elbiler. OR har opgjort, at der i april 2014 var 193 offentligt tilgængelige ladestationer til elbiler i hovestadsregionen mod i december af de 193 ladestationer til elbiler er at finde i Københavns Kommune. Den kommunale og regionale vognpark De Danske Bilimportører har opgjort, at hovedstadsregionens kommunale og regionale vognpark pr. 30. marts 2014 i alt indeholder 216 eldrevne køretøjer og 16 køretøjer drevet på enten brint-, hybrid-plug in- eller gas 3 ud af samlet køjertøjer svarende til 7 pct. elbiler eller andre typer biltyper drevet af fossilfri energi. 76 af de eldrevne køretøjer og de 16 køretøjer drevet på enten brint-, hybrid-plug in- eller gas er nyregisteret i Klimastrategiens målsætning er, at 25 pct. af den offentlige bilpark i hovedstadsregionen er elbiler eller andre typer biltyper drevet af fossilfri energi i Syv kommuner har svaret, at de har opstillet politisk vedtagne mål for indkøb af elbiler, men ikke afsat midler i 2014, mens fire kommuner har svaret, at de har opstillet politisk vedtagne mål for indkøb af klimavenlige køretøjer 4 og afsat midler hertil. Tre kommuner har opsat politisk vedtagne langsigtede mål for andelen af el-biler i den kommunale vognpark det seneste år, mens to kommuner har opsat politisk vedtagne langsigtede mål for andelen af mere klimavenlige køretøjer i den kommunale vognpark det seneste år. Størstedelen af kommunerne i regionen har enten igangsat eller planer om at igangsætte initiativer med henblik på flådestyring og optimering af den kommunale vognpark. 25 kommuner har gennemført eller planer om at gennemføre analyser af kommunens transportbehov med henblik på flådestyring og optimering af 2 Heraf én batteriskiftestation i Herlev 3 Alle 16 køretøjer er i indregistreret i Københavns Kommune i kører på brint. 4 Drevet på fx gas, brint eller hybrid-plug 10\n12 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 vognparken, men 20 kommuner har gennemført en samlet kommunal indsats med henblik på at rationalisere og optimere driften af den kommunale vognpark. Region Hovedstadens grønne bussers bidrag til udledning af mindre CO2 Ifølge MOVIA driver Region Hovedstaden 131 busser som af MOVIA beskrives som grønne 5. De grønne busser har medvirket til, at der i 2013 blev udledt 86 gram mindre CO2 pr. kørt km. fra busser i hovedstadsregionen i 2013 end i Cyklisme, offentlig transport og passagerer pr. biltur i hovedstadsregionen Ifølge DTU s transportvaneundersøgelse foregår ca. 7 pct. af antallet af kilometer indbyggerne i regionen har rejst på en gennemsnitsdag pr. cykel (også ca. 7 pct. i 2010 og 2011), mens 17 pct. er med offentlig transport (19 pct. i 2010 og 2011). Størstedelen af kommunerne har planer for at fremme cyklisme, brugen af offentlig transport og transport reducerende byplanlægning. I henhold til DTU s transportvaneundersøgelse var der i 2012 gennemsnitlig 1,4 passagerer pr. biltur i hovedstadsregionen, mens der i 2010 og 2011 var 1,35 passagerer pr. biltur. 1.4 SPOR 3: OMSTILLING AF ENERGISYSTEMET Det tredje spor i klimastrategien sigter mod en omstilling til et fossilfrit energisystem i Hensigten er at udfase fossile brændsler til varme og el til fordel for vedvarende energi. Samtidig skal energi-ressourcerne anvendes mere effektivt. Adgang til fossilfri el og varmeforsyning og planer for omstilling 14 kommuner angiver, at de har udarbejdet eller har planer om at udarbejde en energiplan/energistrategi for energi systemet rettet mod omlægning af energisystemet til fossilfri energi. Der er ingen kommuner i regionen som har udarbejdet planer for omstilling af naturgasnettet til biogas. Ni kommuner har svaret, at de ikke mener det er relevant for deres kommune. 5 Euro 3-busser med filter eller EEV-busser 11\n13 16 kommuner har i år eller ved sidste års nulpunktsmåling svaret, at de enten har udarbejdet eller har planlagt at udarbejde planer for omstilling af naturgasnettet til fjernvarme. 15 kommuner har i år eller sidste år svaret, at de har gennemført analyser eller på anden måde styrket videngrundlaget i forhold til mulighederne for at omlægge energisystemet til fossilfri energi. 18 kommuner har svaret, at de deltager eller har planer om at deltage i energisamarbejder på tværs af kommuner rettet mod omlægningen af energisystemet til fossilfri energi (fx i regi af eller i samarbejde med forsyningsselskaber). Energikapacitet fra landvindmøller og solceller Der er i alt 118 vindmøller i hovedstadsregionen, hvoraf 26 er hav vindmøller. Målt på kapacitet (kw) og kapacitet (kw) pr. indbygger findes den klart største energikapicitet fra landvindmøller i Bornholms regionskommune. Ca. halvdelen af energikapaciteten fra landvindmøller i hovedstadsregionen på kw er på Bornholm. Hav vindmøllerne i regionen har en kapacitet på kw. Målt på kapacitet (kw) pr. indbygger findes den største energikapicitet fra solceller i Bornholms regionskommune, men også i Halsnæs, Hillerød, Allerød, Egedal og Furesø kommuner er der væsentlig større energikapacitet pr. indbygger fra solceller ind det regionale gennemsnit på 0,4 kw pr. indbygger. Efterspørgsel efter vedvarende energi borgere og virksomheder 18 kommuner har i år eller ved sidste års måling svaret, at de har igangsat informationskampagner over for borgere med henblik på at reducere energiforbruget evt. igennem kommunalt energiselskab, mens 20 kommuner har igangsat informationskampagner over for virksomheder. 18 kommuner har igangsat andre tiltag over for borgere med henblik på at styrke motivation/incitamenter med målet om at reducere energiforbrug fx via henvendelse til borgere med højt energiforbrug. 16 kommuner har igangsat andre tiltag over for virksomheder målet om at reducere energiforbrug fx tilbud om rådgivning og/eller som en del af Green Cities samarbejdet. 14 kommuner har i 2013 eller 2014 angivet, at have planlagt eller igangsat informationskampagner over for borgere med henblik på at fremme produktionen af vedvarende energi evt. igennem kommunalt energiselskab fx uddeling af inforamtionsfolder om solceller, mens ni kommuner rettet informationskampagner over for virksomheder. 13 kommuner har i år eller sidste år svaret, at de har planlagt eller igangsat andre tiltag over for borgere (med henblik på at styrke motivation/incitamenter) med målet om at fremme produktionen af vedvarende energi fx indsats omkring fælles solcelleanlæg eller solcelleløsninger til boligforeninger. Ni kommuner har igangsat andre tiltag over for virksomheder (med henblik på at styrke motivation/incitamenter) med målet om at fremme produktionen af vedvarende energi fx ved temamøder i klimanetværk. 12\n14 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 Kommunernes eget energiforbrug og bidrag Alle kommuner i regionen har udarbejdet og vedtaget eller planlagt vedtaget i 2014 en strategi for reduktion af kommunens eget samlede energiforbrug (el/varme). 24 kommuner medgiver, at der i strategien er opstillet konkrete mål for reduktion af energiforbrug. Seks kommuner svarer, at de har bidraget til grøn omstilling ved indkøb af grøn strøm eller investeret i vindmøller. 1.5 SPOR 4: ENERGIEFFEKTIVE BYGNINGER Det fjerde spor sigter mod at skabe flere energieffektive bygninger frem mod Målet er at fremme byggeri af nye energieffektive bygninger og energirenovere de eksisterende. Energiforbrug i den kommunale bygningsmasse Kommuerne har generelt godt overblik over hvor stor en procentdel af kommunens bygningsmasse, der er hhv. A1, A2 eller B-mærkede ejendomme og overblik over det gennemsnitlige energiforbrug per m2 for den kommunale bygningsmasse. Kun to kommuner angiver at de slet ikke har overblik over hvor stor en procentdel af kommunens bygningsmasse, der er hhv. A1, A2 eller B-mærkede ejendomme, mens én kommune i mindre grad har overblik over det gennemsnitlige energiforbrug per m2 for den kommunale bygningsmasse. Alle kommuner har enten i 2014 eller 2013 svaret, at de måler og monitorerer udviklingen i den kommunale bygningsmasses energiforbrug. Energieffektiviseringer af kommunale bygninger planer, mål og retningslinjer Med undtagelse af én kommune har alle vedtaget eller planlagt at vedtage en handlingsplan for energieffektivisering af kommunale bygninger. Alle kommuner i regionen har angivet at have opsat og vedtaget eller planlagt at opsætte og vedtage konkrete mål for energieffektivisering af kommunale bygninger. 20 kommuner har angivet, at de i 2013 eller 2014 har vedtaget retningslinjer for energieffektivisering ved renovering af offentlige bygninger. 17 kommuner har enten i 2013 eller 2014 vedtaget retningslinjer for energimærkeklasse og energiforbrug i kommunalt nybyggeri i deres kommuner. 13\n15 Energieffektivisering ved nybyggeri og renovering Ligeledes 17 kommuner har igangsat informationskampagner over for borgere for at fremme energieffektivisering ved nybyggeri og renovering dette eller sidste år, mens 13 kommuner har igangsat informationskampagner over for virksomheder for at fremme energieffektivisering ved nybyggeri og renovering. 15 kommuner tilbyder redskaber eller rådgivning til borgere med henblik på at fremme energieffektivisering ved nybyggeri og renovering. Her forstås redskaber eller rådgivning ud over information på hjemmeside, brochurer eller lignende. 16 kommuner tilbyder redskaber eller rådgivning til virksomheder med henblik på at fremme energieffektivisering ved nybyggeri og renovering. 14\n16 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august Metode og datagrundlag Nulpunktsmålingen bygger dels på spørgeskemaundersøgelser blandt kommunerne i hovedstadsregionen og dels på data, hovedsageligt kvantitative, fra en lang række kilder. I forhold til nulpunktsmåling i 2013 har det været målet at begrænse antallet af spørgsmål og indhente flere oplysninger fra registerdata i stedet. På baggrund af tilbagemeldinger fra kommunerne fra sidste års måling og ved drøftelse mellem Region Hovedstaden, den kommunale følgegruppe og Oxford Research er der i år målt på en række nye indikatorer fx kw fra solceller pr. indbygger i kommunen, mens andre indikatorer er droppet. Fx blev det besluttet ikke at anvende Region Syddanmarks og Danmarks Statistiks Det Gode Liv database om bl.a. CO2-udledning, energiforbrug og produktion af vedvarende energi i alle landets kommuner til spor 4 pga. kritik af data fra kommunerne. 2.1 SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE MED KOMMUNERNE Det primære grundlag for nulpunktsmålingen af klimastrategien for hovedstadsregionen er en spørgeskemaundersøgelse blandt de 29 kommuner i hovedstadsregionen. Der blev udsendt fire spørgeskemaer ét for hvert spor af de fire spor til hver kommune. Spørgeskemaerne blev dels udsendt i en Word-udgave og dels med et link til den elektroniske version. Kommunerne blev af to omgange påmindet skriftligt om at besvare spørgeskemaerne efterfulgt af telefonopfølgning til samtlige kommuner, der endnu ikke havde besvaret skemaet. I alt svarede 26 kommuner ud af de 29 kommuner i regionen på spørgeskemaerne til de fire spor i år. Dragør, Herlev og Hørsholm kommuner besvarede ikke spørgeskemaerne. Ved sidste års undersøgelse svarede afhængig af spor mellem 27 og 24 kommuner. 2.2 ØVRIG DATAGRUNDLAG Der er blevet indhentet data fra følgende kilder: Spor 1: Naturstyrelsen (indikator 1a) og diverse forsknings-, teknologi-, innovations- og erhvervsstøtteordninger/-programmer (indikator 1h) Spor 2: De Danske Bilimportører (indikator 2a og 2d), Trafikstyrelsen, Energistyrelsen, EUDP, CLE- VER og E-ON (indikator 2b), Clever, Tipcharge, E-ON, Det Økologiske Råd og kommunale websites (indikator 2c), MOVIA (indikator 2g og 2h) og DTU-transportvaneundersøgelse (indikator 2i, 2j og 2k) Spor 3: Energistyrelsen (indikator 3c) og Energinet.dk (indikator 3d) Spor 4: Danmarks Naturfredningsforening (indikator 4a) 15\n18 Klimastrategi for hovedstadsregionen Nulpunktsmåling, august 2014 DANMARK NORGE SVERIGE FINLAND BRUXELLES Oxford Research A/S Oxford Research AS Oxford Research AB Oxford Research Oy Oxford Research Falkoner Allé 20 Østre Strandgate 1 Norrlandsgatan 11 Helsinki: C/o ENSR 2000 Frederiksberg 4610 Kristiansand Stockholm Fredrikinkatu 61a, 6krs. 5. Rue Archiméde Danmark Norge Sverige Helsinki, Suomi Box 4, 1000 Brussels Tel: (+45) Tel: (+47) Tel: (+46)\nApril 2013. Klimastrategi for hovedstadsregionen. Baggrundsrapport for nulpunktsmåling\nApril 2013 Klimastrategi for hovedstadsregionen for nulpunktsmåling For information on obtaining additional copies, permission to reprint or translate this work, and all other correspondence, please contact:\nFuresø Kommune har en række kommentarer til høringsudgaven, hvoraf nogle er af væsentlig og generel karakter. Dette er følgende:\nRegion Hovedstaden Kongens Vænge 2 3400 Hillerød Sendes med mail til klima@regionh.dk Furesø Kommunes kommentarer til høringsudgave af Klimastrategi for hovedstadsregionen Furesø Kommune har på møde i\nBenchmarking af kommunernes indsats på klimaområdet i hovedstadsregionen Eksempler på gode initiativer på klimaområdet blandt hovedstadsregionens kommuner, oktober 2016 0 Eksempler på gode klimainitiativer\nRegion Hovedstaden Regional Udvikling Kongens Vænge 2 3400 Hillerød. Sagsnr. 2011-179732. Dokumentnr. 2011-908417\nKultur- og Fritidsborgmesteren Teknik- og Miljøborgmesteren Overborgmesteren Region Hovedstaden Regional Udvikling Kongens Vænge 2 3400 Hillerød Sagsnr. 2011-179732 Dokumentnr. 2011-908417 Høringssvar\nEmne: Høring af klimastrategi for Region Hovedstaden\nREGION HOVEDSTADEN Forretningsudvalgets møde den 8. november 2011 Sag nr. 2 Emne: Høring af klimastrategi for Region Hovedstaden 1 bilag HOVEDSTADEN HOVEDSTADEN KKR HOVEDSTADEN Udkast til Klimastrategi


Heidi Stær har valgt en supplerende opsparing til sin pension i PBU. Selv om der er mange år til, hun skal pensioneres, tænker hun nemlig allerede på, hvordan livet som pensionist skal være.\nDet var en usikkerhed om fremtiden og pensionen og et ønske om at kunne gøre alle de ting, hun ønsker som pensionist, der fik Heidi Stær på 48 år til at spare ekstra op ved siden af sin PBU-pension. Det har hun gjort i snart to år.\n- Det er en skræmmende tanke ikke at have det økonomiske råderum til at gøre det, man gerne vil, siger Heidi og fortsætter: Så jeg ville gerne skabe en situation for mig selv, der er overskuelig og tryg og rar at være i med mulighed for oplevelser. En ekstra pension er en måde at forsøge at minimere utrygheden på og føle, at jeg aktivt gør noget for fremtiden.\nDet gør en stor forskel at have ekstra\nHeidi sætter derfor 1.200 kr. ind på PBU Ekstra hver måned. At kunne hjælpe sine børn er en del af den pensionisttilværelse, hun drømmer om.\n- Jeg vil gerne være i stand til at gøre noget for mine tre børn. Den yngste er sandsynligvis under uddannelse, når jeg bliver pensioneret, og vil derfor en gang imellem have brug for min hjælp. Jeg vil også gerne have råd til at rejse, at blive i min bolig og opretholde en rimelig livsstil. Der er stor forskel på, hvordan ens tilværelse ser ud, om man har til noget ekstra eller ej, fortæller Heidi.\nMange huller at fylde ud\nMed to uddannelser og tre lange perioder på barselsorlov bag sig, var Heidis pension ikke i sig selv overvældende.\n- Jeg er ikke en af dem, der har sparet op til pensionen uafbrudt, siden jeg var 19 år. Jeg havde en del huller at fylde ud, siger hun. Derfor valgte hun et supplement til sin PBU-pension.\nHvornår Heidi vælger at gå på pension, må tiden vise. Det kommer an på så meget.\n- Jeg vil ønske, at jeg har mulighed for at forlade arbejdsmarkedet omkring det tidspunkt, hvor jeg føler, at det er rigtigt. Det er fint at blive ved med at arbejde, så længe det giver værdi for en selv og arbejdspladsen. Og så er det godt at have muligheden for at trappe gradvist ud af arbejdsmarkedet - og den mulighed er den ekstra opsparing medskaber af, afslutter Heidi.\nOvervejer du at spare mere op til din pensionisttilværelse?\nSå klik på linket nedenfor og læs om PBU Ekstra, og hvordan du tilmelder dig.


Nyt boligbyggeri i Aarhus. Foto: Niels Park Nygaard\nI de boligrelaterede planer og politikker, der blev grundlagt i sidste kommunale valgperiode, er der tænkt fornuftigt og langsigtet. Men arkitektstanden, uddannelsen og forskningen har muligvis underprioriteret emnefeltet, og det præger det aktuelle boligbyggeri, ikke kun i Aarhus.\nAarhus vokser, i forhold til sin størrelse omtrent lige så hurtigt som København. Hvis vi forestiller os den nuværende netto-tilflytning på ca. 4000 om året som konstant, vil kommunens befolkningstal stige fra godt 340.000 i 2018 til lidt over 464.000 i 2050 (1). Hvis vi også forestiller os et uændret gennemsnit på ca. 46 kvm boligareal pr. aarhusianer, skal der altså de næste godt 30 år bygges mere end 5,7 millioner bolig-kvadratmeter i Aarhus. Måske endda noget mere, for det er ikke helt usandsynligt, at både netto-tilflytningen til Aarhus og det gennemsnitlige boligareal pr. indbygger vil stige år for år. Hertil kommer så byrådets drastiske beslutning om at imødekomme regeringens ghetto-pakke ved at nedrive yderligere 12 boligblokke i Gellerup-Toveshøj og Bispehaven,(2) hvilket vil udløse et genhusningsbehov for omkring 4000 mennesker – altså det samme antal som den nuværende årlige netto-tilflytning.\nSå der skal bygges rigtig mange boliger i Aarhus. Men hvilken slags boliger? Og hvilke visioner for byudvikling og for selve det at bo kommer til udfoldelse? Det er meget vanskeligt at få et overblik over, så det følgende er spredte, men ikke helt tilfældige nedslag, observationer og overvejelser. Gellerup og Aarhus Ø er og vil der blive skrevet meget om andre steder, så disse byudviklingsområder går fri af denne artikel – på nær enkelte betragtninger ovenfor og i det følgende.\nArtiklen blev udgivet første gang i Arkitekten 10/18.\n(1) Aarhus Kommunes egne fremskrivninger er en anelse mere forsigtige. Men prognosen er nogle år gammel, dens demografisk-statistiske grundlag ikke klart for mig, og i notatet lægges vægt på usikkerheden ved fremskrivningen. Jeg har derfor tilladt mig, for eksperimentets skyld, blot at fremskrive og addere de nuværende, omtrentlige tal.\n(2) Ifølge dokumentet Aftale om udsatte boligområder i Aarhus Kommune, 19. juni 2018. Aftalen blev vedtaget af byrådet 12. september 2018.\nParcelhuskvarter, Brabrand Vest\nFoto: Niels Park Nygaard\nLighthouse-projektet med omkring 400 boliger på nordøstspidsen af havnen og Aarhus Ø skal nu realiseres. Den projekterede højde er gået fra 142 over 110 til nu 128 meter, og Lighthouse bliver i så fald Danmarks højeste hus, på byens mest udsatte sted. I det hele taget er Aarhus Ø et følsomt område i forhold til store bygninger med p-kældre under, bygget på landfyld, sedimenter, sand og plastisk ler. Der skal funderes i nogle gange 50 meters dybde, og grundvandet er salt og står højt. Synlighed og city branding prioriteres, men ikke bæredygtighed i enhver forstand.\nBortset fra Lighthouse har højhusfeberen lagt sig – den var dyr i klager, anmodninger om agtindsigt og måske i vælgerfrafald. Det vilde-vesten-agtige land rush, hvori kommunens grundsalgskontor – trods planstrategiernes og kommuneplanernes ord om fortætning – opkøbte og byggemodnede enorme arealer af landbrugsjord og solgte énfamiliehus-grunde til det gode skattegrundlag (øvre, yngre middelklasse med et langt arbejdsliv foran sig), er også stilnet af – det øvrige civilsamfund af daginstitutioner, skoler osv. kunne ikke følge med. I stedet bygges der nu flere etageboliger og rækkehuse, og der er kommet politikker og målsætninger(3) om flere ‘familieegnede boliger inden for Ringgaden’, herunder også almennyttige familieboliger, ‘mangfoldighed og blandede naboskaber’, ‘klog vækst’, og ikke mindst det allestedsnærværende Monocle-udtryk liveability. Den boligsociale segregeringstendens, Aarhus er blevet konfronteret med i pressen,(4) indrømmes som et stort problem, der skal rettes op på, og der refereres f.eks. i et databilag til Boligpolitik Aarhus Kommune til Lars Olsens bøger Det danske klassesamfund fra 2012 og Klassekamp fra oven fra 2014.\nFor de overordnede planpolitiske og planlægningsmæssige visioner og initiativer – og hvis man ser bort fra den fortsatte nedrivningstrang rettet mod Brabrand og Aarhus Vest, tegner det altså lovende for Aarhus. Der bliver gjort op med det frie boligmarked og kortsigtet kommunal indtjening på jordsalg som overdeterminerende motorer for samfunds- og byudvikling, og der arbejdes eksperimenterende og intelligent i Gellerup, med det gamle Amtssygehus og andre steder i byen. Og der bygges mange fine boligbyggerier. Men når man ser på de enkelte boliger som netop bolig, som livsverden, som fysisk rumlig bygget realitet, ser det vanskeligere ud, og her er situationen nok ikke anderledes i Aarhus end i det øvrige land og længere væk endnu. På de boligprojekterende tegnestuers hjemmesider er der mange og fine renderinger og fotos af forestående og realiserede boligprojekter, hovedsageligt set udefra, fra en fordelagtig vinkel, som de objekter og beholdere, de også er. Men beboere er vel ikke så meget nogen, der kigger på, som de er nogen, der lever i og ser verden med det byggede. Der er meget få plan- og snittegninger og interiørbilleder på hjemmesiderne – og dem, der er, er nogle gange svære at forstå mht. den enkelte boligs anvendelighed, møblerbarhed og rumlige kvaliteter. For interiørbilledernes vedkommende ligner de fleste boliger dette års schweiziske pavillon på biennalen i Venedig: hvide vægge og lofter, hvide fodpaneler, hvide døre og skabslåger, akryllakeret lamelparket.\nMest besværligt (men lettest at iagttage som almindelig forbipasserende) ser ud til at være arbejdet med overgangssituationerne, altså dér, hvor det enkelte byggeri eller den enkelte bolig i særlig grad udveksler med omgivelserne. Det følgende og de ledsagende billeder er et forsøg på at tematisere blot nogle af disse besværligheder. Ikke for at pege fingre, men for at eksemplificere nogle udfordringer, man ikke mindst i forskningen og uddannelsen kunne se nærmere på.\n(3) Der refereres her til Hovedstrukturen for Kommuneplan 2017 og Boligpolitik Aarhus Kommune\n(4) Se f.eks. “Aarhus knækker over på midten”, overskrift i JP Aarhus 12. marts 2014.\nPrivate boligrum og offentlige gaderum, der gensidigt konstituerer hinanden, bliver i sagens natur bragt tæt sammen. Det blev tidligere håndteret ved en hævet stueetage, der ud over at give dagslys i kælderen og tørre bjælkelag, gulvkonstruktioner og boligrum i stuen, sikrede, at folk på gaden ikke gloede lige ind i stuerne. Det sikrede også en sokkel eller base, der modulerede overgangen mellem belægning og bygning, og et tydeligt artikuleret indgangsparti. Heldigvis er det med kravet om såkaldt ‘niveaufri adgang’ blevet lettere for ældre og gangbesværede at komme ud og ind af bygningerne – men desværre er overgangene blevet til sammenstød. På Aarhus Ø, Søren Frichs Vej, Nørre Allé, Lisbjerg Bakke og mange andre steder i Aarhus glor man nu lige ind i folks stuer. Beboerne kan så klæbe folio op eller rulle gardiner ned, men når bygninger ikke har en artikuleret base, savnes et af de elementer, der kultiverer gadens liv, og det offentlige rum bliver noget andet; man læner vel ikke sig selv eller sin cykel op ad en glat, ‘niveaufri’ yderside af folks soveværelser og dagligstuer – eller gør man?\nDe hårde sammenstød er velbegrundede i lovkrav om tilgængelighed, i økonomi og pladsoptimering – og sære, utilsigtede sammenstød er netop en del af byens liv, man ikke ville være foruden. Men når der skal tegnes så mange byboliger fremover, kunne det være en arkitektfaglig ambition at generobre og kultivere disse overgangszoner på deres nye, niveaufri betingelser. Dette gælder ikke bare sokler og kotering af stueplan i forhold til omgivelserne, men terrasser, forhaver, altaner, gadedøre alle de steder, hvor offentlige og private rum graduerer og folder sig ind i hinanden.\nNørre Allé, Aarhus C. Foto: Niels Park Nygaard\n“How to park a car” (– eller børn og biler)\nForestillingen om kernefamilien som demografisk boligmæssig grundenhed er muligvis forældet. I Aarhus Kommune, eksempelvis, bebos 41% af husstandene af kun én person.(5) Ikke desto mindre bor 74% af alle danske børn under 18 (næsten 80% af de børn, der ikke er indvandrere eller efterkommere) i enfamilieboliger.(6) Den verden, de fleste danskere får deres primære socialisering i, er altså parcelhusområdernes verden, hvilket dels fortæller os, at den er vigtig, dels at der, trods en midlertidig opbremsning af parcelhus-udstykninger i Aarhus Kommune, formentlig kommer endnu mere af den. I bogen Echo of Space/Space of Echo fra 2009 diskuterer arkitekterne Yoshiharu Tsukamoto og Momoyo Kaijima i kapitlet “How to park a car” et væsentligt træk ved denne verden; parkerede biler og deres holde- og manøvreplads som transitionszone mellem gade og bolig, mellem offentligt og privat rum. Forfatterne bemærker bl.a., at det ofte ser ud, som om bilerne har stukket hovedet ind i boligens masse, og “gemmer deres hoved, men ikke deres røv”. Selv om der er gået over et halvt århundrede med privatbilen som massefænomen og som en del eller forlængelse af de fleste boliger, er en parkeringsæstetik endnu ikke kultiveret. Forfatterne foreslår, at vi begynder at betragte parkering og manøvrering af biler som en del af arkitekturen og boligen, og dermed som en del af det kultiverende netværk af rumlige moduleringer og relationer, som gader, villaveje, boligområder og byer er eller kunne være. I forhold til Japan er danske parcelhusgrunde store og vejskellet langt, men hvad er overhovedet en parcelhusvej i Danmark: en vej? En gade? En slags fælles indkørsel? Når man ser ned ad en parcelhusvej, med græsrabatter, bil-bagender og typehuse i skjul bag høje hække eller nøgne bag en smal ørken af mørke stenskærver, tænker man ikke nødvendigvis: Hurra! Det er den rumlige kultur, de kommende generationer socialiseres ind i!\n(5) Se Boligpolitik Aarhus Kommune, bilag: datagrundlag, s. 20.\n(6) Se Danmarks Statistiks boligopgørelse fra 2017, “Danske børn bor i enfamilieboliger”\nDet nye brokvarter. Fotos: Niels Park Nygaard\nRefleksion og fremtid\nI Bosætningsbogen fra 1953 skrev forfatterne i første kapitel, “Boligen og vi”, at “boligen skal være rammen omkring en familie gennem årenes skiftende tilværelse, fra familien stiftes, til den ved livets afslutning ophører at eksistere. Det ved vi; og så ved vi også, at det ville have været et gode, om boligen kunne have været noget i retning af en harmonika, der lod sig trække ud og ind efter behov. Men boligen er stiv – den lader sig ikke rokke…”.(7) Samfundsøkonomi, demografi og alt muligt andet har ændret sig meget siden efterkrigsårene, men tematisk er problematikkerne beskrevet i Bosætningsbogens første kapitel de samme nu: behovet for boliger, der fungerer som en ‘harmonika’, der i højere grad kan optage skiftende livsfaser og familiemønstre med delebørn osv.; behovet for boligrum, der i højere grad indgår meningsfuldt i større rumlige sammenhænge og modulerer den enkelte beboers sociale og kulturelle deltagelse i større fællesskaber, i og uden for boligen; behovet for boliger, der i deres prisleje og øvrige appel til beboersammensætning ikke er for demografisk monomane og dermed socialt og på sigt også (samfunds-)økonomisk ubæredygtige. Vi er blevet over dobbelt så rige som dengang og har ikke akutte husvildeudfordringer i nær samme skala, men er vi bedre til at løse problemerne nu? Måske er vi, når det kommer til stykket, både som beboere og som profession ikke særlig interesserede i disse komplekse problemstillinger og behov: der skal tjenes penge, det hele skal helst være behageligt og gå hurtigt og glat, vi vil gerne kunne vælge de andre til og fra. Skal boliger være niveaufri og friktionsløse? Neutrale medier, der som en slags rumlig tofu blot akkommoderer en anonym beboers daglige behov og gennemsnitlige adfærd, og absorberer omgivelserne alene som udsigt? Det er en illusion, der sælger, og arkitektydelsen og boligerne skal kunne sælges, men det er også professionens opgave og ansvar at arbejde intenst med, hvad boliger, som de primære livsrammer og socialiserings-settings de er, overhovedet kunne og burde være, og hvordan de kan arbejdes frem. Den praktiske del af arkitektfaget er måske mere erhverv end profession, og det igangværende og forestående boligbyggeboom fordrer en besindighed, refleksion og udvikling af færdigheder, erhvervet ikke kan præstere alene. Så er det godt, vi har arkitektskolerne, med forskning og en fem år lang akademisk uddannelse, hvor bosætning og boligbyggeri nu prioriteres højere.\n(7) Dahlsgård, Inga, M.K. Michaelsen og Viggo Sten Møller, 1953: Bosætningsbogen.


3 tips til opbevaring af mad på campingturen - Yogakrop.dk\nOptimal sikkerhed på arbejdspladsen\n3 tips til opbevaring af mad på campingturen\nDin krop elsker en god holdning\nYou are at:Home»Camping»3 tips til opbevaring af mad på campingturen\nBy admin on\t 23. februar 2021 Camping\nCampingferie er en dejlig, primitiv ferieform, der giver dig mulighed for at nyde naturen og komme tæt på din familie og dine naboer. Mange aftener på campingture foregår med en øl eller et glas vin i teltet eller forteltet, og der er noget enormt hyggeligt over den måde at holde ferie på. Men der kan være én udfordring forbundet med campingferier – mad. For hvordan opbevarer man mad på sin campingtur, så den ikke bliver dårlig? Og hvilken mad kan man tage med? Vi har samlet en håndfuld tips til dig her.\nKøleskab til campingvognen\nHvis du har campingvogn, er du i den heldige situation, at den kan kobles til strøm. Det betyder, at du kan installere et køleskab helt som derhjemme til opbevaring af din mad. Der findes masser af butikker både fysisk og online, der forhandler køleskabe til campingvogne, så find en model, der passer til din vogn og dit behov. Det er begrænset, hvor stort et køleskab til en campingvogn kan være, så overvej at handle ind løbende eller at tage tørvarer med, der kan opbevares udenfor køleskabet.\nHvis du ynder at campere i telt, så er det pludselig lidt sværere at opbevare maden, så den holder sig frisk. På nogle campingpladser kan man bruge eller leje køleplads i fælleskøkkenerne, men ellers er mulighederne begrænset til en god køleboks med køleelementer. Sørg for at købe en boks af god kvalitet, der lukker helt tæt og holder længe på kulden. Derudover kan du medbringe ting som pasta, ris, brød og ting på glas og konserves, der holder længe.\nEn flamingokasse kan til nøds bruges i stedet for en køleboks, men den isolerer ikke lige så godt som en køleboks af god kvalitet. Maden holder altså ikke lige så længe.