DEN FRIE ÅBNER NU DEN 21. APRIL\nSiden 1891 har sammenslutningen Den Frie Udstilling afholdt én årlig udstilling med værker af sammenslutningens kunstnere. Med årets udstilling tager Den Frie Udstilling et solidt greb i egen historie. Dette synliggøres igennem rekonstruktioner af tidligere værker og ophængninger i form af kulisser, som de nye værker udstilles oven på, over og ved siden af.\nIgennem tiderne har hundredetusindevis af værker været udstillet i Den Fries udstillingssale. Salene indeholder alle disse forskellige historiske tider, praksisser, kunstnere, tanker og tematikker. Om end usynlige for det blotte øje, så er de med til at definere Den Frie den dag i dag. Udstillingen er kurateret af Yvette Brackman, Simon Starling og Ulrik Heltoft, og i udstillingen inddrages dokumentationen af Den Fries udstillingshistorie i såvel scenografi som værkproduktion.\nAnn Lislegaard, Bjørn Nørgaard, Ebbe Stub Wittrup, Elle Klarskov Jørgensen, Elsebeth Jørgensen, Finn Reinbothe, FOS, Freddie A. Lerche, Glenn Sorensen, Hannah Heilmann, Hein Heinsen, Henrik B. Andersen, Henrik Plenge Jakobsen, Jesper Christiansen, Jytte Høy, Kasper Akhøj, Kristine Kemp, Leif Kath, Lis Nogel, Maria Finn, Margrete Sørensen, Martin Erik Andersen, Mette Winckelmann, Mikkel Carl, Milena Bonifacini, Molly Haslund, Morten Stræde, Pernille With Madsen, Peter Holst Henckel, Pia Rönicke, Signe Guttormsen, Simon Starling, Sophia Kalkau, Svend Danielsen, Søren Elgaard, Søren Jensen, Thorbjørn Lausten, Torben Ebbesen, Uffe Isolotto & Soft Baroque, Ulrik Heltoft og Yvette Brackman.\nMindeophængning for Agnete Bjerre (1924-2020), som var medlem fra 1989 til 2020.\nStrejftog i arkivet - udstillingshistorier fra Den Frie\nDen Fries Arkiv er en samling af materiale, der knytter sig til Danmarks ældste kunstnersammenslutning Den Frie Udstilling og dens bygning, som sammenslutningen grundlagde. Ofte tilbyder arkivmaterialet blot brudstykker af information, spredte vidnesbyrd i form af breve, regnskaber, kataloger og fotografier. Tilfældigheder spiller ind, og de historier, der materialiserer sig i de efterladte og gemte papirer, billeder, breve mv. er både fragmenterede og mangfoldige: fra breve om stenkast mod bygningen fra naboskolens elever til kunsthistorisk væsentlige diskussioner af Den Frie Udstillings kunstneriske linje. Arkivets præmis - det uafsluttede, brudfyldte og mangfoldige - er også denne udstillings præmis. Strejftog i arkivet viser nedslag fraKvindelige Kunstneres retrospektive Udstilling i 1920, Forårsudstillingen i 1970, og fra den epokegørende surrealisme-udstilling i 1935 og fremviser derudover et udvalg af telegrammer og breve fra medlemmer og gæster heriblandt kunstnerne Edvard Munch, Anne Marie Carl-Nielsen og Henri Matisse.\nUdstillingen er blevet til i forbindelse med et forskningsprojekt om Den Fries arkiv.\nOm Den Frie Udstilling:\nSammenslutningen Den Frie Udstilling blev stiftet i 1891 i protest mod Charlottenborgs censurerede Forårsudstilling. Blandt stifterne var Johan Rohde, J.F. Willumsen, Vilhelm Hammershøi og ægteparret Harald og Agnes Slott-Møller. Målet var at skabe en alternativ udstilling med forbillede i den franske Salon des Refusés. Sammenslutningen er Danmarks ældste og en af de mest veletablerede. Siden 1891 har sammenslutningen hvert år afholdt en årlig Forårsudstilling med deltagelse af sammenslutningens medlemmer.


Hverdag i Skattekisten\nGenerelt er måltidet en rigtig god ramme for nærværende, pædagogisk arbejde. hvor sproget, dannelse, selvhjulpenhed og relationer er i fokus. Derfor er spisesituationen en vigtig, prioriteret del af Skattekistens hverdag.\nDer er morgenmad til de morgenfriske mellem kl. 6.15 og 7.15. Da vi gerne vil have fokus på en god og nærværende modtagelse af børn og forældre, tilbyder vi kun et forholdsvis simpelt morgenmadssortiment. Det består af havregrød, havregryn og rugfras. Der kan suppleres med en smørklat i havregrøden og kanel (hvis børnene er ca. 2 år), som de voksne doserer. Vi synes, at dette er en god og ernæringsrigtig måde at gøre det på.\nVi opfordrer til, at de børn der skal spise morgenmad er mødt kl. 7, så vi kan være færdige med morgenmaden kl. 7.15.\nVed 9-tiden tilbydes børnene formiddagsmad i køkkenet. Børnene medbringer hver dag frugt eller andet, der giver god energi. Børnene har egen drikkedunk med, der er tilgængelig i fælles kasser hele dagen.\nVi spiser frokost mellem kl. ca. 11 og 12. Vi sidder gerne så længe som muligt ved måltidet, da det er en god situation til at få stimuleret sproget, fortællinger og relationer. Spisesituationen giver også mulighed for god dialog vedr. kost og måltidsdannelse; vi venter til alle færdige med at spise, vi kaster ikke med maden mv. Generelt er spisesituationen en godt afsæt for nærværende pædagogisk arbejde. Derfor kan vi sidde længe ved måltidet - også for at læse en god bog.\nBørnene skal have madpakker med til frokost og eftermiddagsmad.\nFra kl. ca. 13.30 er der mulighed for, at børnene på skift kan spise deres eftermiddagsmad ude, i "fantasien" eller i køkkenet. Til alle måltiderne serveres vand og til morgenmaden desuden også mælk.


Anne, der er altid noget at fejre, fjoller\nTak skæbne, at det netop er rødvin, der er sundt.\nJeg elskerelskerelsker, at det er blevet weekend! I aften skal jeg hygge med alle de sødeste jeg kender, og imorgen skal jeg besøge min dejlige familie. Burde egentlig også nok skrive eksamensopgave, men nu får vi se – først skal jeg hvertfald nyde friheden lidt endnu.\nJune 17, 2012 at 9:30 am Reply\nTusind tak for at introducerende mig for denne skønne sang!\nJune 17, 2012 at 4:33 pm Reply\nVelbekomme – den kan få enhver i godt humør!


Vedtægter | parasportholbaek.dk\nParasport Holbæk, i daglig tale PSH\nForeningens formål er at tilbyde idræt og lignende aktivitet for handicappede i Holbæk og omegn.\nForeningen er medlem af Dansk Handicap Idrætsforbund og DGI.\n5.2 Bestyrelsen indkalder med minimum 1 måneds varsel alle medlemmer til den årlige generalforsamling. Generalforsamling afholdes inden udgangen af marts månded.\n5.3 Forslag til dagsordenen sendes til formanden senest 14 dage før dato for generalforsamling og endelig dagsorden med bilag offentliggøres på foreningens hjemmeside 8 dage før.\n5.4 Alle medlemmer, som er fyldt 16 har stemmeret. Forældre til børn under 16 år har en stemme pr. barn – dog har intet medlem mere end én stemme.\n5.6 Alle afgørelser vedtages med simpelt flertal – dog skal vedtægtsændringer besluttes med 2/3 flertal. Alle afstemninger afgøres ved håndsoprækning. Dog skal der være skriftlig afstemning, hvis 3 medlemmer på generalforsamlingen ønsker det, samt ved alle kampvalg.\n5.7 Generalforsamlingens dagsorden.\nForslag til handlingsplan og budget.\nValg af regnskabskontrollant.\n7.2 Bestyrelsen består af 3 medlemmer der efter generalforsamlingen fordeler posterne mellem sig, med minimum en formand og en kasserer.\n7.5 Bestyrelsen udarbejder et aftalepapir for dets interne samarbejde og kan nedsætte udvalg og arbejdsgrupper efter behov.\n9.1 Det er formanden eller kassereren i forening med et andet bestyrelsesmedlem, der har ret til at indgå aftaler på foreningens vegne. Bestyrelsen kan uddelegere aftaleretten til enkelte bestyrelsesmedlemmer eller nedsatte arbejdsgrupper. Køb eller salg af fast ejendom skal vedtages på generalforsamlingen.\n10.2 I tilfælde af opløsning gives foreningens formue til almennyttige formål, som besluttes på den opløsende generalforsamling.


Døden hedder Estepona af Martin Meldstad Læs online på Bookmate\nMartin Meldstad, født Rau Levinsohn, 1911–83, oplevede at være på flugt fra Gestapo, komme til Sverige som flygtning, studere i Berlin og i London på et højest velanset universitet. Han rejste siden til Paris og blev fattig kunstmaler, efter det BBC-speaker i London, ligesom han i en årrække boede i Spanien. I sine sidste leveår arbejdede han freelance som journalist, tekstforfatter, skibskok, køkkenchef i Schweiz og skolevikar. Og med lange mellemrum optrådte han så som forfatter. Overraskende og overbevisende og med tekster præget af de erfaringer, han havde høstet via denne levevis. Martin Meldstad nåede ikke at se sin sidste bog «Hjertet i papæsken» udkomme. Under forberedelserne til bogen døde han nemlig pludselig, 72 år gammel. Dermed er denne bog afslutningen på et ejendommeligt forfatterskab, begrænset i omfang, men til gengæld varieret og vidtrækkende i indhold.\nHjertet i papæske\nAt vågne en morgen


Nebraska statsblomst - Goldenrod - Proflors Blog | Krediblog\nUdgivet i august 2, 2021 af admin — Skriv en kommentar\nNebraska statsblomst – Goldenrod\noprindeligt henviste lovgivningen til blomsten som “Golden Rod-Solidago serotina”, som i dag er blevet ændret til Goldenrod-Solidago gigantea.\nGoldenrod får ofte skylden for at forårsage høfeber, hvilket faktisk skyldes pollen fra Ambrosia-planten.\nGoldenrod af Nebraska er blevet beskrevet som en ukrudt, en urt og en vildblomst. Den høje piskede plante er vokset rigeligt i hele Cornhusker-staten siden længe før lovgivere i Lincoln tappede den som deres statsblomst i 1895. Blomsten repræsenterer pionerånden gennem sin evne til at trives under suboptimale forhold.\ndenne hårdføre plante blomstrer i enge og græsgange såvel som på kanterne af skovområder, i grøfter, langs veje og i affaldsområder. I dag, mens billeder af pionerer er falmet, Nebraskans fortsætter med at fejre deres statsblomst i navn, fra Goldenrod Park i Bellevue til Goldenrod Lane i Lincoln.\ni hele staten vokser Goldenrodplanter i marklignende klumper og når højder mellem 2-3 fod høje. Blomsterne får deres navn fra deres blomsterstand eller øvre stængler, hvor lyse, små blomster vokser i klynger. Blomstens stråler tiltrækker sommerfugle og bier, som pollinerer planten og fodrer på dens nektar. Goldenrod blomster vises i slutningen af sommeren, hvilket gør Nebraska state blomst en af de sidste blomst “viser” af året.\ntidlige indianere brugte plantens sene blomst til deres fordel. Omaha stammefolk brugt somre jagt bøfler; synet af Goldenrod blomstrer lade dem vide, at majs, de havde plantet derhjemme var begyndt at modnes.Nebraska-statsblomsten var også vigtig for indianerstammerne af andre grunde. De lavede en te ud af den til behandling af hjertesygdomme, et smertestillende middel til behandling af bi-sting samt en salve til behandling af muskelsmerter. Nogle arter af Goldenrod (der er 125 i USA) blev endda tygget for at lindre tandpine.\nfuld sol/delvis skygge\nForrige indlæg: flymotor vedligeholdelse, reparation og eftersyn facilitet med speciale i PT6A turbine, R-985 og R-1340 radiale motorer.MenuSkip til indholdhjemmeomfacebookvittenoutubecovington Aircraft VideosLI GroupCovington Aircraftnyhedersøg efter: Tag Archives: typer af flymotorer\nNæste indlæg: alt om magneter


FRA SKRALDESKUR TIL IDRÆTSBIBLIOTEK\nLæsesalen rummer en lang række faciliteter, hvor der kan spilles volleyball, fodbold, håndbold, basket, hockey, rutsje på kælkebakken året rundt, tage en tur i svævebanen, hoppe på kængurustylter eller styrke musklerne i motionsredskaberne. Den grønne læsesal er udstyret med små højttalere, så brugerne kan lytte til deres egen musik fra mobiltelefonen.\nOmrådet er forsynet med belysning, som giver mulighed for også at bruge læsesalen, når mørket falder på. I tilknytning til biblioteket med udlånet er der etableret møde- og opholdsfaciliteter i en pavillon, hvor der også er plads til de medarbejdere og frivillige, der skal drive Idrætsbiblioteket.\nIdrætsbibliotekets aktiviteter er forankret i det Boligsociale Områdesekretariat Roskilde (BOR), der i tæt samarbejde med de to afdelingsbestyrelser varetager koordinationen i forhold til de mange frivillige og foreninger, der står for afholdelse af de forskellige organiserede aktiviteter.\nIdrætsbiblioteket er et fælles projekt for de to boligafdelinger Æblehaven og Rønnebærparken, hvor målet er at skabe et aktivt boligområde, som kan løfte udsatte børn, unge, familier og ældre og skabe ejerskab og stolthed og være kendt som et attraktivt boligområde, hvor det er muligt at knytte venskab og bekendtskab omkring lege- og idrætsaktiviteter.\nIdrætsbiblioteket er udviklet i samarbejde med områdets børn og unge, lokale idrætsforeninger, skoler og Dansk Idrætsforbund, Roskilde bibliotek. Og her kan der høstes mange erfaringer til de næste idrætsbiblioteker i Danmark.\nFølg med på Idrætsbibliotekets egen Facebookside\nNavn: Martin W. Larsen\nProjektets egen facebookside


Bolig: Julepyntet uden at overpynte | Femina\nBolig: Julepyntet uden at overpynte\naf Pia Olsen/Living Stories\nFoto Frederikke Lea Heiberg\nFriske blomster i adventskransen, duftende grangrene, skåle med kogler, mistelten fra haven og røde æbler bliver kombineret med gyldne messingstager og porcelænskugler i delikate farver hos Nanna Brinkler og hendes familie.\nPÅ BESØG HOS Nanna Brinkler, 36 år, kommunikationskonsulent og medstifter af børnewebshoppen Avaville.dk, og Martin Bisgaard, 36 år, global insight manager. Parret bor sammen med deres datter Ava på 3 år og søn Carl på 1 år i et hus på 150 m2 fra 1951 i Brønshøj. KOM MED INDENFOR HOS NANNA BRINKLER I GALELRIET HERUNDER\nVed spisepladsen har familien et dejligt stort vindue, hvorfra de kan følge med årstidens skiften i haven. Eiermann-spisebordet er fra Please Wait to be Seated, ligesom stolene. Loftlampen er fra Menu, og bordlampen i vinduet er Flowerpot fra &Tradition.\nHvert år får Nanna bundet sin adventskrans hos en blomsterhandler. I år er kransen af hortensia, mos og gran leveret af Grenen og træet.\nNanna har indrettet stuen i mørke nuancer af grøn og blå, som giver ekstra hulefornemmelse om vinteren.Sofaen er fra Bolia, mens pendlen er fra Flos. De to værker er af Nanna Riis Andersen, mens sofabordet er fra Please Wait to be Seated. Stolen i front er fra Muuto, mens gulvtæppet er et fund fra Cult Furniture.\nPak dine gaver fint ind i matchende farver, så de kan indgå som en del af din julepynt hele december.Det store nordmannsgran fra Treetime er pyntet fra top til bund med fine ornamenter. Topstjerne og lysholdere fra Georg Jensen. Barvogn og væghængt hylde fra Gubi.\nLidt nisser har sneget sig ind på juletræstæppet lavet af Martins mor.\nFyld en stor vase med troldegrene og dekorér dem med enkelte kugler. Gør som Nanna og læg også et par kugler tilfældigt ved siden af vasen. Skabet i rotting er fra Ikeas Stockholm-kollektion. Julekuglerne er fra Lyngby Porcelæn, mens de grønne glasvaser og den fine bonbonniere er fundet på et loppemarked\nBarvognen fra Gubi er pyntet til jul med et lille stemningsfyldt stilleben. Lysestage fra Lyngby Porcelæn, hjort fra Grenen og træet og karafler fundet på diverse loppemarkeder. Bordlampen i messing er Bestlite fra Gubi, og værket er af Nanna Riis Andersen.\nDæk op i lyse farver og pynt med gran og kogler, hvis du vil have et rent og nordisk udtryk på dit julebord. Over spisebordet og stolene fra Please Wait to be Seated hænger en moderne lysekrone fra Menu. Værket på væggen er af Nanna Riis Andersen, og stjernerne i vinduet er fra Søstrene Grene.\nJulesokken fra Fabelab hænger klar til at modtage gaver i døråbningen ind til køkkenet. Selve køkkenet er indrettet med hvide skabe fra Alno, mens Caravaggio-pendlen er fra Lightyears.\nPå køkkenbordet ligger røde juleæbler blandt skåle med nødder og kogler. I vasen fra Lyngby Porcelæn står grønne grene fra en thuja og en kristtjørn med røde bær. Skålene er svenske loppefund og overtaget fra Nannas farmor.\nI soveværelset er kommoden klædt på til jul med en vinboble fyldt med gran, tændte stearinlys og en stor skål fyldt med kogler. Selve kommoden er fra Hay.\nEfter MeToo-dokumentar: Nu udtaler Jes Dorphs ekskone Louise Houvenaeghel sig\nTinder-fortællinger: Glem kastanjemanden. Jeg har være på date med toiletpapirsmanden\nJimilian om kæresten: Sådan fandt vi sammen\n"Som kvinde blev man i høj grad målt på fuckability"


FernetBranca, Jägermeister, guldøl, cognac og snaps : Festlige og våde møder hos skatteyderfinansieret affaldsselskab – Journalista\nHjemAffaldPlusFernetBranca, Jägermeister, guldøl, cognac og snaps : Festlige og våde møder hos skatteyderfinansieret affaldsselskab\nFernetBranca, Jägermeister, guldøl, cognac og snaps : Festlige og våde møder hos skatteyderfinansieret affaldsselskab\n7. april 2017 Lars Bjørknæs AffaldPlus 1\nAffaldPlus er ikke kun et kommunalt affaldsselskab. Det er også stedet, hvor ledelsen får en over tørsten under møder på lokale værtshuse.\n– Affald betragtes i dag som en vigtig og værdifuld ressource, og AffaldPlus’ mål er at sikre flest mulige af disse ressourcer. Vi gør en stor indsats for at forebygge, at affald opstår, og på genbrugspladserne giver vi decideret ting ”nyt liv” ved at redde de bedste effekter op af containerne og gøre dem klar til salg i vores genbrugsbutik.\nPå blandt andet denne måde præsenterer AffaldPlus sig selv på sin hjemmeside, hvor det kommunale selskab samtidig slår fast, at det årligt håndterer omkring 170.000 tons affald. Det fra indbyggerne og virksomhederne i de seks sjællandske kommuer, som hver ejer en andel af affaldsselskabet.\nEn af de ting der dog ikke fremgår af AffaldPlus’ præsentationsmateriale, er dets forbrug af alkohol under møder og andre former for sammenkomster. Det fremgår i stedet af de aktindsigter, som Journalista.dk har opnået hos det kommunale selskab med base i Næstved.\n5 guldøl og 1 snaps per mand under møde\nIfølge de fremsendte bilag, har Rådhuskroen i Næstved været et fast holdepunkt, når de kommunale affaldsfolk har holdt møder.\nDet var blandt andet tilfældt den 3. december 2014, hvor to ikke nærmere angivne personer satte sig til bords på restauranten i centrum af den sjællandske købstad. Det til en samlet regning på 1.605 kroner, hvor af en stor del gik til indkøb af juleøl og snaps akvavit. Således drak de to affaldsfolk 10 stærke øl og 2 snaps, hvilket blev sat til livs med blandt andet sild og fiskefileter.\nAffaldPlus var eksempelvis også gæster på Rådhuskroen den 17. september 2013, hvor der blev afholdt en sammenkomst under titlen ”Møde med chefen”. Hvem chefen og den underordnede var, fremgår ikke af de fremsendte bilag. Omvendt synes det tydeligt, at ingen af dem gik hverken sultne eller tørstige fra bordet, da regningen lød på 1.134 kroner.\nIøjnefaldende alkoholindtagelse er dog langt fra et nyt fænomen for AffaldPlus, som også tilbage i 2010 under et ophold på Scandic Hotel i Ringsted tog sig særdeles godt af retterne. I løbet af én enkelt dag, indkøbte affaldsfolkene 48 øl, 17 flasker vin, 17 cognaer, 9 FernetBrancaer, 8 gin, 4 Gammel Dansk, 3 rom, 3 Baileys, 2 whiskeyer og 1 Jägermeister.\nIfølge de fremsendte bilag, skete indkøbene i forbindelse med møder. I hvert fald fremgår det sidste indkøb, som blev betalt klokken 01.25 den 18. marts 2011, at der var tale om ”tilkøb ved møde”.\nDen samlede regning for besøget i hotelbaren på Scandic, stod samlet skatteyderne i 9.639 kroner.\nByråd fejrede sig selv – med kuvertpriser til 1.600 kroner stykket\nKostbar kongerøgelse : Mary & Frederik kostede 530.853 kroner – for én aften\ngrete christensen siger:\n10. november 2017 kl. 13:01\nHvorfor tror alle der kommer ind i offentlig regi at man bare bruger løs af penge kassen ,Findes der virkelig ikke ordentlige moralske mennesker mere ,der vil og kan ta hånd om det de får deres løn for ,,


4 strækninger til slutningen af en lang rejsedag - Interessant\nDet tog millioner af år for den menneskelige krop at udvikle sin opretstående stilling, og udvikle biologiske mekanismer til at bekæmpe tyngdekraften - faktisk bruger menneskelige kropper faktisk tyngdekraften til deres fordel, når de går. For at illustrere, forestil dig en fjeder, der hviler på et bord. Du skubber ned på fjederen for at 'indlæse' det. Når du giver slip, frigiver den al sin lagrede energi og dukker op. I denne analogi er du fjederen, og tyngdekraften er din hånd, der skubber ned. Hver gang du tager et skridt, skubber tyngdekraften på dig, i det væsentlige komprimerer du dig som en fjeder. På grund af dine forskellige fælles justeringer, muskelspændinger og trækretninger skaber dette en 'indlæst' fjedereffekt, som kroppen bruger til at drive dig frem fra trin til trin. Dette er grunden til at du kan gå ad kilometer, men kun kan gøre bicepscruller med en vægt på 10 kg for en håndfuld gentagelser.\nDin krop, der er bygget til at stå og gå, er under stor belastning, når du sidder i lange perioder. Hip flexor muskler bliver stramme. Glutenmuskler holder op med at fungere. Brystmuskler strammes, og hele overkroppen kollapser nedad og fremad, hvilket forårsager stramhed og ubevægelighed i midterste del af ryggen.\nImplementering af et hurtigt strækningsregime kan udligne meget af de skadelige konsekvenser af siddende. Prøv at tilføje strækningerne nedenfor til din rutine efter rejsen, når du kommer til dit hotel eller din endelige destination. Mens videoerne indeholder brugen af en medicinkugle, kan du bruge en bænk, stol eller seng som erstatning for dette træningsværktøj.\nHofternes muskler styrer og hjælper med mange bevægelser i kroppen. Da siddende sætter disse muskler i en bøjet og komprimeret position, skal denne strækning udføres først i serien. Det er også en god ting at gøre, hvis du har et mellemrum mellem flyvninger.\nYderligere note: Hvis du ofte rejser eller træner på en cykel, skal du ikke glemme, at alt det, der sidder i sadlen, får lignende konsekvenser for hofteområdet.\n2. Ekstern rotatorstrækning\nGluterne er uden tvivl de vigtigste muskler i kroppen. Når de fungerer optimalt, holder de din lavere ryg ved at udføre det meste af arbejdet under aktiviteter som løb og løft. Korsrygsmuskler er bare for små og ikke orienterede på en måde, der giver dem mulighed for at bidrage væsentligt til atletisk krævende opgaver. Ironisk nok har folk med dårlige korsrygder typisk stærkere muskler i korsryggen end dem med raske korsryggen. Når de små muskler i korsryggen udfører for meget arbejde, overbelastes de ud over deres evner, hvilket resulterer i skade.\nAt sidde er den nemmeste måde at ødelægge glute-funktionen på. Når du strækker dem regelmæssigt, hjælper du med at forbedre cirkulationen til et område, der konstant komprimeres. Resultatet er blødere muskler, der fungerer meget bedre.\nPectoral muskler kan få en masse opmærksomhed i gymnastiksalen, men de får sjældent den strækning, de fortjener. Med tiden sidder din krop 'fast' i den faldende siddende position hovedsagelig på grund af den stigende tæthed i de to store muskler i brystområdet: pectoralis major og pectoralis minor.\nNæste gang du får massage efter rejsen, skal du bede om noget pec-arbejde. Du oplever måske en vis ømhed, men det er det værd. I mellemtiden vil denne strækning helt sikkert hjælpe. Strækning af pectoral muskler kan også hjælpe med at åbne dit bryst og tage spænding ud af din øvre del af ryggen og nakken.\n4. Thoracic mobilitetsøvelse\nDen meget vigtige thorakale rygsøjle er den midterste del af din rygsøjle mellem halsens cervikale ryg og lændehvirvelsøjlen i korsryggen.\nThoraxryggen er bygget til mobilitet, og masser af det. Når folk løbende skrækker sig fremad, ændrer deres holdning sig med tiden, hvilket resulterer i, at thoraxryggen mister meget af sin iboende fleksibilitet. Med en immobil thorakal rygsøjle, skal basale menneskelige bevægelser, der kræver betydelige bidrag fra thoraxryggen, nu bruge andre dele af kroppen.\nPrøv dette eksperiment: Sæt dig pæn, høj og lige i en stol. Drej overkroppen til venstre og højre. Slip nu skuldrene og hovedet ned og gentag. Av. Over tid stave dette katastrofe for andre dele af kroppen, som nakke og korsryg.\nSe videoen: ADVANCED MAT PILATES FOR THIGHS AND BUTT\nCopyright © jorgemolder.com | 4 strækninger til slutningen af en lang rejsedag...


Fremtidsforsker: Her er de 3 gulvtendenser, du skal holde øje med til boligen - Vendsyssel Avis\nFremtidsforsker: Her er de 3 gulvtendenser, du skal holde øje med til boligen\nDownsizing, et farvel til irrationelt forbrug og hungeren efter natur. Der venter store forandringer i vores måde at bo på. Sådan lyder det fra trend- og fremtidsforsker Kirsten Østergaard Poulsen, der sammen med gulvvirksomheden Timberman har undersøgt, hvordan det påvirker fremtidens boligindretning – og hvilke tendenser du skal følge, hvis du vil være på forkant med fremtidens gulvtrends.\nDer bliver bygget nyt på livet løs, og vi danskere begiver sig ud i gør det selv-projekter som aldrig før. I den forbindelse spiller gulvene en stor rolle, men hvilke gulve skal du egentlig vælge, hvis du ikke alene vil have et moderne gulv nu – men også gerne vil være sikker på, at du er på forkant med og investerer i de gulvtrends, som kommer til at dominere i boliguniverset i de kommende år?\n– I hjemmet er gulvet et bærende element, som kan forvandle et rums udtryk og hive boligens værdi op. Det er således ikke bare et ”her og nu-valg”, når der skal vælges nyt gulv, men derimod en investering i din bolig på længere sigt. Derfor vil det også være en god idé at kigge ind i, hvordan de såkaldte firstmovers indretter sig, fordi vi på den måde har mulighed for at give et kvalificeret bud på fremtidens trends og foretage en fornuftig investering, siger Martin Mosegaard, som er salgskonsulent hos gulvvirksomheden Timberman.\nFor at give et kvalificeret bud på netop fremtidens gulvtrends har Timberman allieret sig med fremtidsforsker Kirsten Østergaard Poulsen, der i mere end 20 år har undersøgt adfærden hos firstmovers, der er først med ny adfærd, nye måder og nye ting og således starter trends. Sammen giver de dig her et indblik i, hvilke tendenser du skal holde øje med, hvis du gerne vil vælge et gulv, som passer ind i fremtidens bolig.\n1. Naturen flytter ind\nSelvom tanken om et mere roligt liv på landet trækker i mange, vil de mest fremsynede ikke gå på kompromis med alle de spændende muligheder i byen. Derfor vil firstmovers blive boende i byen, og i stedet trække naturen indenfor ved at kaste sig over de naturlige materialer i boligindretningen, lyder det fra Kirsten Østergaard Poulsen:\n– Firstmovers flytter naturen ind i hjemmet for at skabe ro og harmoni til at balancere det travle byliv omgivet af cement og beton. Allerede nu ser vi flere naturmaterialer i indretningen, men vi kommer til at se mange flere på længere sigt. Og her er der særligt fokus på trægulvet, der bliver betragtet som et af de absolut vigtigste naturelementer i boligen.\n2. Kvalitet og bæredygtighed\nI en tid med klimaforandringer forudser Kirsten Østergaard Poulsen, at forbrugsfesten stilner af, mens firstmovers går forrest med de simple valg, der vidner om høj kvalitet og lang holdbarhed:\n– Når jeg skal give et smugkig ind i fremtidens moderne bolig, bærer den præg af rationelt forbrug og materialer, der skal holde i mange år. Længere end en selv, ideelt. Materialer i boligen, som fx gulve, skal ikke blot være æstetiske og funktionelle, men skal samtidig have en lang levetid, holdbarhed og udstråle godt håndværk. Og det hænger naturligvis sammen med bæredygtighed, som er en livsnødvendig værdi for firstmovers.\n3. Downsizing og multifunktionalitet\nDownsizing fra store til små boliger er en upcoming trend, og det vil også afspejle sig i brugen af rummene i hjemmet, som fremover i langt højere grad skal omfavne forskellige aktiviteter.\n– Det bliver dyrere at bo på mange kvadratmeter i de store byer, og derfor vælger mange også at flytte ind i mindre boliger. Det stiller krav til, at boligens rum skal kunne skabe rammerne om flere aktiviteter. Det kommer blandt andet til at afspejle sig i valget af materialer, som i de multifunktionelle rum skal være hårdføre og ikke mindst kræve minimalt vedligehold og rengøring, når familien samles på færre kvadratmeter, slutter Kirsten Østergaard Poulsen.\nIndvielse af butik på Ressourcecenter Jammerbugt


Fra A til G: Energimærket fejrer 10 års fødselsdag | NPinvestor\nFra A til G: Energimærket fejrer 10 års fødselsdag\nUdgivet den 01-07-2020 | kl. 06:00 |\nEnergimærke til hus. Foto: stockphoto.com\nHar du solgt et hus inden for de seneste 10 år, har du også haft en energikonsulent inden for hjemmets fire vægge. Siden 1. juli 2010 har det nemlig været lovpligtigt at få lavet energimærke i forbindelse med et boligsalg.\nOrdningen blev egentlig lanceret allerede i 1998, men første 12 år senere blev ordningen for alvor implementeret i måden at samtænke boligsalg, energieffektivitet og miljø.\n"I dag er energimærket en integreret del af enhver hushandel, og det er ikke kun, fordi det er vedtaget ved lov, at sælger skal få lavet et. Det er også, fordi køber efterspørger energieffektive løsninger. På Boligsiden oplever vi, at der er mange brugere, der filtrerer sine søgninger på boliger efter energimærkningsskalaen," siger Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør hos Boligsiden.\nEnergimærket for en bolig bliver til, når en boligejer skal sælge sit hus. Sælgeren får en certificeret energikonsulent ud, der vurderer huset på forskellige parametre og udarbejder en rapport på baggrund af sine observationer. I den rapport kan en potentiel køber blandt andet læse, hvad det årlige forbrug i huset er, og hvilke rentable energiforbedringer, der er i huset.\nUd fra rapporten bliver huset placeret på energimærkningsskalaen, der går fra A til G, hvor A er det bedste, og G er det dårligste.\nLæs meget mere i Boligsidens guide om energimærker.\nLangt flere gode energimærker i dag\nI anledning af energimærkernes fødselsdag har Boligsiden lavet en opgørelse, der viser, at der i dag er langt flere gode energimærker, end der var i starten af 10'erne.\nI 2011 hvor Boligsiden begyndte at registrere boligernes energimærke, havde fem procent af de solgte huse energimærke A eller B. I 2020 er det tal steget til 13 procent. Tager vi de to dårligste energimærker G og F, var 24 procent af de solgte huse i disse energiklasser i 2011. I dag er det faldet til 10 procent.\n"Der er mange grunde til, at der i dag bliver solgt flere huse med gode energimærker og færre med dårlige. Dels er der de seneste 10 år kommet mere fokus på miljøbevidsthed og energiforbedringer, og dels skal nybyggede huse i dag leve op til helt andre miljø- og klimastandarder end dengang," siger Birgit Daetz.\nØger værdien på dit hus\nUd over de årsager som Birgit Daetz nævner, er der flere økonomiske vinkler på energiforbedringer. Når du energiforbedrer, mindsker du dit forbrug og sparer penge på blandt andet varme og elektricitet. Derudover estimerede Realkredit Danmark i 2017, at du kan øge værdien på et standardhus på et 140 kvadratmeter med mellem 70.000 og 100.000 kroner, hver gang du forbedrer energimærket med én karakter.\n"På den måde har energimærket de seneste 10 år bidraget til at øge incitamentet til at tænke energirigtigt og være miljøbevidst. Der er derfor ingen tvivl om, at ordningen er kommet for at blive, men den er jo heller ikke statisk. Energistyrelsen har planer om løbende forbedringer og digitalisering af energimærket, der skal styrke boligejernes motivation til at energirenovere yderligere," påpeger Birgit Daetz.


Kan jeg sige ja til mit barns dåb, når jeg ikke selv er kristen? - Kristendom.dk\nKan jeg sige ja til mit barns dåb, når jeg ikke selv er kristen?\nGrundlaget for at kunne sige ja er ikke den voksnes kristne erkendelse eller mangel herpå, men at kirken i lyset af Kristi ord tror på, at vi har lov til at forære dåbens gave til den, der beder om den, skriver Niels Jørgen Kobbersmed Foto: Malene Korsgaard Lauritsen\nAf Niels J. Kobbersmed og Jens Kvist\nDet "ja", man svarer på trosbekendelsens tilspørgelse er ikke et løfte, man afgiver på sit barns vegne. Det er et "ja tak", svarer sognepræsterne Jens Kvist og Niels Jørgen Kobbersmed\nJeg er lige blevet far og står overfor valget dåb/ikke dåb. Jeg er selv ikke troende, men min kæreste er.\nJeg har stor respekt for kirken og kristendommen og er derfor meget i tvivl om min rolle ved en sådan dåb, nu når jeg ikke er troende.\nLÆS OGSÅ: Er dåben en kontrakt eller et frikort?\nEr det tilladt at stå deroppe og sige ja til en tro for mit barn, når jeg ikke selv er troende? Er det mangel på respekt over for en præst og en menighed, hvor troen betyder så meget?\nSvar fra sognepræst Jens Kvist:\nAllerførst: Hjerteligt tillykke med jeres barn og den nyerhvervede titel som far. Og så til det, du spørger om:\nNu er det "ja", man svarer på trosbekendelsens tilspørgelse (man svarer "ja" fem gange) ikke et løfte, man afgiver på sit barns vegne, og som barnet så, når det når det er gammelt nok, selv kan gentage. Det er en påstand, man ofte møder, men den er efter min mening forkert.\nFor var det tilfældet, ville barnedåben være overflødig, så burde man vente, til barnet selv kunne svare for sig. Men det mener jeg ikke, man skal.\nLÆS OGSÅ: Kan man få sit barn døbt, hvis man ikke er kristen?\nJeg opfatter det "ja", man svarer på spørgsmålet: "Vil du døbes på denne tro?" som et "ja tak, det vil jeg gerne".\nMen hvis du har problemer med det, vil det enkleste jo være, at du lader din kæreste bære barnet, så det er hende, der svarer ja på præstens spørgsmål.\nSvar fra sognepræst Niels Jørgen Kobbersmed:\nDet er vigtigt at forstå tilspørgelsen ved barnedåb ikke som et forhør, men som et godt tilbud, populært sagt.\nDet "ja", som ved dåb af spædbørn siges af den, der bærer det, er et "ja tak".\nGrundlaget for at kunne sige ja er ikke den voksnes kristne erkendelse eller mangel herpå, men at kirken i lyset af Kristi ord tror på, at vi har lov til at forære dåbens gave til den, der beder om den.\nLÆS OGSÅ: Hvornår er en dåb gyldig?\nDet burde være en selvfølge, at præsten i den forudgående dåbssamtale gør dette klart, således at også en tvivlrådig mor eller far med ærlighed på sit barns vegne kan sige: ja tak, vores barn må gerne få del i den gave, hvis værdi heldigvis ikke beror på vores tro og erkendelse.


Stadig flere shopper på online varehuse - Dykkerudstyr til dykning og snorkling\nStadig flere shopper på online varehuse\naf cope-gruppen | 3. december 2020 | blog\nEn lang række internet foretagender yder nu om dage diverse leveringsmidler. Et hit er i øjeblikket pakkeshops, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente din pakke når der er mulighed for det. Løsningen er nemlig i høj grad problemfri, og ofte ligeledes den billigste leveringsmulighed.\nDu kunne ligeledes overveje at få pakken bragt hjem til din privatadresse eller ud til dit arbejde. Denne bliver typisk en anelse mere omkostningsfuld, men omvendt temmelig uproblematisk. Den billigste leveringsversion er utvivlsomt at du selv henter varerne, som jo er betinget af at du befinder dig i nærheden af netshoppens adresse.\nEn del online selskaber annoncerer dag-til-dag levering på en hel del varenumre, men som trods alt forudsætter at handlen gemmenføres forinden et bestemt klokkeslæt, således at de kan nå at få varerne hen til fragtfirmaet forinden logistikpersonalet tager hjem.\nEn hel del firmaer på nettet præsterer levering uden omkostninger, men undertiden er det påkrævet at der shoppes for en bestemt pris. I øvrigt kunne man tage den mindst kostelige form for fragt, som tit – ligegyldigt om du befinder sig i Horsens, Ikast eller Ringkøbing – er at få leveret ordren til et afhentningssted.\nKig hvorvidt netbutikken er medlem af e-mærke ordningen\nDet er efterhånden ret simpelt for købere at sammenholde priser fra flere e-forhandlere og for det har en hel del e-firmaer ikke kunne slippe for at nedbringe priserne på deres produkter – til piger og drenge, og yderligere også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange frembyde gratis levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk blive udbytterigt at analysere nogle forskellige online shops efter udsalg inden du gennemfører dit køb, sådan at du er velinformeret til at antage den skarpeste pris.\nGenerelt anbefaler vi kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du bruge et afbetalingstilbud fra eksempelvis ViaBill, forudsat du tilstræber at afdrage omkostningerne over et længere tidsrum.\nDet er smart at du studerer internet selskabets omtaler\nFør folk bestiller på en forhandler på nettet behøver de på en vis måde gennemgå deres handelsaftale, men det er i reglen et tidskrævende projekt.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at kontrollere om internet selskabet er e-mærke godkendt, fordi det kan være en sikring om at internet forretningen understøtter dansk lovgivning, udover at internet shoppen tit kigges til af jurister som mestrer retningslinjerne. Dette er en god mulighed for en håndsrækning, hvis du bliver udsat for problemstillinger som følge af din shopping. Klik her og find mere information.\nForuden dette er det klogt at køberen er påpasselig med de mest relevante vilkår der kan have indvirkning på handlen, som fx den returpolitik e-shoppen har. I relation til det er det ligeledes vigtigt, at man til enhver tid opbevarer sin ordrekvittering, så man når som helst vil kunne bevidne sin shopping, uden hensyn til om man leder efter et produkt til en voksen eller et barn.\nNogle enkelte internet shops frembyder portofri levering\nTrustpilot tilbyder fuldkommen pæne chancer for at eftergå flere aktuelle forbrugeres domme og af den grund kan det anbefales, at du eftergår internet firmaets omtaler forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook præsterer desuden ultra udmærkede chancer for at få kendskab til online webshoppens pålidelighed. Her er der endda online firmaer hvor folk kan notere en bedømmelse af deres køb, hvilket også bør bruges til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er finansieret af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med nogle forskellige e-butikker idet vi formidler deres tilbud, og får honorar om en af de besøgende på vores website gennemfører et køb.


Bilag 5. Basisoplysninger - PDF\nDownload "Bilag 5. Basisoplysninger"\n1 Bilag 5 Basisoplysninger Projektbeskrivelse (kan vedlægges) ' Fjernvarmeforsyning af nyt erhvervsområde Porten til Sønderborg, vest for Sønderborg by, omfattet af lokalplan nr Opdimensionering af forsyningsledning til nyt erhvervsområde Etablering af ny forsyningsledning til erhvervsområdet Porten Etablering af distributionsnet inden for erhvervsområdet Porten Navn, adresse, telefonnr. og på bygherre Navn, adresse, telefonnr. og på kontaktperson Projektets adresse, matr. nr. og ejerlav Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. Nørrekobbel Sønderborg Jan Due Kristensen Telefon: Erhvervsområde: Porten til Sønderborg Matr.nr. 1858a-e Dybbøl Ejerlav, Dybbøl Projektet berører følgende kommune eller kommuner (omfatter såvel den eller de kommuner, som projektet er placeret i, som den eller de kommuner, hvis miljø kan tænkes påvirket af projektet) Sønderborg Kommune Oversigtskort i målestok 1: Se bilag 1 Kortbilag i målestok 1: eller 1:5.000 med indtegning af anlægget og projektet Se bilag 2 og 3 Forholdet til VVM reglerne Ja Nej Er projektet opført på bilag 1 til denne bekendtgørelse Hvis ja, er der obligatorisk VVM-pligtigt. Angiv punktet på bilag 1:\n2 Er projektet opført på bilag 2 til denne bekendtgørelse Hvis ja, angiv punktet på bilag 2: Punkt 3b; Industrianlæg til transport af gas, damp, og varmt vand\n3 Projektets karakteristika 1. Hvis bygherren ikke er ejer af de arealer, som projektet omfatter angives navn og adresse på de eller den pågældende ejer, matr. nr. og ejerlav Grundejer: Rikli Invest, Skovmærkevej 11, 6470 Sydals 2. Arealanvendelse efter projektets realisering Det fremtidige samlede bebyggede areal í m 2 Det fremtidige samlede befæstede areal i m 2 Projektudvikler og totalentreprenør: Sønderborg Ingeniør- og Byggeforretning A/S (SIB) Sjællandsgade 8-14, 6400 Sønderborg Bebyggelse: ingen Befæstet areal: ingen som konsekvens af fjernvarmeledningen. Eksisterende ledning ligger under befæstet areal. Dette graves op, og reetableres efter udskiftning af rør. Areal over nye fjernvarmerør vil senere blive befæstet i forbindelse med udvikling af området. 3. Projektets areal og volumenmæssige udformning Er der behov for grundvandssænkning i forbindelse med projektet og i givet fald hvor meget i m Projektets samlede grundareal angivet i ha eller m 2 Projektets bebyggede areal i m 2 Projektets nye befæstede areal i m 2 - Der etableres ca. ny 60 meter forsyningsledning og ca. 620 meter distributionsnet inden for det nye erhvervsområde Porten - Stikledning fra forsyningsledningen til bygninger - Opdimensionering af ca. 80 meter eksisterende fjernvarmeledning i Alssundvej I forbindelse med arbejdet graves en rende af ca. 1 meter i bredden, når rørene lægges ned. Der er ikke behov for grundvandssænkning. Projektets samlede bygningsmasse i m 3 Projektets maksimale bygningshøjde i m 4. Projektets behov for råstoffer i anlægsperioden Råstofforbrug i anlægsperioden på type og mængde: Vand- mængde i anlægsperioden Affaldstype og mængder i anlægsperioden Spildevand mængde og type i anlægsperioden Præisolerede fjernvarmerør. Sand: ca. 0,5 m³ /meter rør. Intet forbrug af vand i anlægsperioden. Ingen håndtering af hverken regnvand eller spildevand i anlægsperioden. Håndtering af jord:\n4 Håndtering af regnvand i anlægsperioden Anlægsperioden angivet som mm/åå mm/åå Jord, der graves op, og som skal bortskaffes, udgør 0,5 m³ /meter fjernvarmeledning. Bortskaffelsen vil ske efter aftale med kommune/sib, herunder også fastsættelse af omfanget af analyser af jorden inden genanvendelse/deponering. Hvis mulig fordeling inden samme matrikel. Anlægsperioden: Forsyningsledning og ca. halvdelen af distributionsnettet etables i 2015, i alt ca. 30 arbejdsdage. Resten af distributionsnettet og opdimensioneringen i Distributionsnettet kan anlægges over ca. 25 arbejdsdage, og opdimensioneringen i Alssundvej vil tage ca. 30 arbejdsdage. Etablering af stikledninger afhænger af forbrugertilslutning, som forventes at forløbe over to år. Tidsplanen er et skøn, som afhænger af salg af grunde.\n5 Projektets karakteristika 5. Projektets kapacitet for så vidt angår flow ind og ud samt angivelse af placering og opbevaring på kortbilag af råstoffet/produktet i driftsfasen: Råstoffer type og mængde i driftsfasen Ingen flow af råstoffer i driftsfasen. Varmebehovet i det nye område er beregnet til 678 MWh/år med en effekt på 738 kw, som kan forsyne optil m² bygning med fjernvarme. Mellemprodukter type og mængde i driftsfasen Færdigvarer type og mængde i driftsfasen Vand mængde i driftsfasen 6. Affaldstype og mængder, som følge af projektet i driftsfasen: Intet affald i driftsfasen. Farligt affald: Andet affald: Spildevand til renseanlæg: Spildevand med direkte udledning til vandløb, sø, hav: Håndtering af regnvand: Projektets karakteristika 7. Forudsætter projektet etablering af selvstændig vandforsyning? Ja Nej 8. Er anlægget eller dele af anlægget omfattet af standardvilkår? se +af+listevirksomheder/branchebilag/ Hvis ja angiv hvilke. Hvis nej gå til punkt Vil anlægget kunne overholde alle de angivne standardvilkår? 10. Er anlægget eller dele af anlægget omfattet af BREFdokumenter? Se - +bedst+tilgaengelige+teknik/ 11. Vil anlægget kunne overholde de angivne BREF-dokumenter? 12. Er anlægget eller dele af anlægget omfattet af BATkonklusioner? Se Hvis nej angives og begrundes hvilke vilkår, der ikke vil kunne overholdes. Hvis ja angiv hvilke. Hvis nej gå til pkt. 12. Hvis nej angives og begrundes hvilke BREF-dokumenter, der ikke vil kunne overholdes. Hvis ja angiv hvilke. Hvis nej gå til punkt 14.\n6 - +bedst+tilgaengelige+teknik/ Projektets karakteristika 13. Vil anlægget kunne overholde de angivne BAT-konklusioner? 14. Er projektet omfattet af en eller flere af Miljøstyrelsens vejledninger eller bekendtgørelser om støj? Se ger/oversigt_vejledninger/vejledningeroganvisninger.htm 15. Vil anlægsarbejdet kunne overholde de vejledende grænseværdier for støj og vibrationer? Se ovenfor 16. Vil det samlede anlæg, når projektet er udført, kunne overholde de vejledende grænseværdier for støj og vibrationer? Se ovenfor. 17. Er projektet omfattet Miljøstyrelsens vejledninger, regler og bekendtgørelser om luftforurening? Se a_virksomheder/luft_fra_virks_vejledninger_og_bekendtgoerelser/ve jledninger_og_bekendtgoerelser.htm 18. Vil anlægsarbejdet kunne overholde de vejledende grænseværdier for luftforurening? Se ovenfor. 19. Vil det samlede anlæg kunne overholde de vejledende grænseværdier for luftforurening? Se ovenfor 20. Vil projektet give anledning til støvgener eller øgede støvgener - I anlægsperioden? - I driftsfasen? Ja Nej Hvis nej angives og begrundes hvilke BAT-konklusioner, der ikke vil kunne overholdes. Hvis ja angives navn og nr. på den eller de pågældende vejledninger eller bekendtgørelser. Hvis nej gå til pkt. 17. Hvis nej angives overskridelsens omfang og begrundelse for overskridelsen Hvis nej angives overskridelsens omfang og begrundelse for overskridelsen Hvis ja angives navn og nr. på den eller de pågældende vejledninger, regler eller bekendtgørelser. Hvis nej gå til pkt. 20. Hvis Nej angives overskridelsens omfang og begrundelse for overskridelsen. Hvis Nej angives overskridelsens omfang og begrundelse for overskridelsen. Arbejde med jord kan i tørre perioder støve. Hvis det viser sig, at give gener, vil der blive sprinklet med vand.\n7 Projektets karakteristika 21. Vil projektet give anledning til lugtgener eller øgede lugtgener Ja Nej Hvis ja angives omfang og forventet udbredelse. - I anlægsperioden? - I driftsfasen? 22. Vil anlægget som følge af projektet have behov for belysning som i aften og nattetimer vil kunne oplyse naboarealer og omgivelserne. - I anlægsperioden? Al anlægsarbejde foregår på hverdage i dagtimerne. - I driftsfasen? 23. Er anlægget omfattet af risikobekendtgørelsen, jf. bekendtgørelse om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer nr af 14. december 2006? Projektets placering Ja Nej 24. Kan projektet rummes inden for lokalplanens generelle formål? se De kommende erhvervsbygninger i området forsynes med varme og varmt vand. 25. Forudsætter projektet dispensation fra gældende bygge- og beskyttelseslinjer? Se 26. Indebærer projektet behov for at begrænse anvendelsen af naboarealer? 27. Vil projektet kunne udgøre en hindring for anvendelsen af udlagte råstofområder? Se Hvis ja angiv hvilke: Nye fjernvarmeledninger lægges hvor der er planlagt vej eller vejrabat. Opdimensionering sker i eksisterende vej/fortov over en periode på forventet 30 arbejdsdage. Vejen vil kunne passeres i hele anlægsperioden. Adgang til boliger på Alssundvej vil være uhindret. Ingen råstofområder inden for lokalplanområdet. 28. Er projektet tænkt placeret indenfor kystnærhedszonen? Se Fjernvarmeledningerne ligger inden for et lokalplanlagt område, hvor der er taget højde for Kystnærhedszonen.\n8 Projektets placering Ja Nej 29. Forudsætter projektet rydning af skov? (skov er et bevokset areal med træer, som danner eller indenfor et rimeligt tidsrum ville danne sluttet skov af højstammede træer, og arealet er større end ½ ha og mere end 20 m bredt.) 30. Vil projektet være i strid med eller til hinder for realiseringen af en rejst fredningssag? Se 31. Afstanden fra projektet i luftlinje til nærmeste beskyttede naturtype i henhold til naturbeskyttelseslovens 3? Se Fra den nærmeste ende af nærmeste ledning til beskyttet naturområde øst for det nye erhvervsområde er ca. 130 meter. 32. Rummer 3 området beskyttede arter og i givet fald hvilke? Se Ingen beskyttede arter registreret på Arealinfo. 33. Afstanden fra projektet i luftlinje til nærmeste fredede område. Se Fra nærmeste ende af nærmeste ledning til fredet område er ca. 50 m. Fredningen Dybbøl ligger på modsatte side (vest for) Aabenraavej 34. Afstanden fra projektet i luftlinje til nærmeste Habitatområde (Natura 2000 områder, fuglebeskyttelsesområder og Ramsarområder). Se Fra nærmeste ende til habitatområde Flensborg Fjord, Bredgrund og farvandet omkring Als er lige godt 2,2 kilometer. 35. Vil det samlede anlæg som følge af projektet kunne overholde kvalitetskravene for vandområder og krav til udledning af forurenende stoffer til vandløb, søer eller havet, jf. bekendtgørelse nr af 25. august og bekendtgørelse nr af 21. december 2011? samt kvalitetsmålsætningen i vandplanen? Se Er projektet placeret i et område med særlige drikkevandinteresser? Se 37. Er projektet placeret i et område med registreret jordforurening? Se Der vil ikke være udledning til vandområder.\n9 Projektets placering Ja Nej 38. Er der andre lignende anlæg eller aktiviteter i området, der sammen med det ansøgte må forventes at kunne medføre en øget samlet påvirkning af miljøet (Kumulative forhold)? 39. Vil den forventede miljøpåvirkning kunne berøre nabolande? 40. En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge eller begrænse væsentlige skadelige virkninger for miljøet? Anlægsarbejdet vil udelukkende foregå på hverdage i dagtimerne, således at støj fra gravemaskiner vil genere mindst muligt, og således at der ikke vil være behov for belysning af arbejdspladsen. Bortset fra opdimensioneringen af ledningen i Alssundvej vil resten af arbejdet foregå på arealer som endnu ikke er bebyggede eller befæstede. Varmeværkets kontrol af vandmængder ind og ud fra værket, vil sikre at evt. lækager opdages hurtigt. Vandet i rørene er desuden farvet, således lækage tydligt kan ses. 41. Undertegnede erklærer herved på tro og love rigtigheden af ovenstående oplysninger. Dato: Bygherre/anmelder: Vejledning Skemaet udfyldes af bygherren eller dennes rådgiver baseret på bygherrens viden om eget projekt sammenholdt med de oplysninger og vejledninger, der henvises til via skemaet link. Det forudsættes således, at bygherren eller dennes rådgiver er fortrolig med den miljølovgivning som projektet omfattes af. Bygherren skal ikke gennem præcise beregninger angive projektets forventede påvirkninger, men alene tage stilling til overholdelsen af vejledende grænseværdier, og angivne miljøforhold baseret på de oplysninger, der kan hentes på de angivne offentlige hjemmesider. Farverne rød/gul/grøn angiver, hvorvidt det pågældende tema kan antages at kunne medføre, at projektet vurderes at kunne påvirke miljøet væsentligt og dermed være VVM-pligtigt. Rød angiver en stor sandsynlighed for VVM-pligt og grøn en minimal sandsynlighed for VVM-pligt. Hvis feltet er sort, kan spørgsmålet ikke besvares med ja eller nej. VVM-pligten afgøres dog af VVM-myndigheden. I de fleste tilfælde vil kommunen være VVM-myndighed.


Sandheden om Yoga alle skal høre! | MIG OG MIN TINDERBABY Sandheden om Yoga alle skal høre! – MIG OG MIN TINDERBABY\nTest af lego duplo submarine\nTest af sco 24” pigecykel - klar til skolestart\nIndeholder reklame for @atlantisrejser I skrivende stund sidder jeg på vores overdådige toilet med\nPilotmanden grinte, da jeg fortalte ham, at jeg skulle starte i et yoga-forløb. Han var udemærket godt klar over, at yoga ikke lige plejer at være min kop the. Jeg er en pige med krudt i røven, der ikke er specielt begejstret for at sidde stille. Generelt har jeg haft problemer med bare at være. Det er i virkeligheden derfor jeg tog udfordringen op, da jeg takke ‘JA’ til dette samarbejde med JO:GA. ..Og så må jeg indrømme at det sociale også tiltrak mig en smule. Jeg har efterhånden mødt en del søde mennesker i de forskellige centre her i København. Heldigvis har der været en god håndfuld, der har været lige så stivbenede som jeg, så jeg ikke skulle ligne en idiot alene.\nDet lange hyl(mig) har nu gået til yoga i 6 uger. Jeg startede som nybegynder med kun få timers erfaring inden for feltet. De første par uger gik jeg faktisk derfra og tænkte: “For helvede altså. Dét her bliver jeg ALDRIG glad for. Det er så sindssygt kedeligt!”. Jeg indrømmer gerne, at det var sådan, jeg havde det. Det er jo egentlig ret interessant, for det fortæller noget om, at jeg netop ikke er god til at være i nuet med mindre, der er fuld smadder på nuet.\nJeg er nu – 6 uger senere – allerede blevet SÅ meget bedre til bare at være. Jeg tror ligefrem, at jeg kan begynde at meditere nu. Noget jeg altid har ønsket mig at kunne, men haft utroligt svært ved. Og selvom jeg i starten kedede mig undervejs, gik jeg jo alligevel derfra og følte mig helt lettet, rolig og grounded. Især ved de sidste par yoga-timer, er jeg gået derfra med en endnu større forståelse for, hvor vigtigt det er at komme ned i kroppen og lave dybe vejrtrækninger, selvom alene tanken kan give mig fnat. Det har simpelthen kunne lette et ton af stress fra mine skuldre. Tænk hvor stor en forskel én times yoga kan gøre for ens velvære.\nOg så har det bare været sindssygt fedt, at kunne møde nogle dejlige mennesker og lære dem at kende! Jeg har altid tænkt, at sådan nogle yoga-centre ikke var noget for mig, fordi det hele nok var stift og formelt. Hos JO:GA er dette IKKE tilfældet. En varm anbefaling herfra.\nPs. Tak til alle jer, der gad at gå på hold sammen med mig og støtte mig i, at jeg ikke kunne nå mine egne tæer. Jeg er altså tæt på nu! Haha. <3\nHopper alle mænd over, hvor gærdet er lavest?...\nIndeholder reklame for @atlantisrejser I skrivende stund sidder jeg på vores overdådige toilet med LÅST dør og gør, hvad der gøres skal... Bassemanden hiver godt nok …


Billige rejser til Bali | Rundrejser Bali - Gudernes smukke land!\nHvide sandstrande og turkisblåt hav\nLysegrønne ris terrasser så langt øjet rækker\nSolopgang fra et vulkankrater\nKultur der sætter sine spor på en rejsende\n"Vi forelsker os i rejsemål, der har noget unique-ness. Og det har Bali"\nGudernes smukke land\nGør klar til at sætte hverdagen på standby og nyde ubekymrede feriedage. Bali er et fredfyldt sted omgivet af smuk natur, skønne strande og et karakteristisk folkefærd med en varm gæstfrihed. For selvom bylivet har en hektisk pulserende nerve, skal man ikke langt udenfor byerne, førend stilheden tager over, og sjælen falder til ro i smukke naturscenarier med smilende balinesere og den karakteristiske gamelan-musik.\nNogle tror fejlagtigt at Bali er overturistet, men her er vi lodret uenige! Det handler blot om, hvor du tager hen på Bali. Og det fortæller vi mere om...\nBali har så meget at byde på, og vores gæster elsker at besøge landet. Vi sørger selvfølgelig for at styre jer uden om de mest turistede steder, så I kan tilbringe jeres ferietid med en fornemmelse af at kunne mærke "det ægte Bali". Kombinationerne for rundrejser på Bali er mange, og der er oplevelser og seværdigheder for enhver, hvad enten det er en gåtur i de smukke ris terrasser, at nyde solopgangen fra et smukt vulkankrater, lade sig fortrylle af lyd og duft i et balinesisk tempel eller solbade og snorkle direkte fra de smukke hvide sandstrande. Balineserne ønsker at bekæmpe det onde med det gode, og derfor er et godt forhold til de mange guder i absolut højsæde. Det viser sig ofte ved pompøse ceremonier, rige offergaver, musik, farverige optog og dans, der alt sammen bringer en flig af hinduismens kerneværdier ind i den rejsendes hjerte, eller som minimum giver en oplevelse man sent vil glemme.\nBali er en ø på størrelse med Sjælland, og en del af Indonesien. Beliggende tæt på Ækvator, har Bali tropiske temperaturer året rundt, og man kan derfor rejse hertil hele året, selvom højsæsonen (og der hvor der falder mindst regn) er fra april til september.\nGrundet sin størrelse er Bali et oplagt sted, hvis man ikke vil bruge for lang tid på transport mellem de forskellige steder. Korte køre- eller sejlture kan få jer fra grønne rismarker, til høje vulkaner eller hvide sandstrande i løbet af få timer.\nTag på opdagelse i det mere uberørte og autentiske Bali - og bliv overvældet af roen og de scenariske...\nFra 13.925 DKK\nSanur, Komodo Island, Ubud, Gili Air &...\nVil du opleve de helt fantastiske Komodovaraner? Her får du muligheden. Det er en rejse med natur- og...\nFra 17.600 DKK\nUbud, Bali Lush, Gili Meno & Sanur\nEn 15 dages rundrejse der kombinerer mange af de fantastiske ting og oplevelser Bali og de omkringliggende...\nUbud, Gili Air & Lombok\nØ-hop til Bali og to af de omkringliggende paradis-øer, Gili Air og Lombok. Udforsk den fantastiske natur på...\nUbud, Gili Air & Sidemen\nEn tur til Bali sættes oftest i sammenhæng med billeder af de karakteristiske risterrasser - og det er...\nUbud, Gili Meno & Sanur\nFra Ubuds frodige omgivelser, til bounty-øen Gili Meno og badeferie på aske-strandende i Sanur. Vi lover...\nUbud, Gili Meno, Sanur & Singapore\nHer er der både dømt shopping, smukke strande, frodig natur og ikke mindst bounty-stemning på Gili Meno....\nEn 21 dages rundrejse til nogen af de skønneste steder på og omkring Bali. I skal besøge 4 vidt forskellige...\nDen ultimative måde at udforske Ubud's smukke natur. Her oplever I de friske grønne rismarker og de små...\nSnorkeltur til Menjangan Island\nMenjangan Island er en del af Bali Barat Nationalpark. Øen er omgivet af kridhvide strande, fantastiske...\nSolopgang/Solnedgang ved Mount Batur\nTrek til det hellige og aktive Mount Batur, vulkan-krater i den stjerneklare nattehimmel. Se solen løfte sig...\nIndlæg fra bloggen om Bali\nHvad har Tom Hanks, en volleyball og Gili Trawangan tilfælles? – Læs med og find ud af hvad!\nBounty-paradis og mañana-mañana stemming på Gili Meno\nFra jordskælv til paradis


Jesper Stein vinder Læsernes Bogpris for 'Rampen' | Mariagerfjord Bibliotekerne\nJesper Stein, foto af: Klaus Holsting\nAmbitionen har været at skrive den bedst mulige, den sandeste og reneste bog om mit liv med mine forældre, men når man som forfatter så oplever, at ens bog sætter noget i gang hos læserne, noget eksistentielt, så tager man det jo på sig og søger den dialog. Og nomineringen til Læsernes Bogpris er for mig en hædring af lige netop den egenskab i min bog. At den rækker ud efter læseren og beder hende eller ham tænke over sit eget liv.\nMin bog er fortællingen om svigt og kærlighed i en kernefamilie, der går i opløsning, og jeg håber, man læser den sådan og forstår, at der i fortællingen ligger en stor forsoning med den smerte, som man uundgåeligt bliver påført, når man er børn af forældre, der ikke er perfekte, men blot mennesker, som reagerer som mennesker, når deres liv kæntrer.\nKlik her og læs det fulde interview med Jesper Stein og anmeldelsen af 'Rampen' på Litteratursiden.dk


Miljøorganisation: De skal ikke tage skraldet for os i Asien - Altinget: miljø\nDebat 24. oktober 2019 kl. 1:30 | Print\nEn TV 2-dokumentar afslørede, at dansk plastikaffald kunne spores helt til Malaysia og Indonesien. Det kalder på et forbud mod eksport uden for EU, mener Plastic Change. (Foto: Antara Foto/Reuters/Ritzau Scanpix)\nMiljøbiolog og formand, Plastic Change\nMange fik kaffen helt galt i halsen, og folk blev nærmest rasende, da TV2 i samarbejde med Plastic Change og deres globale netværk kunne afsløre, at vores danske plastikaffald, der sendes til genanvendelse, kunne spores direkte til Asien, nærmere bestemt Malaysia og Indonesien.\nHer står danskerne møjsommeligt og sorterer deres affald ved køkkenvaskene, og så kan vi ikke stole på, at det faktisk bliver genanvendt.\nAfsløringerne peger pinagtigt på et system helt ude af kontrol. Der er til dags dato ingen løsning på, hvordan vi skal indsamle, sortere, rense, oparbejde og genanvende alt vores plastikaffald – og plastikaffald er der nok af.\n’Bedre kontrol’ kan stadig betyde, at indonesiske og malaysiske børn leger side om side med giftig røg fra afbrændt vestlig plastik.\nHenrik Beha Pedersen Miljøbiolog og formand, Plastic Change\nReaktionen fra miljøminister Lea Wermelin (S) kom prompte og meget positivt på Altinget 30. september: ”Vi skal sikre, at vi ikke eksporterer vores plastaffald til andre dele af verden – det skal blive i EU”. Sådan. Den reaktion tænder en boblende lykkefølelse på min nations vegne.\nNu ser vi en miljøminister, der reagerer med tilstrækkelig store armbevægelser og gør det eneste naturlige: tager udfordringen med plastikaffald hjem til EU, hvor den hører til, og forpligter os til at håndtere den indenfor EU’s grænser.\nForbud er bedre end kontrol\nMen hov, dagen efter EU-rådsmødet hører jeg Lea Wermelin udtale sig, at der skal arbejdes for ”bedre kontrol med det affald der sendes ud af EU” og ikke et forbud - hvad skal vi tro, Lea Wermelin?\nAftalen om bedre kontrol har vi netop indgået mellem 187 lande i Basel-konventionen tidligere i år. Og ’bedre kontrol’ kan stadig betyde, at indonesiske og malaysiske børn leger side om side med giftig røg fra afbrændt vestlig plastik.\nAt vi i Danmark eksporterer vores danske plastaffald til genanvendelse i Tyskland kan være en rigtig god løsning for os, da de har den absolut mest udviklede teknologi på området. Men at eksportere affaldet derfra videre til udviklingslande, der ikke har en chance for at håndtere mængderne, er fuldstændig uacceptabelt.\nKan det virkelig passe, at EU-medlemslande, Danmark inklusiv, ikke kan tage ansvar for eget affald og forbyde plastikeksporten ud af EU?\nLige nu reviderer EU-Kommissionen reguleringen af affaldseksporten fra EU, og vi hører fra kilder i EU, at et forbud tidligst - hvis overhovedet – kan træde i kraft i 2025? Det må kunne gøres bedre.\nDer er opbakning til et forbud\nVi har derfor et ønske til dig, Lea Wermelin, og så vil vi til gengæld arbejde for, at du får maksimal opbakning i dit arbejde.\nØnsket er, at du tager kampen op i EU og sikrer et totalt forbud imod, at plastikaffald eksporteres ud af EU. Det er det ikke værd.\nOg det kan ikke moralsk forsvares, at der er andre, der skal tage skraldet for os, fordi vi vælger at producere dårlig lavkvalitetsplastik. Det kan ikke genanvendes ordentligt og ender i vores natur, vores hav og har en række lokale sundhedsskadelige effekter, der hvor det ender.\nDet er ret tydeligt, at befolkningen herhjemme gerne ser dette ændre sig. Herhjemme og i EU sammen med vores europæiske partnere er der opbakning til et direkte forbud.\nVi har startet en underskriftindsamling blandt danskerne, hvor alle kan tilslutte sig deres opbakning til dit arbejde, og mon ikke der er andre danske aktører, der vil bakke dig op. Mon ikke at både affaldsproducenterne, plastikproducenterne, dansk erhverv, genindvindingsindustrien og kommunerne vil bakke dig op i dit arbejde for et EU-forbud, både herhjemme og i EU?\nForrige artikel Borgerforslagsstillere: Forbyd brugen af sprøjtegifte i private haver Næste artikel ALT: Vores grundvand fortjener bedre end et mangelfuldt lovforslag


Cæsar salat - min favorit - Travel Junkie\nCæsar salat – min favorit\nJeg elsker Cæsar salat og har faktisk indtil for ganske nylig troet, at den var opkaldt efter kejseren (Ja så dum er jeg så åbenbart). Men nej det er så åbenbart en italiensk immigrant ved navn Caesar Cardini der har “opfundet” skidet. Synes ellers det er kejserlig spise. Anyway der er nogen der synes, det mest er en sommerret, men jeg spiser den hele året, og bestiller den salat lige meget hvilken destination jeg rejser til. Jeg er godt klar over, at det ikke er verdens sundeste salat men det smager bare godt. Jeg får den tit med grillet kylling, som er en af mange varianter, men jeg synes at lige så snart man begynder at mixe alt muligt andet i, ja så bliver det noget helt andet. Jeg har virkelig fået mange såkaldte cesar salater serveret. Så bare lige for at slå det helt fast så er en caesar salat – Romainesalat, brødcrutoner, høvlet parmesan og en dressing lavet af olivenolie, æg, Worcestershire sauce og sort peber.\nDen opmærksomme læser vil se at min cæsar salat tit er “forfulgt” af pomfritter og rosé eller hvidvin. Altså 3 af mine all time favoritter.


Svar til Ungdommens Røde Kors. Lad os bygge Fort Europa - Kristeligt Dagblad\nSvar til Ungdommens Røde Kors. Lad os bygge Fort Europa\nAf Jonas Zuschke og Kaj Oldenburg\nEt hjemland for alle er et hjemland for ingen – blot et sted. Et sted, som kan rumme alle kulturer, kan ikke være noget andet end den tomme skal, som kan facilitere den dogmatiske multikultur. Og mere multikultur betyder altid mindre Europa, skriver medlemmer af Identitær Danmark\nKristeligt Dagblad bragte den 27. februar et debatindlæg af Søren Bøllingtoft Knudsen, som mener at skulle forsvare europæerne mod dem, der ønsker at forsvare det europæiske. Som de sande europæiske gentlemen, de ”identitære” er, afslår vi ikke et bud til dans.\nMed skræmmende billedsprog om at mure os selv inde, ja, fængsle os selv, anfægter Søren Bøllingtoft Knudsen Fort Europa. Og det er ikke uden grund, at billederne, der males, er skræmmende, abstrakte og formanende – ikke fordi der er noget at frygte, men fordi vi oplever de tomme floskler og moralske påbuds sidste krampetrækninger.\nDét kan selvfølgelig være en trussel for dem, som gør karriere i Røde Kors og andre fattigdomsbekæmpende organisationer, som først udskriver lønsedler i millionstørrelsen til deres egne, før de finder godviljen frem. For jeres tid går til ende, og vores – Europas nye ungdom – er først lige begyndt.\nSøren Bøllingtoft Knudsen ligestiller Fort Europa med lukkethed, hvilket er delvist sandt. For et hjemland for alle er et hjemland for ingen – blot et sted. Et sted, som kan rumme alle kulturer, kan ikke være noget andet end den tomme skal, som kan facilitere den dogmatiske multikultur.\nOg mere multikultur betyder altid mindre Europa.\nDerfor er Fort Europa, ikke blot en mur, der fungerer som territorial afgrænsning. Fort Europa er et værn mod det verdensborgerskab, som hævder, at alle folkeslag ønsker samme samfund, som vi europæere gør. Vores samfund er specifikt europæisk og udspringer af europæisk historie og identitet. Demokratiet er skabt af europæere – for europæere, og sådan skal det fortsat være, for at demokratiet og det frie samfund kan leve videre.\nEndvidere hidkalder Søren Bøllingtoft Knudsen Platons hulelignelse for at stille det retoriske spørgsmål: Hvorvidt er det Generation Identitær eller (den fiktive) Generation Humanitær, som ikke er kommet ud af hulen? Altså, en analogi til hulelignelsen, hvor de bundne mennesker i hulen aldrig har set andet end skygger, og da én blandt dem bryder fri og ser lyset, bliver han udstødt. Hvem har så ikke set lyset? Generation Humanitær, som vil fortsætte som hidtil, blot med mere af det samme? Som udstøder og udskælder dem, som vil en anden retning? Eller Generation Identitær, som ønsker et nybrud – en ny retning? Som bliver udskældt af dem, som vil bevare status quo? Vi mener, at analogien er soleklar. Vi, Identitær, er kommet op af hulen, og den fiktive Generation Humanitær, kæmper for at beholde sine lænker på.\nSøren Bøllingtoft Knudsen mener, at vi og han deler værdier, heriblandt pluralisme og retfærdighed. Til spørgsmålet om retfærdighed er det ganske svært at tilslutte sig, at vi skulle have samme forståelse af dette, når Søren Bøllingtoft Knudsen går så vidt at hævde, at vi ønsker at tage andres liv. Ikke blot forkert, men også symptomatisk – en grov anklage, som erstatning for argumenta- tion. Det forholder sig modsat. Vi ønsker at beskytte liv. Vi er ikke villige til at ofre fremtidige generationers eksistens ved at lade samfundet ændre sig uopretteligt gennem indvandring.\nTil spørgsmålet om pluralisme og Kants kategoriske imperativ, som Søren Bøllingtoft Knudsen påberåber, er sagen endnu mere simpel. Vi føler os ikke pålagt at skulle følge de universalistiske idéer. Man kan ikke både påbyde hele verden at skulle følge den samfundsnorm, som vi her i Europa har udviklet, og hævde at forsvare folkefærds selvbestemmelse. Det er ikke sand pluralisme. Menneskerettighederne er en eurocentrisk konstruktion, som hævder, at det gavner alle folkeslag og kulturer at blive som Europa. Den nye imperialisme, som udelukker samtidigt at kunne være pluralist.\nSlutteligt medgiver Søren Bøllingtoft Knudsen, at hverken Danmark eller Europa kan løse hele verdens problemer. Dér er vi enige. Spørgsmålet er så, om vi alligevel skal forsøge at opofre os selv i et dødfødt socialt eksperiment, eller vi skal værne om det, vi har.\nVi har en etnokulturel identitet, som vi er blevet givet af vores forfædre. Vi er ikke europæere på grund af en paragraf eller et værdisæt. Din identitet er en gave fra dine forfædre, den er, hvad vi kommer af, og hvad vi skal videregive til vores børn. Den er ikke et objekt for sociale eksperimenter – der skal værnes om den. Dette værn er Fort Europa.\nDerfor: Kom venner, lad os sammen rejse fæstningen, lad os bygge Fort Europa.\nJonas Zuschke og Kaj Oldenburg er medlemmer af Identitær Danmark.\nIdéen om Fort Europa er brudt sammen


AGF TALENT. Træningsmanual for AGF Elite U10-U19 - PDF\nAGF TALENT. Træningsmanual for AGF Elite U10-U19\nDownload "AGF TALENT. Træningsmanual for AGF Elite U10-U19"\n1 AGF TALENT Træningsmanual for AGF Elite U10-U19\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. MÅLSÆTNING 1.1 Vision 1.2 Mission 2. VÆRDIGRUNDLAG 2.1 P-E-A-R 3. SPILLERUDVIKLING 3.1 Spillerudviklingsmodel 3.2 ATS moddel 3.3 Scoutingprofil 4. AGF FILOSOFI 4.1 Keypoints U10-U Keypoints U13-U Keypoints U17 og U Fysisk skoling 5. TRÆNINGSMILJØ 5.1 De seks K ere 6. AGF U10-U Fodboldfaglig beskrivelse af U10-U Prioriteringscirkel (teknisk/taktisk/fysisk) 6.3 Mentale udviklingsområder 6.4 Træningsplan U10-U Hvad skal U10 træne? (primære prioriteter) 6.6 Hvad skal U11 træne? (primære prioriteter) 6.7 Hvad skal U12 træne? (primære prioriteter) 6.8 Hvad skal U10-U12 også træne? (sekundære prioriteter) 7. AGF U Fodboldfaglig beskrivelse af U Prioriteringscirkel (teknisk/taktisk/fysisk) 7.3 Mentale udviklingsområder 7.4 Træningsplan U Hvad skal U13 træne? (primære prioriteter) 7.6 Hvad skal U13 også træne? (sekundære prioriteter) 7.7 Hvordan skal U13 træne? 8. AGF U Fodboldfaglig beskrivelse af U Prioriteringscirkel (teknisk/taktisk/fysisk) 8.3 Mentale udviklingsområder 8.4 Træningsplan U Hvad skal U14 træne? (primære prioriteter) 8.6 Hvad skal U14 også træne? (sekundære prioriteter) 8.7 Hvordan skal U14 træne? 2 TALENT\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 9. AGF U Fodboldfaglig beskrivelse af U Prioriteringscirkel (teknisk/taktisk/fysisk) 9.3 Mentale udviklingsområder 9.4 Træningsplan U Hvad skal U15 træne? (primære prioriteter) 9.6 Hvad skal U15 også træne? (sekundære prioriteter) 9.7 Hvordan skal U15 træne? 10. AGF U Fodboldfaglig beskrivelse af U Prioriteringscirkel (teknisk/taktisk/fysisk) 10.3 Mentale udviklingsområder 10.4 Træningsplan U Hvad skal U17 træne? (primære prioriteter) 10.6 Hvad skal U17 også træne? (sekundære prioriteter) 10.7 Hvordan skal U17 træne? 11. AGF U Fodboldfaglig beskrivelse af U Prioriteringscirkel (teknisk/taktisk/fysisk) 11.3 Mentale udviklingsområder 11.4 Træningsplan U Hvad skal U19 træne? (primære prioriteter) 11.6 Hvad skal U19 også træne? (sekundære prioriteter) 11.7 Hvordan skal U19 træne? Bilag 1-7 Fysisk træning Bilag 8 U10 - U19 træningsøvelser TALENT 3\n4 1. VISION & MISSION 1.1 VISION At udvikle fodboldspillere til klubbens førstehold ud fra talentprofil At sikre at udviklingen af ungdomsspillere i AGF har fokus på det hele menneske gennem ansvarlighed for kombinationen af - Fodboldudvikling - Et udviklende ungdomsmiljø - Fokus på almen uddannelse 1.2 MISSION Vi vil skabe en konkurrencedygtig talentudviklingsmodel lokalt, regionalt, nationalt og internationalt ved at: vi vil vinde! Hver gang! opbygge en unik AGF-vinderkultur, der tager udgangspunkt i klubbens værdier. præge toppen i alle aldersgrupper skabe et attraktivt udviklingssted for unge talenter, der via bevidstgørelse, vindermentalitet og selvkritik kan udvikle sig e på nationalt og gerne internationalt niveau. være repræsenteret med minimum to spillere på de respektive landshold i hver årgang. sikre bedst mulig matchning af vores spillere i alle rækker. opfylde DBU s højeste licenskrav i alle aldersgrupper. udnytte vores potentiale i talentudviklingen bedst muligt lokalt, regionalt, nationalt og internationalt. at skabe et af Danmarks bedste og mest konkurrencedygtige scouting-netværk både nationalt og internationalt. tilknytte trænere herunder specialtrænere - med stor faglig kompetence indenfor talentudvikling (teknisk, taktisk, fysisk) samt en teknisk stab bestående af talentkoordinator, fysioterapeut, læge, holdleder m.fl. tilbyde eliteholdene de bedst mulige faciliteter (bolde, baner, opholdsrum, styrkerum m.m.). tilbyde et samlet uddannelseskoncept (i samarbejde med skoler, uddannelsesinstitutioner og virksomheder), der giver den enkelte spiller bedst mulige vilkår for at udvikle sig som menneske sideløbende med den fodboldmæssige udvikling (helhedsudvikling). hjælpe spillere videre i fodboldkarrieren på en positiv og ansvarsfuld måde (også ved karrierestop) Vi vil gøre AGF til en attraktiv arbejdsplads for lønnede såvel som ulønnede medarbejdere ved at: give plads til initiativ og nytænkning have en åben, ærlig og direkte kommunikation arbejdet er kendetegnet ved rettidig omhu, kvalitet samt entusiasme have en respektfuld og konstruktiv dialog med øvrige medarbejdere i organisationen det er alles pligt at være imødekommende og bidrage til en god stemning, uanset resultater 4 TALENT\n5 2. VÆRDIGRUNDLAG 2.1 P-E-A-R AGF anser følgende værdisæt som de bærende i den måde, klubben - dvs. spillere, trænere og ledere - handler på: Passion Engagement Ansvarlighed Respekt Passion Som AGF er har vi en livsstil med lidenskab og stolthed for dét, vi laver, brænder for og tror på Adfærd der viser Passion: Stolthed Udstråling Vilje Glæde Engagement Som AGF ere udviser vi glæde og mod med det rette kropssprog, gennem involvering, koncentration, rette fokus og parathed i alle opgaver Adfærd der viser Engagement: Motivér og inspirér medspillere Parathed Giv altid 100% Koncentration Kom for at træne (ikke blive trænet) Ansvarlighed Vi står inde for egne handlinger, samt accepterer at handle i overensstemmelse med de af holdet og klubben opstillede normer Adfærd der viser Ansvarlighed: Kropsbevisthed God fysisk form Forestå med det gode eksempel Ansvar for det hele menneske Respekt Gennem tolerance at acceptere og forstå hinandens forskellighed uanset status, egenskaber og færdigheder Adfærd der viser Respekt: Mød til tiden Respektér beslutninger Vis medmenneskelighed TALENT 5\n6 3. SPILLERUDVIKLING 3.2 SPILLERUDVIKLINGSMODEL AGF TALENTSAMARBEJDE 6 TALENT\n7 3. SPILLERUDVIKLING 3.2 SCOUTINGPROFIL Primære færdigheder: AGF scouter efter følgende talentfærdigheder i prioriteret rækkefølge: Fysiske forudsætninger for at spille på højeste niveau Hurtig acceleration Max. hurtigt temposkift En general stærk fysik. Karakter Reaktion efter boldtab Selvstændig i kollektive rammer Stærke meninger ambitiøs, men med evne til at indordne sig under et spilsystem/en spillestil Spilopfattelse/spilintelligens* Spilforståelse Splitvision Placeringsevne Funktionel teknik anvendt teknik i høj fart 1. berøring vendinger hovedspil hurtighed i pasningsspil *Definition: Spilintelligens er evnen til at forudse, sanse og analysere en spilsituation, samt at beslutte sig for en handling og time den, så den løser situationen på den bedste måde for spilleren selv og for holdet. Det gælder både med og uden bold. Sekundære færdigheder: Scoringsevne egen evne til at komme til chancer og score mål Chanceskabende afleveringer evnen til at sætte sine holdkammerater i scene foran mål 1v1 færdigheder offensivt/defensivt nærkampsstyrke teknisk/taktisk Bevægelsesfærdigheder koordination/motorik TALENT 7\n8 3.1 SPILLERUDVIKLINGSMODEL 3. SPILLERUDVIKLING 8 TALENT\n9 3. SPILLERUDVIKLING 3.2 UDVIKLINGSPROFIL Primære færdigheder: AGF udvikler efter følgende talentfærdigheder i prioriteret rækkefølge: Spilopfattelse/spilintelligens* Spilforståelse Splitvision Placeringsevne Funktionel teknik - anvendt i høj fart 1. berøring Vendinger Hovedspil Hurtighed i pasningsspil Det fysiske potentiale Hurtigkraft/afsæt Accelerationer/sprinthurtighed Power/styrke Sprintudholdenhed/løbekapacitet Karakter P-E-A-R (Passion, Engagement, Ansvarlighed, Respekt) *Definition: Spilintelligens er evnen til at forudse, sanse og analysere en spilsituation, samt at beslutte sig for en handling og time den, så den løser situationen på den bedste måde for spilleren selv og for holdet. Det gælder både med og uden bold. Sekundære færdigheder: Scoringsevne Egen evne til at komme til chancer og score mål Chanceskabende afleveringer Evnen til at sætte sine holdkammerater i scene foran mål 1v1 færdigheder offensivt/defensivt Nærkampsstyrke teknisk/taktisk Bevægelsesfærdigheder Koordination/motorik TALENT 9\n10 4. AGF FILOSOFI 4.1 KEYPOINTS U10-U12 Når vi har bolden Spil efter at score - Skab overtal fremelsk forståelsen for at udføre de elementer for at vi kan komme i overtal offensivt. Træne de relationelle færdigheder hos den enkelte spiller eks. overlap. Udnytte banen bevægelse efter pasning - med henblik på at score. Spil fremad hvis det er muligt bevar bolden hvis det ikke er muligt at spille fremad. Teknisk tempomæssigt dominerende (også på bolden), beherske fundamentals; 1. Berøring, pasninger, koordination, driblinger og 1v1 offensivt i høj fart Vi vil udvikle fodboldspillere gennem possession og tempo i spillet skal være i stand til at være overlegne på boldbesiddelse samt at spille sig frem til åbne chancer. Spil efter at score fremelske den kampafgørende situation - målgivende aflevering, afslutningen, finten osv. Vi skal vinde kampe på individualitet. Udvikle alsidige spillere - skal spille flere pladser, samt forstå ens rolle. Udviklingen skal klart være i højsæde, og være det primære i fokus hos det enkelte hold, enkelte træner samt spilleren. Igennem træningen udvikles det kompetitive træningsmiljø hvor der igennem skabes vindere, både på banen og uden for banen. Prioritet ved kampe: 1. Udvikling 2. Resultat Når de har bolden Skal kunne agere i 1v1 situationer defensivt lærer de fundamentale ting: afstand, teknik, pres og aggressivitet. Skal være i stand til at spille mand/mand over hele banen (eks 2v2) Praktisere et højt og individuelt pres samt hårdt/højt genpres. Udvikle det fysiske mod hos den enkelte spiller. Træningen skal tydeligt afspejle: 1v1 def. Principper Aggressivitet Kommunikation Ansvar gå forrest i dueller - 1. forsvar 10 TALENT\n11 4. AGF FILOSOFI 4.2 KEYPOINTS U13-U15 Når vi har bolden Spil efter at score. Udnyt banens størrelse - Udvikling af rum- og tidsforståelsen - Arbejde med skabe rum og udfylde rum i spillet - Spil med store afstande god bevægelighed UDEN bold - Keep it simple spil ALTID fremad hvis muligt!! Spil efter at score. Skal teknisk tempomæssigt dominere - Skal kunne bruge / anvende funktionel Teknik i høj fart - Skarpe 1. berøringer / touch / modtagning pasninger med høj kvalitet FUNDAMENTELS skal være basis for et levende/bevægeligt angrebsspil. Spil efter at score. Udnyt Individuelle kompetencer ( Kortlægge scanne ) - Alle vores spillere på kvalitet, færdigheder udviklingsområder - Finde favorit-positionen og derfra dyrke de gode evner som man skaber mulighed for at være kampafgørende. Når de har bolden 1:1 mod strategi. det gode pres principper - Rettidig omhu - Skarp kontrolleret aggresivitet - At kunne aflæse situationen og sætte det maximale pres ind på det rigtige tidspunkt meget gerne erobring! På vej mod fælles forsvarsstrategi - Skabe god forståelse for / bevidstgørelse om nøgleord som: opbakning / dynamik - kæder / pres støtte At fælles aftaler er nøglen til succes i defensiven Træningen skal tydeligt afspejle: Afsæt / roller aftaler Samhandlinger min. 2 og 2 f.eks ( back-kant) Kommunikation fra leder i hver kæde som minimum Principper hjælpe hinanden mellem bold og mål! Ansvarlighed 1. forsvar en æres sag TALENT 11\n12 4.3 KEYPOINTS U17 og U19 4. AGF FILOSOFI Når vi har bolden Spil efter at score. SØG EFTER gennembrudsmuligheder - Især dybt og bredt - Diagonal afleveringer ( vende/vende) - Fokus på stor grad løbevillighed, aggressive løb - Skabe bevægelighed for boldholder, min. 2 spilmuligheder - Loven om modsatrettede bevægelser skal opfyldes! Spil efter at score. SKAB mange spil-relationer - Fremelsk stor forståelse for helhedsplanen, at deltage med kvalitet. - Positioneringer af største vigtighed - Respekt the distance. - Skab linier i spillet / altid min. 2 muligheder for boldholder. Spil efter at score. Sætte hinanden i scene - Skabe forståelsen for hinandens kompetencer ( individuelle styrker ) - Den centrale udnyttelse af den enkeltes kvaliteter i fælles kontekst ( i spillet ) - Arbejde hårdt for hinanden m. og uden bold og dermed skabe grobund for 5+5 = 11 Når de har bolden Stor taktisk forståelse - Især ved brugen af principperne for presspil og genpres som hold, det indivividuelle gode pres og dermed GOD fælles forståelse af balance og ubalance elementer i vores spillestil. Stor taktisk forståelse - Vedrørende holdorganisering possionering system/stil og dermed udvikle og dygtiggøre af alles samhandlinger fælles forsvarsstrategi!! Bagkæde ( Altid 4 ) + defensive midt - Tager deres udgangspunkt i principperne vedr. Zoneforsvar fælles forsvarsstrategi, Medspiller bold modstander - hvor samhandlinger og indbydes relationer / aftaler er nøglen til succes. 12 TALENT\n13 4. AGF FILOSOFI 4.4 FYSISK SKOLING AF AGF TALENTSEKTOR Årgang: U10 - U11 - U12 - U13 - U14 U15 U17 U19 Ungsenior / Reshold 1. holds fys Fysiske træningsaktiviteter: Almen kropsdannelse! Dette skal ske gennem spring/rytmegymnastik i gymnastiksal. (Balance, rytme, rumorientering) Formel/funktionel spring og sprinttræning på banen. (Kamp, leg og fodbold) Specifik kropsdannelse! Hypertrofi træning (bodybuilding) Neural træning(power) Spring/Sprint Sprintudholdenhed Balance Specifik kropsdannelse! Hypertrofi træning (bodybuilding) Neural træning(power) Spring/Sprint Sprintudholdenhed Balance Specifik kropsdannelse! Hypertrofi træning (bodybuilding) Neural træning(power) Spring/Sprint Sprintudholdenhed Balance Specifik kropsdannelse! Hypertrofi træning (bodybuilding) Neural træning(power) Spring/Sprint Sprintudholdenhed Balance Tests Ingen (Brug øjne og ører) Funktionel eksplosivitet Funktionel eksplosivitet Aerob kapacitet Funktionel eksplosivitet Aerob kapacitet Funktionel eksplosivitet Aerob kapacitet TALENT 13\n14 5. TRÆNINGSMILJØ 5.1 DE SEKS K ERE Koncentration Når vi træner, så træner vi når vi har fri, har vi fri. Fra træningsstart til slut skal spillerne vide, at det er af afgørende betydning for deres udbytte af træningen, at de udviser skærpet opmærksomhed hele tiden (senere en selvfølgelighed). Spilleren skal komme for at træne og ikke for at blive trænet. Kravet til koncentration må dog aldrig overskygge selve glæden ved at træne. Konkurrence Konkurrenceelementet er en væsentlig bestanddel i træningen. Det gælder især som motivationsfaktor. Konkurrence er et centralt element i at spille elitefodbold. Krav Spillerne skal mærke, at der bliver stillet krav til dem. Det gælder både i forhold til trænere og medspillere. Kravene skal være afstemt den enkelte spillers niveau, men alle skal have forståelse for, at den enkelte spillers individuelle færdigheder er grundlaget og forudsætningen for kollektivets muligheder og succes. Kreativitet Spillerne skal turde træffe egne valg og lære selv at finde løsninger i en given spilsituation. Kreativiteten hos spillerne sørger for, at vi finder nye og bedre løsninger i stedet for at fremme stereotype individer og hold. Kvalitet Træningen skal kvalitativt være så tæt på de krav, som spilleren bliver stillet over for i kamp (f.eks. teknisk) som muligt. Træningen skal planlægges for den enkelte spiller over længere tid, ligesom træningen differentieres for den enkelte. Kvantitet Kvantiteten skal være af sådant omfang, at spillerne kan opnå fremgang. Antallet af gentagelser er næsten proportionalt med chancen for succes. 14 TALENT\n15 6.1 FODBOLDFAGLIG BESKRIVELSE 6.2 PRIORITERINGSCIRKEL 6. AGF U10-U12 Individuelt: Særlig fokus på teknisk træning herunder især driblinger, finter og sparke-færdigheder. Alle spillere tør udfordre direkte modstander 1v1. Fokus på fart og tempo i såvel løb med bold som i pasninger. Spillerne arbejder minimum 15 minutter af hver træning med det næstbedste ben. Fokus på individuel matchning på tværs af holdene efter reglen. Kollektivt: Holdet arbejder i udpræget grad med at være spilbestemmende og i boldbesiddelse. Desuden arbejder holdet med at skabe 1v1 situationer, komme i overtal ved at vende spillet, samt forståelsen for at spille forbi/over nærmeste spilstation. Holdene organiserer sig i en formation med diamant centralt på en 7-mands bane. 6.3 MENTALE UDVIKLINGSOMRÅDER Fokuspunkter at arbejde med: Træningsparathed Målsætning motiverende, sjovt, målbart, på den korte bane Koncentration Social omtanke Teamsamarbejde Lærevillighed og tålmodighed Indstilling og ydmyghed Positiv og lyttende Reflekterende og tid til eftertanke BEVIDSTGØRELSE MOD til at turde TALENT 15\n16 6. AGF U10-U TRÆNINGSPLAN U10-U12 U10-U12 Juli August September Oktober November December Januar Februar Marts April Maj Juni Koordination Styrketræning Spring/sprint 2 gange om ugen 3 gange om ugen 2 gange om ugen 2 gange om ugen 3 gange om ugen 2 gange om ugen 2 gange om ugen TRÆNINGSMÆNGDE Vintertræning gymnastik 1 time + 1 time koordination og spil Se bilag Koordination Basal motorik, stigetræning, kolbøtter, rotationer, let koordination m. bold., 20min/30min evt. kombiner med spring og hurtighedstræning Egen kropsvægt Grundlæggende styrke for hele kroppen (fx ifm. Opvarmning) 2 * 10min / 3 * 10min Hurtighedstræning Kort sprint- og accelerationstræningtræning, MAX 5 sekunders varighed 2 gange ugentlig Springtræning Små afviklinger i foden, fx i forbindelse med stigetræning, ellers spring 2 gange ugentlig over kegler+stænger. Fokus Teknisk træning, kropsbehændighed - repetition af alverdens atletiske bevægelser 6.5 HVAD SKAL U10 TRÆNE? U10 PRIMÆRE PRIORITETER - mindst 30 min. i hver træning. 1) Koordination m. og u. bold/spring/sprint Skal arbejde med bevægelsesfærdigheder/motorik. Skal arbejde med afvikling i fodled. Skal arbejde med formel og funktionel hurtighed/specifik løbeskoling. Skal arbejde med balance - i balance, ude af balance, genvinde balance. Skal arbejde med vægtforskydning, retningsskift, at vende om egen akse. 2) Sparkefærdigheder - begge ben Skal kunne udføre et indersidespark i fuldt løb (fokus på låst fodled og støtteben). Skal kunne udføre halvtliggende og lodret vristspark. Skal have grundlæggende kendskab til hel- og halvflugtninger. 3) Boldkontrol - begge ben Skal arbejde med formel teknik/boldfornemmelse/footwork Skal kunne kontrollere bolden i bevægelse/løb Skal kunne jonglere med begge ben 4) Drible/finte/vende - 1v1 offensiv - begge ben Skal kunne udføre minimum 2 finter og vendinger. Skal arbejde med sammensatte bevægelser ift. driblinger/finter. Skal kunne udføre tingene i høj fart. Skal træne begge ben - at kunne gå begge veje. 5) Spilforståelse Skal stimuleres via mini-soccer: 2v1, 2v2, 3v2. Skal have kendskab til og fokusere på de små relationer. 16 TALENT\n17 6.6 HVAD SKAL U11 TRÆNE? 6. AGF U10-U12 U11 PRIMÆRE PRIORITETER - mindst 30 min. i hver træning. 1) Førsteberøringer - begge ben Skal mestre retningsbestemt førsteberøring med inder- og yderside. Skal kunne sætte fart i førsteberøringen (aktiv) - offensiv handling. Skal kunne tage tempo ud af førsteberøringen (passiv). 2) Drible/finte/vende - 1v1 offensiv - begge ben Skal kunne udføre minimum 3 finter og vendinger. Skal arbejde med sammensatte bevægelser ift. driblinger/finter. Skal kunne udføre tingene i høj fart. Skal huske at træne begge ben - at kunne gå begge veje. 3) Koordination m. og u. bold/spring/sprint - altid sprinte i hver træning Skal arbejde med bevægelsesfærdigheder/motorik. Skal arbejde med afvikling i fodled. Skal arbejde med formel og funktionel hurtighed/specifik løbeskoling. Skal arbejde med balance - i balance, ude af balance, genvinde balance. Skal arbejde med vægtforskydning, retningsskift, at vende om egen akse. 4) Sparkefærdigheder - begge ben Skal kunne udføre et indersidespark i fuldt løb (fokus på låst fodled og støtteben). Skal kunne udføre halvtliggende og lodret vristspark. Skal have grundlæggende kendskab til hel- og halvflugtninger. 5) Spilforståelse Skal stimuleres via mini-soccer såsom 3v2, 3v3, 4v3, 4v4 spil på flere mål. Skal være bevidst om og fokusere på de små relationer. TALENT 17\n18 6.7 HVAD SKAL U12 TRÆNE? 6. AGF U10-U12 U12 PRIMÆRE PRIORITETER - mindst 30 min. i hver træning. 1) Førsteberøringer - begge ben Skal mestre retningsbestemt førsteberøring med inder- og yderside. Skal kunne sætte fart i førsteberøringen (aktiv) - offensiv handling. Skal kunne tage tempo ud af førsteberøringen (passiv). 2) Spilforståelse Skal stimuleres via mini-soccer såsom 3v2, 3v3, 4v3 og 4v4 spil på flere mål. Skal gennem coaching og refleksion finde egne løsninger samt af sine fejl. Skal gøres bevidst om at træffe rigtige valg og afhængig af situationen. 3) Koordination u. bold/spring/sprint - altid sprinte i hver træning Skal arbejde med bevægelsesfærdigheder/mototrik. Skal arbejde med afvikling i fodled. Skal arbejde med formel og funktionel hurtighed/specifik løbeskoling. Skal arbejde med balance - i balance, ude af balance, gevinde balance. Skal arbejde med vægtforskydning, retningsskift, at vende om egen akse. 4) Pasninger/possession - begge ben Skal arbejde med at spille i vinkler og spille i rum Skal arbejde med at vende spillet for at opnå 1v1-situationer. Skal have grundlæggende kendskab til bandespil og overlap samt spil på 3. mand. 5) Drible/finte/vende - 1v1 offensiv Begge ben Skal kunne udføre minimum 4 finter og vendinger. Skal arbejde med sammen- satte bevægelser ift.driblinger/finter. Skal kunne udføre tingene i høj fart. Skal huske at træne begge ben - at kunne gå begge veje. 18 TALENT\n19 6. AGF U10-U HVAD SKAL U10-U12 OGSÅ TRÆNE? U10-U12 SEKUNDÆRE PRIORITETER 1) Løb med bold - begge ben Skal mestre temposkift og retningsskift med bold Skal arbejde med løb med bold i én retning og spille i anden retning 2) Korrekt presteknik - 1v1 defensiv Skal arbejde med fokus på bolden og at blive stående på benene Skal have kendskab til tyngdepunkt, vinkel, afstand, tempo 3) Omstilling Skal arbejde med hurtig og aggressiv generobring Skal arbejde med at spille bolden hurtigt væk fra erobringsområdet 4) Vendinger i forbindelse med boldmodtagelse - begge ben Skal mestre vending med inderside Skal have grundlæggende kendskab til vending med yderside 5) Headning Skal kunne udføre stående headning Skal have kendskab til grundlæggende teknik ved headning i luften TALENT 19\n20 7. AGF U FODBOLDFAGLIG BESKRIVELSE Individuelt: Særlig fokus på teknisk træning herunder især førsteberøringen (aktiv og passiv), pasningskvalitet og løb med bold. Alle spillere tør udfordre direkte modstander 1v1. Første tilvænning til elitefodbold/træning. Spillerne arbejder minimum 15 minutter af hver træning med det næstbedste ben. Kollektivt: Holdet arbejder i særlig grad med at være spilbestemmende og i boldbesiddelse - herunder at gøre banen stor i forhold til at skabe dybde og bredde samt at spille i vinkler, spille i rum og spille fremad. Desuden fokus på at vende spillet for at skabe overtal og plads til at udfordre 1v PRIORITERINGSCIRKEL 90% offensivt - 10% defensivt 7.3 MENTALE UDVIKLINGSOMRÅDER Fokuspunkter at arbejde med: Social omtanke Koncentration og fokus Indstilling og ydmyghed Lærevillighed og tålmodighed Positiv og lyttende Reflekterende og tid til eftertanke Bevidstgørelse Mod til at turde Individuelle udviklingssamtaler: Skal arbejde med fastlæggelse af talentpotentialet 20 TALENT\n21 7.4 TRÆNINGSPLAN U13 7. AGF U13 U 13 Juli August September Oktober November December Januar Februar Marts April Maj Juni Koordination Styrketræning Spring/sprint 2 gange om ugen 3 gange om ugen 2 gange om ugen 2 gange om ugen 3 gange om ugen 2 gange om ugen 2 gange om ugen TRÆNINGSMÆNGDE Vintertræning gymnastik 1 time + 1 time koordination og spil Se bilag Koordination Basal motorik, stigetræning, kolbøtter, rotationer, let koordination m. bold., 20min/30min evt. kombiner med spring og hurtighedstræning Egen kropsvægt Grundlæggende styrke for hele kroppen (fx ifm. Opvarmning) 2 * 10min / 3 * 10min Hurtighedstræning Kort sprint- og accelerationstræningtræning, MAX 5 sekunders varighed 2 gange ugentlig Springtræning Små afviklinger i foden, fx i forbindelse med stigetræning, ellers spring 2 gange ugentlig over kegler+stænger. 7.5 HVAD SKAL U13 TRÆNE? PRIMÆRE PRIORITETER - mindst 30 min. i hver træning. 1) Førsteberøringer - begge ben Skal mestre retningsbestemt førsteberøring med inder- og yderside Skal kunne sætte fart i førsteberøringen (aktiv) - offensiv handling Skal kunne tage tempo ud af førsteberøringen (passiv) 2) Løb med bold/drible/finte 1v1 off - begge ben Skal mestre temposkift og retningsskift med bold Skal arbejde med løb med bold i én retning og spille i anden retning Skal kunne udføre minimum 5 finter og vendinger Husk at træne begge ben at kunne gå begge veje Skal arbejde med sammensatte bevægelser ift. dribling/finter 3) Pasninger/possession - begge ben Skal kunne udføre et indersidespark i fuldt løb (fokus låst fodled) Skal arbejde med at spille i vinkler, spille i rum og spille fremad Skal arbejde med at vende spillet for at opnå 1v1 situationer Skal have grundlæggende kendskab til bandespil og overlap Bevægelse efter pasning 4) Koordination uden bold/spring/sprint - altid sprinte i hver træning Arbejder med bevægelsesfærdigheder/motorik Arbejder med afvikling i fodled Arbejder med formel og funktionel hurtighed/specifik løbeskoling Arbejder med balance i balance, ud af balance, genvinde balance Arbejder med vægtforskydning, retningsskift, vende om egen akse TALENT 21\n22 7. AGF U HVAD SKAL U13 OGSÅ TRÆNE? SEKUNDÆRE PRIORITETER - positionstræning. 1) Koordination med bold - begge ben Skal arbejde med formel teknik/boldfornemmelse Skal arbejde med retningsbestemte tæmninger med lår og bryst Skal kunne jonglere med begge ben 2) Sparkefærdigheder - begge ben Skal kunne udføre halvtliggende og lodret vristspark Skal have grundlæggende kendskab til hel- og halvflugtning 3) Vendinger i forbindelse med boldmodtagelse Skal mestre vending med inderside Skal have grundlæggende kendskab til vending med yderside 4) Korrekt presteknik - 1v1 defensiv - begge ben Skal arbejde med fokus på bolden og at blive stående på benene Skal have kendskab til tyngdepunkt, vinkel, afstand, tempo 5) Omstilling Skal arbejde med hurtig og aggressiv generobring Skal arbejde med at spille bolden hurtigt væk fra erobringsområdet 6) Headning Skal kunne udføre stående headning Skal have kendskab til grundlæggende teknik ved headning i luften 22 TALENT\n23 8. AGF U FODBOLDFAGLIG BESKRIVELSE Individuelt: Særlig fokus på teknisk træning herunder især driblinger, finter og sparkefærdigheder. Alle spillere tør udfordre direkte modstander 1v1. Fokus på fart og tempo i såvel løb med bold som i pasninger. Kollektivt: Holdet arbejder i udpræget grad med at være spilbestemmende og i boldbesiddelse. Desuden arbejder holdet med at skabe 1v1 situationer, komme i overtal ved at vende spillet, samt forståelsen for at spille forbi/over nærmeste spilstation. 6.2 PRIORITERINGSCIRKEL 85% offensivt - 15% defensivt 6.3 MENTALE UDVIKLINGSOMRÅDER Fokuspunkter at arbejde med: Træningsparathed Social omtanke Teamsamarbejde Lærevillighed og tålmodighed Indstilling og ydmyghed Positiv og lyttende Reflekterende og tid til eftertanke Bevidstgørelse Mod til at turde Individuelle udviklingssamtaler: Skal arbejde med fastlæggelse af talentpotentialet Skal bevidstgøre spilleren om fodbold- og uddannelsesmuligheder TALENT 23\n24 8.4 TRÆNINGSPLAN U14 8. AGF U14 U 14 Juli August September Oktober November December Januar Februar Marts April Maj Juni Koordination 2 gange om ugen 3 gange om ugen 2 gange om ugen Styrketræning Spring/sprint Egen kropsvægt 2 gange om ugen Styrke/teknik 1 gang om ugen og egen kropsvægt 1 gang om ugen 2 gange om ugen Skadesforebyggende 0 1 gang om ugen TRÆNINGSMÆNGDE Atletik (udvalgte) 1. gang om ugen 1. gang om ugen Se bilag Koordination 2 + balance, krydsmotorik, hånd/øje motorik, retningsskift 30 min/45min evt. kombiner med spring og hurtighedstræning Egen kropsvægt Grundlæggende styrke for hele kroppen (fx ifm. Opvarmning) 2 * 10min / 3 * 10min Styrke teknik Indlæring af styrketeknik med frivægte. 1 * 60min Hurtighedstræning 1 Kort sprint- og accelerationstræningtræning, MAX 5 sekunders varighed 2 gange ugentlig Springtræning 1 Små afviklinger i foden, fx i forbindelse med stigetræning, ellers spring 2 gange ugentlig over kegler+stænger. Skadesforebyggende 1 Suppl. til styrke med egen kropsvægt, her mere fokus på skadesområder MINDST 1 gang om ugen 8.5 HVAD SKAL U14 TRÆNE? PRIMÆRE PRIORITETER - mindst 30 min. i hver træning. 1) Drible/finte/vende 1v1 offensiv - begge ben Skal mestre minimum 5-6 finter og vendinger i kamptempo Skal arbejde med sammensatte bevægelser ift. drible/finte Fokus på temposkift efter dribling/finter/vendinger Skal kunne udføre retningsskift med bold i høj fart herunder cut Husk at træne begge ben at kunne gå begge veje Skal arbejde med at skabe og udnytte et rum (bevidstgørelse) 2) Pasninger/possession - begge ben Fokus på pasningskvalitet ift. tempo (aktiv/passiv) og præcision Skal mestre at spille i vinkler, spille i rum og spille fremad Skal kunne forberede et rum og arbejde med orientering Skal kunne udføre overlap og bandespil med rette timing 3) Sparkefærdigheder - begge ben Skal kunne udføre halvtliggende fladt, hårdt og chip i løb Skal kunne udføre lodret vristspark i løb Skal kunne udføre hel- og halvflugtninger Skal have kendskab til ydersidepasningen/sparket 4) Koordination uden bold/spring/sprint - altid sprinte i hver træning Skal arbejde med hurtige fødder og afvikling i fodled Skal arbejde med formel og funktionel hurtighed/specifik løbeskoling 24 TALENT\n25 8. AGF U HVAD SKAL U14 OGSÅ TRÆNE SEKUNDÆRE PRIORITETER - positionstræning. 1) Koordination med bold - begge ben Skal arbejde med formel teknik/boldfornemmelse/boldbeherskelse 2) Førsteberøringer - begge ben Skal mestre aktive førsteberøringer (inder/yder, lår, bryst) Skal kende grundlæggende teknik ved at modtage bolden i løb Skal kende forskellen på at bruge aktiv og passiv førsteberøring 3) Vendinger - begge ben Skal mestre vending med inder- og yderside i forhold til pres Skal arbejde med beskyttelse af bolden i forbindelse med vending 4) Spilintelligens (forberede rum) Skal arbejde med bevægelse før boldmodtagelse (vinkel/forfinte) Skal arbejde med at være retvendt før boldmodtagelse Skal arbejde med perception/360 grader 5) Opbakning pres/støtte Skal kunne udføre korrekt taktisk 1v1/2v2 Fokus på afstand, tempo, tyngdepunkt, vinkel Skal arb. med at vejlede nærmeste medspiller (begrebsliggørelse) 6) Omstilling Skal arbejde med hurtig og aggressiv generobring (individ/kollektiv) Skal arbejde med at spille bolden hurtigt væk fra erobringsområdet 7) Headning Skal have grundlæggende kendskab til afsæt (ét ben to ben) TALENT 25\nAGF Talentfodbold. Talentudvikling U5-U19\nAGF Talentfodbold Talentudvikling U5-U19 2 Velkomst Det er en stor fornøjelse for AGF Talentfodbold i samarbejde med Samarbejdsklubberne at være med til at afholde og afvikle Trænerakademikursus 2010.