Ekspert: Ågadetunnel løser ikke trængselsproblemer | NetAvisen\nTegning: Miljøpunkt Nørrebro\nKøbenhavnerne, der vil have Ladegårdsåen under Ågade åbnet og Ågade gravet ned i en tunnel, håber på færre bilister i byen. Men ifølge trafikforsker, Per Homann Jespersen, vil en tunnel blot trække flere bilister til byen.\nHvis man øger kapaciteten, får man også flere biler, og så når man hen i den situation, hvor den samlede trængsel faktisk ikke går ned\nPer Homann Jespersen, trafikforsker\nIfølge projektet Åbn Åen skal en tunnel til bilerne afhjælpe nogle af byens trængselsproblemer, og åen skal opsamle og lede regnvand, så byen dermed er bedre rustet over for somrenes voldsomme skybrud. På den måde kan man veksle den støjende hovedåre til et lækkert, rekreativt område, lyder visionen.\nMen trafikforsker og lektor på RUC, Per Homann Jespersen, ser knap så optimistisk på planerne.\n– Jeg har svært ved at se, at man løser ret mange trængselsproblemer ved det, siger han. For selvom man på kort sigt forøger kapaciteten en lille smule ved at grave den nuværende, sekssporede vej ned under jorden, batter det ikke på længere sigt, mener han.\n– Hvis man øger kapaciteten, får man også flere biler, og så når man hen i den situation, hvor den samlede trængsel faktisk ikke går ned. Så set fra billisternes synsvinkel, er det ikke nogen god løsning, siger han.\nTunnelprojekt skal ses i sammenhæng\nFakta om Projekt Åbn Åen\nArbejder for at bringe Ladegårdsåen, der nu løber i et rør under Ågade, tilbage til overfladen\nStår bag en omfattende underskriftsindsamling, der ind til videre har indsamlet over 11.000 underskrifter for projektet til Teknik- og Miljøborgmester Ayfer Baykal (SF).\nProjektet er på Københavns Kommunes budget for 2014 med 1 mio. kr. til en forundersøgelse.\nMiljøpunkt Nørrebro, der står bag projektet, ser anderledes på trængselsproblematikken.\n– Vejen vil samlet set blive mindre attraktiv, fordi alle de tilslutninger, der i dag er fra sidevejene, ikke vil være der længere, siger projektleder, Anders Jørn Jensen, med henvisning til den trafikerede Jagtvej, der med en ny tunnel under Ågade også vil opleve mindre trafik.\nHan understreger, at projektet kun giver værdi, hvis man ser på alle de samlede effekter, projektet har. Både med hensyn til folkesundhed, trafik/trængsel, skybrud og byrum.\nOg noget tyder på, at projekt Åbn Åen måske kan blive til virkelighed. Københavns Kommune har nu sat 1 mio. kr. af til en forundersøgelse af mulighederne for at bygge en tunnel til trafikken og anlæggelse af en åpark på strækningen fra bispeengsbuen og til søerne.\nbyliv, byudvikling, Københavns Kommune, trafik, trængsel\nEkspert: Ågadetunnel løser ikke trængselsproblemer added by tivean on 18. oktober 2013\nView all posts by tivean →\nStørre krav til kørelærere kan få flere elever til at bestå\nVi anmelder spøgelsesbilister, der ikke findes\nBiolog: Nyt græstag på Nørreport Station tiltrækker strandskader og vipstjerter


De unge handler hos firmaer på nettet - Bedste Hjerner\nHjemBlogDe unge handler hos firmaer på nettet\nEn lang række online butikker foreslår nu om stunder diverse leveringsformer. En af dem der er mest anvendt er nu om dage at få leveret til et udleveringssted, og så afhenter du blot de bestilte varer den dag der passer dig. Fragttypen er nemlig særdeles smertefri, samt ofte endda den billigste fragtmetode.\nAntal dages levering er virkelig bestemmende når man behøver dine nye produkter omgående, så med det formål er det skam aktuelt at vi finder det forventede leveringstidspunkt ved den aktuelle vare.\nEn del internet forretninger garanterer dag-til-dag levering på massevis af produkter, der dog stiller krav om at bestillingen gennemføres inden et aftalt tidspunkt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få varerne afsendt forud for at lagermedarbejderne holder fyraften.\nEnkelte online butikker lover gebyrfri levering, men oftest er det kun gældende hvis du handler for et præcist beløb. Desuden kunne du foretrække den prisbilligste leveringsmanér, der gerne – uden hensyn til om man opholder sig tæt på Fredericia, Værløse eller Slangerup – vil blive at få fragtfirmaet til at levere din pakke til et afhentningssted.\nTrustpilot byder på nogenlunde solide muligheder\nDet har vist sig at være ultra smertefrit for almindelige dødelige at vurdere prisniveauet hos flere online virksomheder hos Mereshopping og for det har flertallet af internet handler i Danmark set sig nødsaget til at nedbringe udsalgspriserne på varerne – til børn, samt til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange sikre fragtfri levering.\nDet kan imidlertid vise sig indbringende at sammenligne nogle internet forretninger efter tilbud forinden du gennemfører din bestilling, således at man er usvigeligt sikker på at antage den mest attraktive pris.\nVi går generelt ind for handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du overveje et tilbud som fx ViaBill, når du gerne vil afbetale omkostningerne over et længere tidsrum.\nForinden folk køber i en forretning på nettet bør de når alt kommer til alt se på webbutikkens betingelser, men det er normalt et omfattende arbejde.\nEn anden løsning kunne derfor være at bemærke om online virksomheden er e-mærke godkendt, siden det burde være en tilkendegivelse af at online forhandleren opererer i overensstemmelse med de gældende danske regler, tillige med at online forhandleren nu og da tilses af fagfolk der kender til reglerne på området. Dette er desuden din chance for at få bistand, når du oplever problemer i forbindelse med dit køb.\nUdover dette tilråder vi at du er påpasselig med de primære betingelser der kan have betydning for købet, f.eks. hvilken byttepolitik hjemmesiden anvender. På grund af dette er det desuden vigtigt, at man altid bibeholder ens ordrekvittering, så man altid kan bekræfte handlen, uanset om du søger en vare til en pige eller dreng.\nStørstedelen af outlets på nettet yder dag-til-dag fragt\nTrustpilot leverer tilpas belejlige genveje til at undersøge adskillige nuværende konsumenters vurderinger og herved rekommanderer vi, at du tager et kig på e-forretningens kritik inden du placerer din ordre.\nFacebook præsterer tillige ret tiltalende genveje til at få en idé om netbutikkens kundefokus. Herinde ser vi en del internet butikker hvor kunder kan sammensætte en evaluering af virksomhedens service, hvilket ligeledes burde bruges til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi samarbejder med flere online varehuse derved at vi annoncerer forretningernes tilbud, og tager kommission ifald vores besøgende foretager et indkøb.


TSG skate bmx injected color grey. En rigtig skaterhjelm med Tuned-fit paddings for optimal tilpasning til hovedet. Hjelmen har 13 ventilationskanaler. Størrelsen justerer du med indlæg som medfølger. TSG ørevarmere passer til denne skaterhjelm. Godkendt til både skating og cykling


Kaffe: Bæredygtighed vs. Økologi | Espressotest.dk\nBåde bæredygtighed og økologi er meget oppe i tiden – Men desværre er der en tendens til, at disse to begreber bliver rodet sammen, og mister deres egentlige betydning i forhold til hinanden.\nNår folk ser en pakke fairtrade-kaffe, tænker de fleste: Ahh, økologi er godt, den napper vi. Sådan er realiteten ikke; Mange produkter stemplet med et bæredygtighedscertifikat er ikke økologiske – Der er nemlig forskel på, hvad økologi og bæredygtighed gør for produktet, producenten og forbrugeren.\nØkologisk kaffe produceres ofte med henblik på at højne kaffens kvalitet og sundhed; ingen brug af sprøjtegifte osv. Bæredygtighed fokuserer på at producere en vare uden omkostninger for vores fremtidige generationer: mindre vandforbrug, bedre udnyttelse af resourcer og bedre vilkår for producenten.\nDe fleste kaffeproducenter har en bæredygtig eller økologisk variant – oftest eksklusiv, dyr og pakket fint ind. Det er dog sjældent kvalitet man betaler ekstra for. Der findes dobbeltcertificeret økologisk, bæredygtig kaffe som har begge egenskaber, men disse ses sjældent. Det er også de færreste producenter som leverer økologisk og bæredygtig kaffe til kaffeautomater.\nDer er flere former for certificering af bæredygtige produkter, mest kendt er Fairtrade, men programmer som UTZ Certified svarer faktisk bedre overens med de fleste menneskers holdning. Programmer som Rainforest Alliance fokusere primært på miljøet.


26. februar 2018 | JYSK\nHele 15 lande kunne i 2017 spille med i JYSKs online julekalender udviklet i samarbejdet med Yulsn på Yulsn-platformen. Kalenderen gav en return on investment på hele 10,7.\nJYSK julekalender 2017 opnåede ROI på 10,7\nDen årlige JYSK online julekalender er ikke et nyt fænomen hos JYSK, der i mere end fem år har arbejdet med konceptet med Yulsn som samarbejdspartner. ”I første omgang startede vi nok med online julekalender i december måned, fordi så mange andre gjorde det, og fordi det er noget, der forventes af så stort et brand som JYSK er”, fortæller Marie Balleby, Digital Marketing Specialist hos JYSK, og forklarer:\n”Vi har skullet finde vores form og finde ud af, hvad der virker for os”, fortæller Marie Balleby. Den form, man valgte i 2017 var i høj grad påvirket af de erfaringer, man forinden havde gjort sig med et online lykkehjulsspil – også fra Yulsn. Her kunne brugere spille med ganske få klik med musen og fik derefter straks at vide, om man havde vundet eller ej. Et instant win-koncept. JYSKs Julekalender 2017 inkluderede et online skrabespil efter samme instant win-koncept – og det virkede.\nIfølge Marie Balleby har det været svært at benchmarke, da man i 2017 i samråd med Yulsn valgte en helt anden struktur end i 2016. Målet var dog klart – et øget engagement og nye leads.\nIfølge Marie Balleby har kalenderen alene ved last klik-konverteringer betalt sig hjem mere end ti gange i forhold til prisen for Yulsns set-up (ROI på 10,7). Og i det estimat er værdien af det store antal nye e-mail-permissions samt den ekstra online trafik efter julekalenderens afslutning ikke talt med. Med andre ord et pænt resultat, på godt jysk.\n”På hovedkontoret i Brabrand har vi i samarbejde med Yulsn arbejdet med setup og klargøring, og først når det har været helt på plads, har vi involveret de øvrige lande”, indleder Marie.\nBare en medarbejder pr. land skulle der til, for at administrere driften af kalenderen, selvfølgelig med support fra Yulsn. ”Vores kontakt hos Yulsn har taget et stort ansvar – mere end vi kunne forvente – og har hurtigt taget sig af alle supporthenvendelser fra landene direkte. Det har sparet os for meget arbejde”.\nNår man kører med julekalender i hele 15 lande, skal der en del oversættelsesarbejde til, som hurtigt kan blive en administrativ hurdle, men for at lette arbejdet, har man hos Yulsn udviklet et system backend, hvor man let administrerer de enkelte oversættelser digitalt og centralt, som har lettet Marie og kollegaernes arbejde: ”Arbejdet med oversættelserne fungerede i år helt vildt godt pga. brugervenlig back end”.\n”Yulsn har været med i alt helt fra strategi for julekampagnen, og vi har stor tiltro til deres store indsigt i online konkurrencer”.\n”Det var faktisk Yulsn, der foreslog, at vi skulle prøve med denne Facebook-integration til julekalenderen”, fortæller Marie, der ser frem til forhåbentligt at arbejde mere i den retning fremover i den grad lovgivningen på området tillader det.\nEmail marketing og Facebook performer bedst\nOnline julekalender med 24 låger.Bag hver låge var et virtuelt skrabespil med instant win. Efter den daglige konkurrence blev deltagerne sendt direkte videre til en promotionside.


Skyggens datter - Floden - Movellas\nHan nikkede let, og skyndte sig så et stykke tilbage af stien, hvor han ikke kunne se mig klæde af. Jeg satte mig forsigtigt ned på bredden ved floden, og trak mine støvler af. Jeg satte forsigtigt mine fødder i vandet. Det var køligt, men ikke for koldt, så jeg kunne sagtens bade i det. Jeg trak forsigtigt mine bukser af, så skjorten stadigt dækkede det meste af mine ben. Jeg så mig nervøst omkring. Jeg var den eneste kvinde i miles omkreds. Jeg brød mig ikke om ideen, at nogen kunne skjule sig og stirre på mig. På den anden side, så ville jeg opdage det, næsten med det samme. Jeg gik nogle skridt ud i vandet, og trak skjorten af. Jeg kastede den ind på bredden, sammen med det andet og dykkede ned under vandet.\nJeg elskede den kølende effekt vandet altid gav mig. Følelsen af at være hjemme et sted, hvor ingen dømte mig eller fortalte mig at jeg skulle opføre mig priviligeret gav mig ro. Jeg svømmede op til overfladen, kun lige så jeg kunne trække en frisk mundfuld luft, for dernæst at dykke ned til bunden igen. Det varede dog ikke længe, før jeg fik fornemmelsen af at blive overvåget. Jeg svømmede hurtigt hen til en samling af sten, hvor jeg lænede mig ind mod den største af dem. Det skjulte mig fra bredden af, så man ville kun kunne se mig, hvis man i forvejen var i vandet. Jeg kiggede imellem en sprække i stenene, og kunne se at mit tøj var væk. Pis, jeg blev helt klart overvåget.\nNogen ventede på at jeg skulle komme op fra vandet, for at lede efter mit tøj. Så de kunne se mig nøgen! Den tanke gjorde mig rasende. Jeg kom i tanke om en lav lyd Halt havde lært Will om, der lød meget som en fugl. En lyd, der blev brugt til at kalde på en anden. Jeg fløjtede lavt, flere gange og håbede på at Will hørte mig. Jeg rakte forsigtigt om til min lædersnor, og bandt den op. Jeg tog den i hænderne, og aede let den firkante læder-lap, jeg havde stjålet fra Halt. Jeg havde formet en rund sten om den, så den var ideal som slynge. Jeg dukkede hurtigt ned til bunden, og samlede tre runde sten op. Så svømmede jeg op til overfladen igen. Jeg lagde en sten i slyngen, og maste læder-lappen tæt rundt om stenen, så jeg kunne skyde en af dem ned, hvis de så meget som stak hovedet frem. Hvilket jeg håbede på. Jeg ville så gerne skyde bare en af dem, som tak for at de havde taget min tøj. Og stenen skulle ramme et meget personlig sted. Det ville jeg nyde.\nJeg kunne høre nogen komme løbe, så jeg lod slyngen hænge ned, klar til at skyde. Jeg så igennem sprækken igen, og kunne se at Will jagtede nogen langs bredden. Jeg svingede slyngen, og lod stenen suse afsted. Personen, Will jagtede, faldt om, og landede med ansigtet i sandet. Han blev liggende. Idet mindste havde jeg ramt ham, der havde stjålet mit tøj. Will stoppede op, og så ud mod mig. Jeg svømmede frem fra mit skjul, og skubbede mit hår om på forsiden af min overkrop, så det i det mindste dækkede mine bryster. Will tog tøjet fra personen, og gik hen til bredden, hvor han lagde det.\nSom en offergave til floden, trådte han væk og vendte ryggen til. Jeg gik hurtigt op fra vandet, og trak mine bukser på. Derefter trak jeg hurtigt skjorten til mig, og hev den over hovedet. Jeg trak mit våde hår op fra skjorten, og bredte det ud over mine skuldre. Drengen, der ikke var meget ældre end mig, begyndte svagt at røre på sig. Da han kom op på hænder og knæ, sparkede jeg ham i bagen. Så hårdt han røg forover, og slå hovedet ned i jorden igen. Jeg ville have kastet mig over ham, og gennembanket ham, men Will bremsede mig.\n"Tro mig, når Halt og Crowley er færdige er ham, så ville han ønske at du havde banket ham."\nJeg lagde armene over kors, og svarede tvært:\n"Det håber jeg. Ellers kastrer jeg ham fandme."


Både traditioner og fornyelser på årets Julemesse | Ugeavisen Struer | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ugeavisen Struer - Både traditioner og fornyelser på årets Julemesse\nJulemesse er hele Struer Kommunes julemesse med spændende stande og sjove aktiviteter. Foto: Johan Gadegaard\n11. november 2019 kl. 13:42\nI den kommende weekend inviterer Thyholm Handelsstandsforening til den årlige Julemesse i Midtpunktet i Hvidbjerg - og det skal gerne blive en god oplevelse for både publikum og udstillere\nHVIDBJERG: - Du kan godt sige, at vi på en måde relancerer Julemessen på Thyholm i år, for selv om vi fortsætter med flere af de velkendte og populære traditioner, så er det også vigtigt, at vi hele tiden er på udkig efter fornyelser, så Julemessen bliver en god weekend for både publikum og udstillere, siger centerleder Kristian Hedegaard, der er en del af det udvalg, der planlægger og - sammen med mange frivillige - afvikler Julemessen.\nDet er som sædvanligt Midtpunktet, der lægger lokaler til arrangementet, og der bliver fyldt godt op med stande.\n- Vi var i år lidt tidligere ude ved udstillerne, og vi har igen i år oplevet stor opbakning - både hos vores lokale udstillere, men også hos flere forretningsdrivende i Struer. Julemessen på Thyholm er jo hele kommunens julemesse, siger Kristian Hedegaard.\nTil de faste traditioner på Julemessen hører et modeshow, der både kan opleves lørdag og søndag - en meget populær aktivitet.\nDer er som sædvanligt også gratis rundstykker og kaffe søndag formiddag fra kl. 10, når Julemessen åbner, ligesom endnu et kapitel i "Det levende maleri" skal afsløres denne formiddag.\nMere underholdning og en skills-konkurrence\nEt af de nye tiltag på Julemessen starter lørdag kl. 13.30.\n- Vi har lavet en Skills-konkurrence, hvor tre lokale tømrervirksomheder stiller op med repræsentanter. XL-Byg i Hurup er sponsor for byggematerialer, og så går konkurrencen ellers ud på, at "træ-mændene" i løbet af lørdag eftermiddag får skabt et produkt af de materialer, der er til rådighed. Søndag bliver produkterne så udstillet, og det er publikum, der afgør konkurrencen ved at stemme på det flotteste eller mest spændende slutprodukt, forklarer Kristian Hedegaard.\nDer er også flere punkter på weekendens program - og der er ofret mere på underholdningen.\n- Vi håber, at vi med dette års program kan samle hele Thyholm og mange gæster udefra til en hyggelig Julemesse, der jo kickstarter selve julehandelen og julens øvrige traditioner. Julemessen er for hele familien, og det er et arrangement, hvor man både kan købe forskellige produkter på standene eller blot blive inspireret til årets julegaver. Og så er der også en god tradition for, at man mødes med familie, venner og bekendte til dette arrangement, lyder det fra centerlederen.\nJulestemning på Apotekergården\nCykelsport som ledelsesværktøj


Casa Grischuna B&B i Lido di Camaiore til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Manfredi 23, Lido di Camaiore, Lido di Camaiore, Italien, 55041 - Se på kort\nMere om Casa Grischuna B&B\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Lido di Camaiore, så er Casa Grischuna B&B et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Casa Grischuna B&B gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, værdiboks.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, minibar, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, værdiboks på værelset, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Casa Grischuna B&B.\nAlle slags rejsende (70) Par (40) Rejsende alene (4) Familie med små børn (14) Familie med store børn (4) Gruppe (9)


Sejr i Autumn Regatta 2010 | Melges.dk Sailing Team\nPosted on 10. oktober 2010 10. oktober 2010 by Søren\nSæsonens sidste stævne, Autumn Regatta 2010 i Rungsted, blev en fantastisk afslutning på vores første sæson i Melges 24 klassen. Med fem Melges 24 til start i eget løb og 8 m/sek lørdag var der lagt op til fed Melges ræs! Lørdag bød på høj sol og perfekt sejlervejr, mens vi desværre ikke fik sejlet søndag pga. tæt tåge og manglende vind. Melges.dk Sailing Team fik for alvor vist flaget, og med serien 1-1-2 sluttede vi på en sikker førsteplads.\nDet var første gang vi deltog i en af de store Øresundsklassikere, og vores forventninger blev til fulde indfriet. Chikanebanerne lørdag var suveræne, og med 67 både på vandet samtidig var der action for alle bropengene. Specielt fedt var det at se, hvor stærkt en Melges 24 egentlig sejler! I flere af sejladserne krydsede vi fra X-99’ere og Luffe 37’ere, mens vi ned ad bakke hamrede fra samtlige både i vores start. Det beviser, at man for relativt små penge, kan få virkelig meget sejlglæde!\nI første sejlads kom vi skidt fra start, da rullen til forstaget gik i stykker efter varselssignalet. Heldigvis rullede vi fokken ud i god tid før starten så vi opdagede defekten og dermed kunne lave et midlertidigt fix. Det betød dog også, at vi slet ikke fik os placeret på linjen og derfor kom af sted i røven af en hel række X-99’ere og diverse andre hjemmebyggede både! Topmærket (eller i virkeligheden den båd der var viklet ind i det) blev rundet som tredje Melges, hvorefter vi gav den max gas på taktikken ned ad bakke og lå nr. et ved første bundmærke. En placering vi holdt gennem chikanerne, og dermed var den første sejr i hus.\nAnden sejlads blev stort set en gentagelse, bortset fra, at vi var lige ved at sætte vores ellers solide føring over styr på de sidste to opkryds. Vi kunne slet ikke få den til at gå på krydset indtil det slog os, at vi måske skulle prøve at skære tang af kølen med den indbyggede køl-kniv. Og det hjalp! Så på trods af at vi i den sidste 1/3-del af sejladsen sejlede rundt med 2 kubikmeter tang, lykkedes det os at sejle endnu en førsteplads hjem.\nI tredje sejlads droppede vinden til 3-4 m/sek i starten, og det er desværre ikke lige sagen for vores Ulman fok, som klart foretrække lidt brise. Heldigvis sejlede vi igen stærkt ned ad bakke og med den rette taktik, kunne vi skrive en andenplads på tavlen.\nAlt i alt blev Autumn Regatta 2010 en fantastisk afslutning på vores første sæson i Melges 24-klassen – en klasse der for alvor er ved at bide sig fast i Danmark.\nI øvrigt slutter vores sæson ikke helt her. Godt nok er der ikke flere stævner, men vi er ved at planlægge en række træningssamlinger sammen med de andre Melges 24-besætninger, så vi kan holde formen hen over vinteren.\nBilleder fra stævnet af Per Heegaard:\nJa det var rigtig god race! En skam at I tog os på stregen i første sejlads:)\nHåber at vi snart ses på vandet igen i M24’eren – hvis I henter én, skal I være mere end velkommen til vintertræning i Århus\nFlot sejlet – tillykke !\nDet så flot ud – når vi så jer agterude fra Aluine !! med vores Visione-crew 🙂\nFed båd – vi glæder os til at hente vores egen og komme i sejlads med jer !\nGæstfriheden er værdsat;)\nMvh Søren, Melges.dk\nTillykke med sejren. Den var velfortjent, men I skal altså ikke regne med samme gæstfrihed næste gang I kommer til djævleøen :o)


Sjov på en regnvejrsdag - The Photographer\nSjov på en regnvejrsdag\n10. september 2019 No Comments Modelbilleder Modelbilleder\nI forbindelse med et Pin-up shoot i Næstved gik vi udendørs for at eksperimentere med regnen. Eva så en stor vandpyt og kiggede på mig med et stort barnligt men gavtyvs agtigt smil og hoppede derefter ud i regnen.\nBilledet er skåret til og har ellers kun fået en smule justering i kontrasten. Skudt med mit Nikon 105 mm objektiv på f/3.5, lukketid 1/250 og en ISO 200.\nJeg har efterfølgende leget med at konvertere billedet til sort-hvid, og det kom der dette foto ud af:\nModel: Eva-Marie Hemmingsen.\nPrevious Previous post: Fortryder du et TFP shoot, og derved ønsker at billederne ikke må offentliggøres?\nNext Next post: Et stille smil


Ginsmagning – 17. august Foreningshuset Voersaa – Østkystens Guld\nGinsmagning – 17. august Foreningshuset Voersaa\n17. august er der Gin-Smagning i Borgerhuset fra kl. 1600. Det er ROMeriet fra Aalborg som kommer på besøg og vil indvi os i nogle af de mange slags Gin (og tonic-vand) som man kan finde i dag. Det vil blive prøvesmagt 7 slags Gin (3 uden og 4 med smag). Tilmelding via Borgerforeningens hjemmeside er nødvendig.\nTilmelding senest d. 14. august via https://voersaaborgerforening.nemtilmeld.dk/5/\nMin 14 for at smagningen kan gennemføres og max. 40 deltagere kan deltage.Kl. 16.\nDette indlæg blev udgivet den 17. august 2019 af Bjarke Laubek.\n← Sankt Hans i Voersaa Damefest →


▷ Bedste Fræsejern på nettet – Se hele listen her\nEn lang række shops på nettet giver i vore dage et bredt udvalg af billige leveringsløsninger til fræsejern. En favorit er lige nu udleveringssteder, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente de nyindkøbte produkter når du har lyst. Fragtmetoden er altså meget smart, og oftest tilmed den mindst kostelige type af levering.\nDu kan lige så vel tænke over at få produkterne sendt til din bopæl eller til hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig undertiden en sjat mere omkostningsfuld, men tillige særligt smertefri for fræsejern online. Den billigste leveringstype vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente ordren, som dog betinges af at du fysisk befinder dig lige ved internet forretningens byggecenter, for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nFragttiden på fræsejern kan vise sig at være super central når du mangler pakken med det samme, så i det øjemed er det tydeligvis relevant at man dobbelttjekker tidshorisonten for levering på fræsejern. Temmelig mange internet butikker – fx Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg og Silvan – giver billig levering på blot en enkelt hverdag på adskillige produkter online, men vær obs på at det er afhængig af at transaktionen gennemføres før et givent tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få varerne klargjort før lagerpersonalet får fri.\nFlere internet forretninger lover fragt uden betaling på fræsejern online, men for det meste er det påkrævet at der købes for en konkret pris. Ellers må du tage den billigste løsning til levering, der ofte er at få dem til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nEn masse webbutikker foreslår afhentning hvor du køber billig fræsejern online og selv henter i byggemarkedet. For eksempel Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Bygma, Stark, XL-Byg og Harald Nyborg. Byggemarkederne foreslår fx afhentning af fræsejern i følgende områder:\nDragør, Hedehusene, Åbyhøj, Aabenraa, Fredericia, Lillerød, Herlev, Ishøj, Odder, Hedensted, Vanløse, Allerød, Kalundborg, Kolding, Højbjerg, Horsens, Søborg, Struer, Jyllinge, Randers, Brabrand, Charlottenlund, Viborg, Lystrup, Frederikshavn, Holstebro, Nærum, Vallensbæk, Slagelse, Tårnby, Lyngby, Aarhus, Hillerød, Frederikssund, Hjørring, Middelfart, Solrød Strand, Ringsted, Vejle, Herning, København, Risskov, Hørsholm, Aalborg, Korsør, Greve, Haslev, Roskilde, Nyborg, Vordingborg, Svendborg, Ølstykke, Farum, Næstved, Sønderborg, Stenløse, Taastrup, Glostrup, Silkeborg, Brønderslev, Thisted, Varde, Værløse, Gentofte, Køge, Rønne, Ballerup, Rudersdal, Virum, Frederiksværk, Albertslund, Brønshøj, Ikast, Brøndby, Skanderborg, Nykøbing Falster, Nakskov, Helsingør, Grenaa, Birkerød, Valby, Odense, Frederiksberg, Haderslev, Rødovre, Hvidovre, Holbæk, Tilst, Gladsaxe, Esbjerg, Nørresundby, Hobro, Skive, og Kokkedal, .\nAfhentning ift. fræsejern er tilgængeligt i alle regioner af Danmark: Sjælland (Hovedstaden, Lolland, Midtsjælland, Østsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Falster, Sydsjælland, Amager, Nordsjælland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Nordfyn, Sydfyn, Østfyn) og Jylland (Nordjylland, Sønderjylland, Østjylland, Syddanmark, Vestjylland, Midtjylland, Sydjylland).\nNår man ser på data står det tydeligt, at folk tit kigger efter bl.a. fræsejern tilbud og fræsejern priser. Vi ser desuden mange gange netshoppere søge efter fx billig fræsejern, fræsejern online og køb fræsejern, foruden de udbredte byggekæder som Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Davidsen, XL-Byg og Stark.\nDet er i dag virkelig nemt for almindelige dødelige at lave prissammenligning på billige fræsejern online hos flere e-firmaer, og på grund af dette har utallige online selskaber været presset til at at mindske priserne på fræsejern voldsomt, og i øvrigt love billig fragt.\nDerfor kan det alligevel være udbytterigt at inspicere diverse internet selskaber efter tilbud på fræsejern online forinden du gennemfører dit køb, så man er usvigeligt sikker på at skaffe sig den skarpeste pris. Kig ikke bare hos de kendte byggecentre som 10-4, Silvan, XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Stark og Bygma.\nMan bør blot være opmærksom på, at i tilfælde af at en forhandler på nettet afsætter billige fræsejern online på tilbud til en pris der kan virke ekstraordinært lav, bør det undertiden være et tegn på en uægte e-handler. Betalinger med kort er i hvert fald omfavnet af et reglement, som skærmer dig imod bedrageriske internet foretagender.\nVi slår generelt et slag for handler med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du udnytte en billig afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, såfremt du vil betale omkostningerne til fræsejern over en periode. Dette foreslåes ofte ved nicheforhandlere, men sjældent de gængse byggemarkeder som for eksempel Stark, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Bygma, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nNår vi kigger i tendenserne bliver det markant, at mennesker jævnligt søger blandt andet fræsejern priser og fræsejern online. Vi ser derudover tit folk lede efter bl.a. fræsejern tilbud, køb fræsejern og billig fræsejern.\nTrustpilot frembringer ultra fornemme chancer for at beskue en hel del tidligere forbrugeres betragtninger og af den grund støtter vi, at du tolker online forhandlerens vurderinger forud for at du placerer din ordre på billige fræsejern online.\nFacebook bringer dig på samme måde visse hæderlige løsninger til at få et kig ind i webshoppens kundetilfredshed. Tilmed er der endda online varehuse i Danmark hvor det er muligt at forfatte en vurdering af købsoplevelsen, som tilmed må bruges til at afveje tilfredsheden hos kunderne.\nForud for at folk shopper billige fræsejern online i en e-forretning bør man egentlig bese shoppens betingelser, dog er det undertiden en omfattende opgave, især med de gængse byggemarkeder som Stark, Silvan, Bauhaus, Bygma, Davidsen, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg og XL-Byg.\nEn anden mulighed kan være at efterse om online forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, hvilket burde være en indikator for at online webshoppen understøtter de opstillede regler, samt at butikken undertiden evalueres af specialister der har den nødvendige knowhow om reglementet på området.\nDette er desuden en god lejlighed til support, hvis du udsættes for vanskeligheder i forbindelse med dit indkøb af fræsejern. Ligeledes er det anbefalelsesværdigt at køber er oppe på mærkerne omkring de mest vedkommende vedtægter der influerer på købet af fræsejern online, som fx den ombytningsret internet forhandleren tilbyder.\nI den sammenhæng er det desuden vigtigt, at man altid bibeholder ens kvitteringsmail, så man i fremtiden vil kunne bevidne bestillingen af fræsejern, uanset om man har købt ved XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Silvan eller Stark.


Vort modersmål VII | JammerbugtNu\nAf Ib Jarlskov, Åbybro, 29. februar 2020\nTV-kendisserne – Ville de kunne tale med håndjern og ansigtsmaske på?\nI vores pure ungdom havde mine venner og jeg vores sjov med især italieneres evindelige gestikuleren, fagter og gebærder. Vi muntrede os over denne kontrast til danskernes kommunikation, og den stående undren lød: ”Kan en italiener mon tale, hvis man binder hans hænder?”\nFænomenet synes efter mange årtier at have bredt sig til den danske medieverden, hvor TV-værter og flere af meteorologerne altid starter deres indslag efter samme skabelon. Har de mon alle været på samme kursus i kommunikation, mimik og kropssprog?\nDeres kropssprog starter altid med begge hænder løftet i lav brysthøjde, hvorefter de i en tillempet men fast karatebevægelse føres ned i bæltehøjde, idet de i et håndkantshug afmåler et ca. 50 cm bredt stykke luft – eller måske for TV menigheden illustrerer størrelsen på den ørred, de fangede i weekenden. Herefter er der frit slag for armbevægelserne; blot skal arme og hænder være i konstant bevægelse og helst markere vigtige ord, som menigheden skal skrive sig bag øret.\nHos en ofte brugt kvindelig udlandskommentator ligger understregningen af elementer i rapporten i vedkommendes yderst levende og overdrevne mimik og bevægelser i de løftede øjenbryn og opspilning af øjnene. Problemet her ligger bl.a. i, at der anvendes alt for mange understregninger, hvorved seeren uvægerligt kommer til at tænke på Æsops fabel om drengen, der morede sig med hele tiden at råbe ”Ulv, ulv!”, hvorved landsbyboerne mistede interessen, så han ikke fik hjælp, da ulven til sidst faktisk kom.\nEn noget mere interessant association går i retning af entertaineren Victor Borges idérige og lattervækkende oplæsning af ”Fonetisk tegnsætning”, der til gengæld bestemt er et genkig værd på nedenstående link. *\nForleden aften dominerede fænomenet så en fritgående kvindelig nyhedsværts indslag på TV 2 i en sådan grad, at det var en smule vanskeligt at koncentrere sig om nyhedsindholdet.\nDen 22. februar kommenterede Sørine Gotfredsen i sin ”Mediekommentar” i Kristeligt Dagblad udsendelsesrækken ”Realitytjek”, men hun fandt i samme ombæring lejlighed til at komme med denne skarpe observation:\n””Realitytjek” er et godt program. Det går aldrig af mode at konfrontere politikerne med virkeligheden, og i en tid, hvor nyhedsvært Kåre Quist dagligt introducerer TV Avisen med armbevægelser og stemmeføring, som var der tale om en sensationel cirkusforestilling, glæder man sig over, at Ask Rostrup stadig repræsenterer næsten gammeldags DR-seriøsitet. Han og ”Realitytjek” er værd at følge.”\nIgen: Har de mon alle gået på samme kursus i kommunikation, mimik og kropssprog? Fænomenet har lykkeligvis ikke bredt sig fra de nationale medier til de regionale… endnu.


Grønne indenrigsfly eller grønne tog? | Ingeniøren\nAf Svend Poulsen 5. jan 2022 kl. 12:39 62\nSenest i 2025 skal danskerne have mulighed for at flyve grønt på en indenrigsrute, og senest i 2030 skal vi kunne flyve helt grønt, når vi flyver indenrigs i Danmark. Dette er ikke taget ud af den blå luft, men som det vil være de fleste bekendt, et løfte fremsat af statsministeren i hendes nyligt afholdte nytårstale.\nUmiddelbart synes dette jo at være helt i tråd med regeringens ønske om at iklæde sig grønt ved enhver festlig lejlighed. Men er det nu også så grønt, når det kommer til stykket? Dan Jørgensen og hans chef synes i hvert fald at have overset et par detaljer, som nok ellers er værd at lægge mærke til. Ser vi på de enkelte transportformers energiforbrug taber flyet med flere længder i forhold til jernbanen. Med den nyligt indgåede Trafikaftale in mente, hvor vejsiden jo var den store vinder, kan det måske ikke overraske, at man endnu en gang har glemt jernbanen og dens store forspring hvad angår energieffektivitet.\nGanske vist må et fly med grønt brændstof i tankene formodes at CO₂ belaste mindre end dagens fly, men det betyder imidlertid ikke, at blot fordi brændstoffet er grønt, at det også findes i uendelige mængder. Solcelle- eller vindmøllestrømmen, som skal benyttes i Power-to-X anlæggene kan desværre kun bruges en gang. Man kan eventuelt konsultere sin seneste el-regning og ved selvsyn konstatere, hvad der sker, når der ikke falder tilstrækkeligt med sne i Norge eller vestenvinden herhjemme har lagt sig. Det synes derfor lidt malplaceret at hælde det grønne brændstof på fly, der lige så godt kunne erstattes af energieffektive hurtige tog, der kører direkte på den producerede strøm.\nBrug brændstof hvor det giver mening\nDe grønne brændstoffer har bestemt deres berettigelse, men brug det nu der, hvor det giver mening! Det kunne eksempelvis være i togtrafikkens eksisterende dieseltog (fx. IC3) og i den internationale skibstrafik. Men den siddende regering har som allerede nævnt desværre fuldstændigt tabt jernbanen og dens mange iboende fordele af syne, så den prioritering er man helt ude af stand til at gennemføre.\nAnderledes ser det ud i for eksempel Frankrig, hvor der er planer om at droppe al indenrigsflyvning, når toget kan gøre den samme tur på under to og en halv time. Eller Østrig, hvor Austrian Airlines har nedlagt ruten mellem hovedstaden Wien og Salzburg og erstattet den med en hurtig togforbindelse. Og når vi nu har fat i alpelandets trafikpolitik, kan det jo også lige nævnes, at landets minister for klima, miljø, energi og mobilitet har sat en stopper for en række ellers planlagte motorvejsbyggerier. I Østrig kan man nemlig godt regne ud, at flere veje betyder mere trafik og dermed øget klimabelastning.\nDet må vel også være på sin plads og spørge om indenrigsflyvning i et lilleput-land som Danmark egentlig har nogen berettigelse ud over ruterne Rønne-København og Aalborg-København. Svaret var jo selvfølgelig enklere, hvis politikerne i tide havde fået besluttet og igangsat den nødvendige opgradering og modernisering af jernbanen. Set på den baggrund rammer Mette Frederiksens udtalelse om, at: ”Når andre lande er for langsomme, så skal Danmark gå forrest”, jo helt ved siden af, når vi igen betragter manglen på ambitioner for den mest energieffektive transportform – jernbanen.\nEn flymotor er krævende\nNu gemmer djævelen sig jo som bekendt i detaljen. I den forbindelse er det vigtigt at huske, at en flymotor stiller ret strenge krav til brændstoffet, så om det rent teknisk vil være muligt at producere grønt brændstof i den rigtige kvalitet og de mængder der kræves allerede i 2025, er nok et åbent spørgsmål. Allerede 4. januar kunne Ingeniøren referere kravene fra ASTM International, som giver en stor udfordring for ambitionerne.\nMå forslaget herfra være, at man i stedet satser sparepengene på at få gjort elektrificeringen af jernbanenettet herhjemme færdig. Det er kendt teknologi, det virker og er stadig den mest energieffektive måde at transportere gods og passagerer på. Men selvfølgelig vil det trække større overskrifter, når Dan Jørgensen ude i Københavns Lufthavn kan sende et fly med grønt brændstof i tanken af sted til Aalborg, end tilfældet ville være, hvis han skulle sende et el-tog af sted fra Hovedbanegården til Struer.\nEmner : BæredygtighedCO2-reduktionPower-to-x\n#1 Claus Rasmussen 5. januar 2022 - 14:14\nVi skal selvfølgelig have\nVi skal selvfølgelig have begge dele.\n#2 Jesper Hansen 5. januar 2022 - 15:21\nRe: Vi skal selvfølgelig have\nEnig. Man kunne passende starte med togdriften, da det er kendt teknologi med hen ved 100 år på bagen.\nFlytrafik kan sagtens være den allersidste brik i den grønne omstilling og kan fint vente til 2040-50 stykker, mens vi får resten på plads, og teknologisk er bedre forberedte.\nNår man ser på hvad der kan gøres med personbiltrafikken og færgerne er det oplagt mere relevant at sætte ind her før flyvemaskinerne, men af de tre lavest hængende frugter (tog, biler, færger) vælger man nu at blæse til angreb på flytrafikken, samtidig med at de 3 øvrige har reelle problemer med at blive omstillet, også primært pga forkert politisk fokus.\nNæste nytår skal vi måske have grøn omstilling af rumraketter?\n#3 Steen Ole Rasmussen 5. januar 2022 - 15:27\nMF og andre mf'ere står sammen\nom den store fortælling, som går på, at enhver mangelsituation kan overvindes med øget forbrug og produktion. Det faktum, at grønt brændstof til fly vil være en yderst begrænset ressource i al overskuelig fremtid, og at fly som sådan har tabt på forhånd i konkurrencen med andre transportmidler, hvad energieffektivitet angår i et lille bitte fladt land som DK, er uden betydning for den politiske markedsværdi, som Mette Frederiksen (MF) og andre medlemmer af folketinget (mf'ere) går efter i et og alt.\nBilledet på vindersegmentet, der må op i 12 kilometers højde for at være noget, handler om MFs og andre mf'eres tabende vinderkultur. Det er dem, der hænger med røven nederst i økologisk og realøkonomisk forstand uanset hvor højt op, de må for at føle at de er noget og uanset hvor overstimulerede deres pengeøkonomi er blevet via underskud på statsbudget og finanssektorens gigantiske udpumpning af lånepenge i markedet.\nRealøkonomi og forpligtende grænser for vækst er ikke en del af deres verden.\n#4 Chris Bagge 5. januar 2022 - 15:38\nVi kan ikke kapruste med nordmændene\nDen kære minister burde skue mod Nord. Grundet sin natur er de norske luftfartsmyndigheder, Avinord, gået meget aktivt ind i alternativer, med hele den norske oliefond i ryggen. Med det relle behov og den pengetank så vil Norge, hvis det er teknisk muligt, for længe siden flyve på kryds og tværs i landet med deres 'grønne' fly når ministeren hopper på flyet i Kastrup Lufthavn.\n#5 Hans Henrik Hansen 5. januar 2022 - 16:29\nUS Army er skam allerede i gang med omstilling til grøn ammunition!:\nIn a peer-reviewed paper published by Chemistry – A European Journal, researchers from the U.S. Army Combat Capabilities Development Command’s Army Research Laboratory and Purdue University describe the synthesis of new environmentally friendly primary explosive materials. These green replacements could find application in small, medium and large caliber bullet and gun propellant ammunition...\n#7 Erik Holm Gregersen 5. januar 2022 - 16:48\nPolitikere er jo som bekendt\nPolitikere er jo som bekendt kreative i deres udtalelser, specielt når de får god hjælp af deres rådgivere. Senest i 2025 skal danskerne have mulighed for at flyve grønt på en indenrigsrute og senest i 2030 skal vi kunne flyve helt grønt, når vi flyver indenrigs i Danmark.\n1+1 = 2 , 2 er alle flyruter i Danmark i 2030. Resten er nedlagt.\nStatsministeren har således ikke løget eller talt falsk om intentioner. Det hander jo blot om hvilket øje man sætter til kikkerten.\n#6 Michael Cederberg 5. januar 2022 - 16:51\nJernbaner i Danmark er langsomme\nAlt indenrigstrafik i Danmark udgår fra København. Det er kun ruterne til Aalborg og Rønne der giver en reel tidsbesparelse i forhold til toget. Der er den til gengæld værd at tage på og dyr at gøre noget ved fordi man i praksis skal opgradere hele ruten. Læg så oveni en begrænset flytrafik i forbindelse med vidererejse fra CPH. Her kan toget aldrig konkurrere nærmest uanset hvor mange penge der hældes i skinner.\nDet er således ganske dyrt at udbygge jernbanenettet til at kunne løse samme opgave som flyene og sandsynligvis vil produktet stadigvæk være ringere rent tidsmæssigt. Det skal set i lyset af at mængden af indenrigsflytrafik i Dannevang er ganske lille i forvejen.\nDisse tog ville også skulle konkurrere med nye elektriske fly. United Airlines har lagt en ordre på 100 ES-19 elektriske fly i 2026. Flere andre flyselskaber har lagt ordre ind på samme. Forventet range er 400 km. Det er mere end nok til Danmark. Og det kan rulles ud hurtigt. Jernbanerne skal bruge milliarder og mere end 20 år på at udskifte signaler ... jeg tør slet ikke tænke på hvor mange hundrede år det ville tage at få togene til at køre signifikant hurtigere eller hvad det ville koste.\nSå vi skal nok nå zero-emission indenrigsflytrafik i Danmark i 2030. Men det er ikke vores håbløse statsministers fortjeneste. Det er den teknologiske udvikling på kloden der skaber muligheden. Det er heller ikke noget der batter noget men det gør nok heller ikke noget. For præsentation synes ofte vigtigere end substans for regeringen. Men grønt ser det ud …\n#7 Thomas Pedersen 5. januar 2022 - 17:03\nMan kunne passende starte med togdriften, da det er kendt teknologi med hen ved 100 år på bagen.\nEr man ikke så rigeligt i gang med togdriften?\nSamlede investeringer for 2-3 cifret milliarbeløb.\nMen et batterifly, eller et sparsommeligt fly på VE-fuel mellem Aalborg og København ville altså være genialt. Folks tid er trods alt også noget værd.\nPS: Hvis jeg skal flyve fra CHP om morgenen, så kan jeg stå senere op ved at tage tog fra Trekantsområdet end fly. Håber flere er opmærksomme på dette. Og det kunne sørme være smart, hvis man kunne bestille billetten samtidig. Ved at gøre det selv løber man en stor risiko ved forsinkelser, såsom nedfaldne køreledninger (hvem sagde "batteritog"? Det gjorde jeg...). Jeg ville ikke gøre det på familiens ferierejse.\n#8 Claus Pedersen 5. januar 2022 - 17:32\nRe: Jernbaner i Danmark er langsomme\nPå trods af landets lidenhed foretages der også rejser der ikke omfatter Kbh. Hvad med Slagelse-Aalborg, Korsør-Randers, Odense -Struer osv osv. Derfor bedes man byde passagererne moderne el-tog i hele landet. Og ikke kun de ukomfortable lokaltog i form af dieseldrevne larmende skinnebusser som det meste af det nordlige og vestlige Danmark er udsat for. Statsministerens tale viser at regeringen ikke blot er tonedøv, men populistisk og ganske tæt på at være inkompetent.\n#9 Bent Johansen 6. januar 2022 - 10:32\n"I Østrig kan man nemlig godt regne ud, at flere veje betyder mere trafik og dermed øget klimabelastning."\nIngen vil have mere trafik. Ingen synes motorveje pynter på landskabet. Alle vil være klima- og miljøvenlige.\nSå hvorfor bygger vi motorveje alligevel? Fordi der er kæmpe samfundsgevinster i dem, og med de penge kan vi øge vores velfærd og velstand.\nMoterveje er ikke målet og har aldrig været de. De er midlet til at betale for bedre uddannelse, flere sygeplejersker, forskning og så videre.\n#10 Bent Johansen 6. januar 2022 - 10:41\nFuld gennemførsel af Togfonden (både 1. og 2. etape) til samlet 28,5 milliarder kroner, vil forøge antallet af togpassagerer med 5.000 om dagen.\nEn del er ny trafik, så ikke engang de 5.000 passagerer kan forventes af flytte fra fly og biler.\nDet kan man sammenligne med metroens 290.000 daglige passagerer og S-togets 360.000 daglige passagerer.\nAlligevel støtter jeg Togfondens projekter. Ud fra at ikke alt skal proppes ned i en business case. Men jeg er efterhånden i tvivl om Socialdemokratiet og venstrefløjer gør. DF er allerede sprunget fra.\n#11 Bent Johansen 6. januar 2022 - 11:08\nRe: MF og andre mf'ere står sammen\nden store fortælling, som går på, at enhver mangelsituation kan overvindes med øget forbrug og produktion..............via underskud på statsbudget og finanssektorens gigantiske udpumpning af lånepenge i markedet.\nLige præcis! Og netop derfor vil jeg gerne høre venstrefløjens forklaring på, hvor ressourcerne til flere sygeplejersker, tidligere pension, flere pædagoger, mere miljø og klima, renere vand, mindre fiskeri, mindre landbrug og alt det andet venstrefløjen vil bruge ressourcer på med en statskasse der i forvejen er i minus, skal komme fra?\nVenstrefløjen hader vækst. Ud over vækst i udgifter. Det hænger jo ikke sammen.\n#12 Torben Mogensen 6. januar 2022 - 11:22\nMan skal huske at gange med rejsens længde. De fleste metrorejser er under 10km, og de fleste S-togsrejser under 20km, mens Intercitytogrejser typisk er over 100km og regionaltogsrejser over 30km. Så 5 000 rejser på disse svarer nok til 50 000 metrorejser eller 25 000 S-togsrejser.\n#13 Steen Ole Rasmussen 6. januar 2022 - 11:54\nOg netop derfor vil jeg gerne høre venstrefløjens forklaring på\nDen kritiske distance til snæver pengeøkonomisk ikke realøkonomisk vækst er i generationer forsøgt italesat som venstrefløjspolitik inden for det fattige orienteringsmønster, som har præget og præger de ideologiske tilgange til alle de udfordringer, som menneskets "succes" har givet mennesket. Alt, hvad der registreres inden for dette mønster er højre eller venstre.\nVækstfilosofien er dog i den grad inkarneret ideologisk arvegods, tilhørende begge (mere eller mindre ydre)fløje, hvorfor kritikken af den er hjemløs og uden hold i virkeligheden for dem, der kun kan se højre og venstresnoede positioner og problestillinger for sig.\nDet er et faktum, at pengeøkonomisk vækst ikke (kun) er løsningen på de problemer, der skyldes pengeøkonomisk vækst. Og de løsninger, der kun kan se den pengeøkonomiske vækst som forudsætningerne for at løse de problemer, som skyldes den pengeøkonomiske vækst, kan ikke se fakta/paradokset i løsningsforslaget. Begge fløje i dansk politik vil vækste sig ud af de problemer, der skyldes vækst.\nDK har i øjeblikket verdensrekord i smitte med omikron. Danskerne er reduceret til en flok forsøgskaniner, og mangelen på sygeplejesker skyldes bl.a. det faktum at styrelserne har valgt at prioritere hensynet til økonomien højere end folkesundheden. Fra dag et har de økonomisk prioriteter stået højt i hierarkiet af hensyn som SSI og styrelser har udformet deres "proportionalitets"baserede anbefalinger til politik ud fra. Mangelen på sygeplejesker skyldes altså prioriteringen af hensynet til den økonomiske vækst over hensynet til sundhed og sundhedsvæsen.\nMed hensyn til tidlig selvpensionering, så går jeg ind for den også, da jeg selv praktiserer den og er ved at skrive en bog om, hvordan alle kan pensionere sig selv før den egentlige pensionsalder. Den er antivækstbaseret og antivenstreorienteret, da jeg bl.a. argumenterer for at staten skal tage og stikke sine overførsler op i sin egen dertil indrettede, og gøre det muligt for folk at sørge for sig og sit uden at gøre dem afhængige af disse umyndiggørende indtægtskilder. https://www.google.com/search?q=selvfinans...\nNår der pt er stor efterspørgsel på pædagoger, så skyldes det, at folk lønarbejder for meget og at de bliver syge af det. De er lønslaver i den økonomiske væksts tjeneste, og pædagogerne skal afbøde på det. Mindre vækst, mindre behov for pædagoger.\nmere miljø og klima, renere vand, mindre fiskeri, mindre landbrug\nDet er den økonomiske vækst, der er skyld i mangel på rent miljø, fisk i havet, rent vand osv. Og det skyldes bl.a. den måde, som dansk landbrug forvalter de 62% af det danske areal på. I vækstens navn, men på en måde der i praksis ikke giver overskud i pengeøkonomisk forstand (da dansk landbrugs støtte fra det offentlige alt overvejende er gået lige op med bedrifternes gennemsnitlige dækningsbidrag), har dansk landbrug smadret livet på landet, ødelagt grundvandet og fiskeriet i de indre danske farvande, importeret og hevet tusindvis af østarbejdere op med rode, spredt multiresistente bakterier, osv. Det er begge fløje i dansk politik, der støtter op om statsstøtten til det konventionelle aldeles destruktive konventionelle landbrug. Det er mig en gåde, at man kan støtte dette landbrug, som er en katastrofe set ud fra alle vinkler. Alternativet til det konventionelle landbrug er selvfølgelig en ikke subsidieret produktion af færre men meget mere bæredygtige former for fødevarer. Mindre økonomi og bedre økonomi går her som få andre steder hånd i hånd.\nMen begge fløje i dansk politik taler ikke om andet end om det at vi må have gang i økonomien, så vi kan få råd til at løse de problemer, som skyldes den økonomiske aktivitet.\nBent Johansens ideologisk fikserede orienteringsmønster deler den sygdom, som han prøver på at tøre af den venstrefløj, som udgør den eneste modstander, der er plads til i hans indre univers.\n#14 Bent Johansen 6. januar 2022 - 13:38\nEr man ikke så rigeligt i gang med togdriften? Elektrificering Signaler Batteritog Samlede investeringer for 2-3 cifret milliarbeløb.\nElektrificering Blev besluttet i 1979. Alligevel er vi ikke engang nået til Aarhus endnu. Ikke engang landets to største byer er forbindet med el-tog.\nSignaler Er udskiftning af signaler fra 1950`erne, og nogle endnu ældre, en luksus?\nBatteritog Vel ikke rigtig en investering. Blot tale om at købe tog der har batteri i stedet for tog der har dieseltank.\nTogfonden Det mindst ambitiøse projekt for fremtidig øst-vest. Tunnel fra Nordfyn er mere ambitiøst og Kattegatbro det mest ambitiøse. Projekterne i Togfonden stammer fra DSBs plan 2000. Den udkom i 1988. Kun første etape af Togfonden fra 2013 er der overhoved truffet beslutning om.\nJa, der foregår meget på den danske jernbane for tiden. Det er efterslæb fra mange års underinvesteringer og absolut ikke specielt visionært. Måske lige bortset fra Femernforbindelsen.\n#15 Bent Johansen 6. januar 2022 - 13:46\nDet var naturligvis meget bedre inden industrialiseringen. Den gang for 200 år siden hvor vi kunne forvente at leve til vi blev 40 år og måtte bruge hele dagen på at skaffe os føde. Sikken fest livet må have været. Åh hvem der bare kunne få lov at bruge 3 timer af mit liv på en tøjvask med hånden. Hvordan vasker du dit tøj Steen? Og hvordan skriver du på internettet?\nDer er 318.000 Amish folk (plus Steen) og 7,9 milliarder der ikke er. Jeg tror jurien kan afgøre hvad de fleste ønsker.\n#16 Ditlev Petersen 6. januar 2022 - 14:39\nDer findes også grønne lejemordere. De er blyfri ...\n#17 Steen Ole Rasmussen 6. januar 2022 - 15:31\nNu går jeg sådan set ind for det, som jeg kalder kvalitativ udvikling!\nMin kritik går på, at identificeringen af den økonomiske vækst med udviklingen sætter et perverst kvantitativt mål for vækst lig med selve udviklingen.\nEt mere intelligent mål for udvikling er kvalitativt, noget i retning af et maksimum af livskvalitet for et minimum af forbrug af fysiske ressourcer. Det kræver masser af udvikling, realøkonomisk sans, kvalitetssans, "konstruktiv dovenskab=så meget nytte/mening/kvalitet for så lille pris som muligt".\nHvis man taler transport, så handler det indlysende nok ikke om at skulle 12 kilometer op i luften for at komme 200 kilometer frem! Når MF og andre mf'ere absolut skal op i 12 kilometers højde for at føle at de kommer frem, så er det fordi det bidrager til forbruget, BNP'et, den økonomiske vækst, eller bare billedet på det, som de har forvekslet med meningen med livet, et maksimum af effekter/forbrug med et minimum af mening/nytte=affekt. Når sanserne er svækkede eller sanseligeheden er perverteret skal der meget til, før der opstår lidt affekt. Og når selve den kvantitative økonomiske vækst er det eneste mål for udvikling, der er tilbage, så er det eneste, af det der er tilbage, selve den kvantitative tilvækst. Det er her MF og andre mf'ere er endt op.\nKvalitativ udvikling forudsætter en højere rationalitet end den snævert pengeøkonomiske og omfatter alle former for fri forskning inden for alle videnskabelige grene.\nHverken de privatøkonomiske interesser eller den kvantitative økonomisk vækst skal have patent på udviklingen: https://ing.dk/artikel/kronik-hvem-skal-ha...\n#18 Flemming Froekjaer 6. januar 2022 - 16:50\nSpace X er i gang. I Februar udlovede Elon Musk 100M$ til carbon capture. I december twetede han at de har startet et program for at lave raket brændstof fra CO2 fra atmosfæren.\n#19 Thomas Pedersen 6. januar 2022 - 17:09\nRegeringen taler om at reducere CO2 emissioner, og Svend Poulsen taler om energieffektivitet.\nHvis energien kommer fra VE, så er effektiviteten reelt ligegyldig. Den har kun økonomisk betydning - hvilket vil skubbe al energiforbrug der kan over mod elektricitet.\nKun i specielle tilfælde løser fly og tog den samme opgave. Hvad angår transport fra København til Aalborg er det spørgsmålet om man overhovedet kan sige de løser den samme opgave... Men for kun 100-200 mia kr yderligere investeringer, kan vi skære en time af transporttiden mellem de to "metropoler", så toget kun er 5 gange så længe om det...\nPå lang sigt vil alle tog være elektriske, og formentlig også indenrigsfly. Intra-europæiske fly kan muligvis flyve på brint, men for lange ruter er der ingen realitiske alternativer til kulbrinter, hvorfor de bør anvendes her. Dermed er flytrafik et logisk sted at sende VE-baserede kulbrinter hen.\nSom en trædesten til at anvende de eksisterende fly, og samtidig få gang i produktionen af VE-fuels, er indenrigsflyvning et godt sted at starte. Det er samtidig lettere at stille krav om VE-fuels, og sværere at flytte afgangen.\nVE-fuels i IC3 tog er derimod en elendig idé, da der overhovedet ikke er noget langsigtet perspektiv.\n#20 Benny Amorsen 6. januar 2022 - 17:34\nFrankrigs forslag er allerede gennemført i Danmark\n"Anderledes ser det ud i for eksempel Frankrig, hvor der er planer om at droppe al indenrigsflyvning, når toget kan gøre den samme tur på under to og en halv time."\nNævn en indenrigsflyrute i Danmark som tog kan klare på under to og en halv time. Målet kan nås lige så let i Frankrig: Bare sæt alle franske tog til højst at køre med dansk hastighed.\nDen eneste danske indenrigsrute som betyder noget er Aalborg-København. En Kattegatforbindelse kan ikke i sig selv nå ned på 2 1/2 time på den rute, der skal endnu flere dyre tiltag til. I 2030 snakker vi elfly som flyver direkte vs. dieseltog på en kæmpe omvej over Fyn. Miljømæssigt er der ingen tvivl om vinderen.\nI praksis bliver det nok batteritog i 2030, hvis ellers der endelig kommer visioner ind i togbranchen -- men hvem gider sidde i tog i 4 timer når man kan flyve billigere med elfly?\n#21 Lars F. Jensen 6. januar 2022 - 18:33\n... nye elektriske fly. United Airlines har lagt en ordre på 100 ES-19 elektriske fly i 2026. Flere andre flyselskaber har lagt ordre ind på samme. Forventet range er 400 km. ...\nJeg fløj engang med en Metropolitan fra Tirstrup (Aarhus) til CPH. Vi cirklede imidlertid i lang tid i tyk vintertåge over Køge bugt inden piloten valgte at flyve til Hamburg.\nSamlet afstand 450 km + mange cirkler over Køge bugt. Alternativet var - som jeg husker det - Landvetter 420 km + cirkler.\n#22 Jesper Nygaard 7. januar 2022 - 05:19\nRe: Vi kan ikke kapruste med nordmændene\nBlot en lille rettelse. Avinor er ikke en myndighed. De er Norges ANSP (Air Navigation Service provider), lige som NAVIAR er det i DK. Så det er primært flyledere, som driver enroute luftrummet og de fleste lufthavne deroppe.\n#23 Jesper Nygaard 7. januar 2022 - 05:47\nJeg fløj engang med en Metropolitan fra Tirstrup (Aarhus) til CPH. Vi cirklede imidlertid i lang tid i tyk vintertåge over Køge bugt inden piloten valgte at flyve til Hamburg\nMystisk at han ikke fløj jer tilbage til AAR, men lad det nu ligge. Går ud fra du taler om en Fairchild Metro? Det et fly som ikke er ILS CAT III (eller I og II) godkendt, så den skal ha ret meget sigbarhed....\nFly skal ha brændstof med til 45 minutters holding, plus til nærmeste brugbare lufthavn. Så hvor meget reel rækkevidde har den lille svenske ES-19 raket mon??\nKan selvfølgelig være man bliver nød til at lave nogle andre regler til el fly. Nogle ekstra liter Jet A-1 spiller ikke den store rolle, det gør ekstra batteri kapacitet... På korte ture har man en bedre ide om hvordan vejret er på destinationen ved afgang. Hvis man samtidig laver el-flyene ILS Cat III, så vejret en mindre faktor. Og vælger man kun at flyve på lufhavne, hvor der er flere baner, så kan man måske også argumentere for at der er mindre risiko for en ulykke som lukker lufhavnen helt og derved skære på kravene til fuel til holding/altenate.\n#24 Jesper Nygaard 7. januar 2022 - 06:39\nIde til en lille jernbane revolution??? (måske)\nJernbanen har den fordel at den kan være flexibel ved at ha mange stop og man dermed kommer tættere på din endelige destination. Det samtidig dens store udfordring, da det får rejsetiden til at stikke af.\nEfter klima er blevet så hot et emne, har jeg tit gået og spekuleret over om man ikke kunne få begge dele (flexibilitet og hastighed) ved at lade vogne koble af og på togstammen, mens den er i fart???\nEr der nogen som ved og det har været undersøgt?? Med GNSS og laser/radar afstands måler mm, så burde det sagtens kunne lade sig gøre i dag.\nDet kræver selvfølgelig det er eltog, så der ikke skal være en diesel motor i alle vogne. Men det skal det jo alligevel være, for at det kan konkurrere med fly på co2 parameteren.\nMan ville endda kunne få endnu mere flexibilitet, da Intercity(lyn) toget ville kunne koble en vogn af, som så kan blive regional og stoppe på flere af de stationer som IC normalt ville blæse forbi.\nEneste udfordring jeg lige kan se er med de vogne man ønsker at koble på undervejs. Det lille "transfer tog" ville skulle afgå fra stationen inden hovedstamme kommer forbi, så den har tid at komme op i fart. Og det i så god tid at hovedstamme ville kunne nå at bremse ned, hvis transfer toget får defekt og ikke kommer op i hastighed som planlagt. Hvis vi snakker nybygget skinner, så kan dette selvfølgelig løses ved at ha et ekstra parallel spor et stykke efter hvor station, hvor transfer grisen kan accelerere, mens det bliver overhalet af hovedstammen og derefter kobler på bagerst.\nOg så er der noget logistik med passagerer som ikke skal så langt. Hvis det kommer på toget via en vogn i front og så skal af via en vogn bagerst, så skal de bevæge sig gennem hele toget.\nEr der nogen her som ved hvad der er af hastighedsbegrænsninger for gennemkørende tog på stationer?? Og hvor lang tid ville det ta for et tog at køre KBH-AAL nonstop med de nuværende hastighedsgrænser??\nMed de nuværende danske jernbane forhold kommer det næppe helt til at kunne udkonkurrere fly. Men forestil jer dette princip implementeret på et fransk TGV eller spansk AVE?? De er endnu mere ramt at stoppene, da det tager længere tid at bremse ned og accelerere. Jeg ved AVE og TGV m.fl. kan køre langt over 500 km/t. Jeg ved ikke hvorfor de ikke gør det i normal service, men gætter på det mest et energi spørgsmål. Hvis stoppene lige pludselig var taget ud af rejsetiden og hastighed dermed blev større faktor, så kunne man vel godt forestille sig hastigheden blev sat op.\nPinlig. Kun kbh-Ringsted med farve\n#25 Niels Abildgaard 7. januar 2022 - 08:52\nDet kan også have været en CV440 Convair Metropolitan\nIndenrigsruterne i danmark er generelt 2/3 så lange med fly som med tog.\nEn ATR72 flyver bruger 20gram fuel per km per passager i Danmark.\nTog skal ikke køre ret hurtigt for at bruge mere\n#26 Kristian Glejbøl 7. januar 2022 - 09:12\nTog kan køre med strøm direkte fra køreledning uden noget PtX cirkus\n#27 Kristian Glejbøl 7. januar 2022 - 09:22\nRe: Ide til en lille jernbane revolution??? (måske)\nDet er en super god ide der virkelig kunne reducere rejsetiden. Vi kunne sende folk til månen for 50 år siden, Selvfølgelig kan vi docke to togstammer sammen on the fly i morgen (hvis vi gad). Det er muligt at vi ikke har den togspecifikke teknologi færdigudviklet det, men naturligvis kan det lade sig gøre. Den nødvendige byggeklodser (man ikke havde for 30 år siden) er at finde i enhver moderne mellemklassebil. (Parkeringssensor og radar fra adaptiv fartpilot)\n#28 Niels Abildgaard 7. januar 2022 - 09:22\nVi laver et patent. En togkøreplan som viser afgang og ankomst med de for øjeblikket målte vindpust og bølgeskvulp styrker samt solintensitet. Vi er rige inden lørdag og gavner miljøet.\n#29 Kristian Glejbøl 7. januar 2022 - 09:35\nEn togkøreplan som viser afgang og ankomst med de for øjeblikket målte vindpust og bølgeskvulp\nDu lever i en fortid, velkommen til nutiden (håber ikke fremtiden bliver for skræmmende for dig)\n#30 Peter Moselund 7. januar 2022 - 10:15\nIfølge Royal Society's\nIfølge Royal Society's rapport om Efuels er det ca 5 gange mere effektivt at drive et transport middel på batterier end på PtX brændstof. PtX brændstof skal derfor kun bruges til transport hvor batterier simpelthen er for tunge til at kunne levere den nødvendige energi. Alt andet skal køre direkte på el hvis vi skal blive CO2 neutrale. På Fly og containerskibe udgør brændstoffet op til henholdsvis 45% og 9% af den samlede vægt - de kan ikke klare sig med et brændstof der er 5 gange tungere og er nød til at bruge PtX. Stort set alle andre transportformer bør elektricifiseres. Der er derfor ingen fremtid i at gøre andet end at elektrificere togene enten ved hjælp af kabler eller hvis det er billigere med batterier evt med batteriskift hver 100-200 km, hvis det er for langsomt at lade dem op.\n#31 Torben Mogensen 7. januar 2022 - 11:24\nDer skal også opladningsinfrastruktur. En metode, jeg har set, er at lade batterierne op på stationerne, når toget sætter passagerer af og tager passagerer på. Det er næppe nok til at stå alene, men det kan forlænge køretiden mellem de langvarige opladninger (eller batteriskift). Infrastrukturen til dette koster nok lidt mere end blot at oplade batterierne i remisen, men man kan bruge færre togsæt.\nMen alt andet lige er det nok billigere end køreledninger hele vejen. Og til ruter med mange stop er det nok en fin løsning.\n#32 Torben Mogensen 7. januar 2022 - 11:31\nRe: Ifølge Royal Society's\nPå Fly og containerskibe udgør brændstoffet op til henholdsvis 45% og 9% af den samlede vægt - de kan ikke klare sig med et brændstof der er 5 gange tungere og er nød til at bruge PtX.\nContainerskibe kan måske i fremtiden supplere med vind (f.eks. dragesejl eller Darrieusrotorer), men det kan næppe stå alene.\nTil fly kan man håbepå, at batterierne bliver lettere over tid, eller man kan integrere strømlagring i de strukturelle elementer, så det ikke er ren ekstravægt. F.eks. kan vinger af skiftevis lag af kulfiber og isolerende materiale virke som kapacitanser, der kan levere strøm til opstigning, mens cruising sker med almindelige batterier.\n#33 Erik Petersen 8. januar 2022 - 09:38\nHele ideen om skal skulle spare på energien ud fra et nobelt og moralsk standpunkt er forkert.\nDet er forbruget at fosile brænsler der forurener og giver problemer med vejr, oversvømmelser, retardering af IQ, hjertekar sygdomme, m.m. og det eneste man som lovgiver skal gøre er at belægge disse brænsler med en afgift der skal bruges til at betale for skaden, og midlertidigt forhøjet til at betale for den skade der allerede er sket.\nForbrug af energi er derimod i tæt sammenhæng med velstand. Energi er den "force multiplier" der lader mennesker bruge deres intelligens til at bygge en bedre verden, det øjeblik energiforbrug bliver dømt dårligt, er det øjeblik det vil begynde at gå tilbage for os.\nHvorfor skal du flyve når du kan tage et tog. Hvorfor tage et tog når du kan cykle. Hvorfor skal du overhovedet af sted, når du kan facetime.\nAt rejse er at leve! skulle nogen være i tvivl.\nSpaceX starship giver dig mulighed for at flyve over atlanten hurtigere end du kan tage toget til jylland. Det er den fremtid vi vil have, ikke nogle dumme ladcykler.\nJeg ser i kommentarerene at man vil investere 30 mia på at kunne flytte 5000 mennesker om dagen, eller 6 mio kroner pr person, og jeg formoder driftomkostninger kommer oveni. Jeg håber det er forkert, men det illustrerer hvor forældet toget er i en verden med biler, specielt nu hvor de selvkørende er lige om hjørnet.\n#34 Michael Cederberg 8. januar 2022 - 11:27\nNemlig. Jeg ønsker mig et liv med opulens og fremskridt. Ikke askese og stilstand. Hvor der fra stikkontakten flyder en evig strøm af billig elektricitet sådan at jeg aldrig behøver slukke lyset. Med transport-maskiner der tager mig derhen hvor jeg vil uden at jeg behøver følges med andre eller indrette min hverdag efter dem. Hvor varer kommer til mig fra hele kloden og hvor jeg ikke skal dyrke dem selv i eget pløre.\nDet skal naturligvis ske på en måde som ikke ødelægger jorden. Det vil bl.a. sige at fossile brændstoffer er ude. Det betyder også udstrakt genbrug (men uden at jeg skal sortere mit affald i 20 forskellige skraldespande). I en lang fremtid betyder det også tog nogen steder men som supplement til fly. Ikke i stedet for.\n#35 Per T. Hansen 8. januar 2022 - 12:10\nJenrbane kontra fly og andre transportmidler\nHvis Jernbanen rundt i hele Danmark fungerede ligesom metroen gør i København, og der konstant, dag og nat, gik tog, så ville tog være et effektivt transportmiddel på de kortere til mellemlange ruter, lav et landsdækkende "metronet" hvor moderne tog køre konstant og gerne i en moderniseret udgave uden lokomotivfører som i metroen, det kunne være en vision for fremtiden i stedet for alle disse her langsommelige halve lappe og tøveløsninger.\nTid er også penge, uanset hvordan man vender og drejer det, så hvis man ønsker at flere skal bruge toget, så skal tognettet for det første optimeres, og sandsynligvis mere eller midnre erstattes og opbygges på ny.\nTænk sig hvis man i stedet valgte at lave en helt ny plan for jernbanen/et nyt højeffektivt offentligt transportmiddel, som skal afløse det eksisterende på sigt, det ville nok være en bedre løsning.\nHvorfor overvejes der ikke også nye teknologier der kunne hæve det hele til the next level i stedet for at bygge oven på gammel utilstrækkelig infrastruktur. Hvad med f.eks. magnetbaner til afløsning af det nuværende banenet i steddet? Jeg efterlyser reelle visionerne på dette område hvis man virkeligt ønsker flere over i offentlig og kollektiv grøn transport.\nTog til udlandet er et helt andet kapitel, og på jyllands siden er der sågar kun et eneste spor i øst og det er en meget følsom infrastruktur hvis folk skal begynde at gøre sig afhængig af at bruge dette på f.eks. arbejde nord og syd for grænsen. I Vestjylland har man bumletog, her er banen slet ikke gearet til andet end hyggeture udi det blå, hvordan i alverden skal man så få folk over i toget for alvor?\nTog er i dag for langsomme, upålidelige og ikke ligeså fleksibelt som f.eks. biler og fly har en længere rækkevidde på kortere tid, det er disse udfordringer og vilkår man bør kigge på hvis man ønsker at ændre oget som helst, grønt eller ikke grønt.\n#36 Nicolai Hanssing 8. januar 2022 - 13:28\nGrønne indenrigsfly eller\nIngen af delene, istedet elektriske ground-effect fly aka "eraknoplanes"\n#37 Jens Olsen 8. januar 2022 - 15:40\nDet var naturligvis meget bedre inden industrialiseringen. Den gang for 200 år siden hvor vi kunne forvente at leve til vi blev 40 år og måtte bruge hele dagen på at skaffe os føde. Sikken fest livet må have været.\nDer hvor det rent faktisk var meget bedre var inden agerbrugets opfindelse. Her sker er markant nedgang i sundhedstilstand og livslængde samtidig med en markant øgning I arbejdstid.\nDer kan selvfølgelig være undtagelser, men dette er det typiske billede for stenalderkulturer på tværs af tid og sted.\n#38 Niels Abildgaard 8. januar 2022 - 16:14\nUden agerbrug ingen øl ad libitum.\nMed agerbrug fulgte desværre adel,præster ,konger,jernbaner og skat ,men alt i alt et fremskridt\n#39 Hans Jørgen Nielsen 8. januar 2022 - 17:14\nMon ikke du bør læse op på hvornår agerbruget opstod?\nInden da havde vi jægerfolket, og mon ikke de spiste en del kød.\nVar agerbruget så en tilbagegang i ernæring? Nok ikke hvis vi spørger halvmilitantiske veganere i dag.\n#40 Hans Jørgen Nielsen 8. januar 2022 - 17:20\nRe: Jenrbane kontra fly og andre transportmidler\nDet kræver jo et ligeså fint net med max få hundrede meter til nærmeste station, og det er selvsagt temmelig urealistisk.\n#41 Ditlev Petersen 8. januar 2022 - 21:31\nMen han har jo ret. Jæger-samlere arbejder meget lidt, men deres befolkning kan ikke være ret stor. De kan hygge sig med at fortælle historier, mens de bøder net og ruser eller fikser deres fine våben. Med agerbruget følger større befolkning, alkoholisme (evt. i omvendt rækkefølge), bøvede vittigheder og alskens rædsomme sygdomme på grund af den stationære levevis (lopper) og de mange naboer (og møg i gaderne). Dertil fik nogle, især den nye jordejerklasse, administratorer og peæsteskab, problemer med overvægt. Huller i tænderne dukker også op, selv om nomader omkring den arabiske halvø kan have fået det tidligere (dadler). Problemer med snorken og visdomstænder er også en civilsatorisk nyskabelse.\nDer er selvfølgelig også fordele. Og det er nærmest umuligt at gå baglæns.\n#42 Per T. Hansen 8. januar 2022 - 22:49\nJeg taler ikke om en udvidelse af metroen, jeg taler om en drift og effektivitet som metroen. Der skal naturligvis ikke kun være 100 meter i mellem stoppene, men gerne et stop i hver en by/landsby på vejen.\n#43 Hans Jørgen Nielsen 8. januar 2022 - 23:12\nJeg kommenterer jo netop et jernbanenet som du ønsker dig; "Hvis Jernbanen rundt i hele Danmark fungerede ligesom metroen gør i København, og der konstant, dag og nat, gik tog, så ville tog være et effektivt transportmiddel på de kortere til mellemlange ruter, lav et landsdækkende "metronet" hvor moderne tog køre konstant og gerne i en moderniseret udgave uden lokomotivfører som i metroen"\nDette net skulle som jeg forstår dig være ligeså dækkende for folks transportbehov, som Metroen er for københavnerne, - right?\nDu skriver endda nu at dette jernbanenet skulle nå ud til landsbyerne. Må jeg foreslå at du tar' et grundigt kig på et detaljeret Danmarkskort inden vi diskuterer videre.\n#44 Per T. Hansen 9. januar 2022 - 11:12\nJeg taler om afgange, automatiseret og konstant drift, ikke specielt om flere stationer end i dag, men gerne hvor det giver mening, og selvfølgelig kan det ikke være ligeså dækkende som i mellem gaderne i København, kald det er fortalelse eller en overdrivelse for at fremme forståelsen, men her synes jeg måske også du flueknepper lidt frem for at gribe den overordnede vision.\nStørste problem i dag er afgange, hastighed og pålidelighed, hvis togene, i en modene version, kørte som metroen, altså i hele tiden, lad os sige med 15- 30 min interval på stationsplan, bare som eksempel, og heller ikke lukkede ned om natten, så ville det blive et langt mere brugbart og effektivt transportmiddel som mange flere ville gøre brug af.\nDet var det der var min pointe, ikke at det skulle være en metro der stoppede for hver 100 meter, det kan jo kun lade sig gøre i en storby og vil ikke give mening til rejser landsdele imellem, det synes jeg er og var underforstået. Men principperne for metroen, driften, automatiseringen, effektiviteten osv. bør også, hvis viljen er der, kunne udbredes til et større net som jernbanenettet, eller et helt nyt net af en helt anden teknologi og moderne karakter som skrevet.\nJeg ved godt det ikke sker i morgen, men det her kaldes en vision, den er til fri inspiration for en retning eller løsning man også kunne vælge frem for at lappe og bygge oven på gammel nuværende teknologi og infrastruktur. Vi er et forholdvis rigt land, men visionær det kan vi ikke kalde Danmark og slet ikke når vi taler transport og infrastruktur, her sker tingene som regel på en meget forsinket bagkant og aldrig med rettidig omhu.\n#45 Hans Jørgen Nielsen 9. januar 2022 - 12:43\nOK – så du ønsker pålidelige tog som kører med 15 – 30 minutters interval på det eksisterende banenet, også om natten?\nJeg tvivler på at du fik kigget på danmarkskortet, endsige en DSB køreplan. De danske stationer ligger i byerne men langtfra alle byer. Det er de færreste landsbyer som har en togstation, men dem er der til gengæld over 5 tusinde af. Læg dertil dem som bor udenfor selv landsbyer. Gælder din plan også for dem?\nHvor langt kan man have til stationen inden det kan forsvares at vælge bilen i stedet, selv med den hyppige drift? Jeg kan for mit eget vedkommende nævne at jeg har 24 kilometer til nærmeste togstation, og jeg bor i centrum af en landsby, hvilket til dels er defineret af at busholdepladsen faktuelt er under 10 skridt udenfor min hoveddør (jeg skal nærmest kante mig rundt om skiltet, hvis jeg vil pudse ruden udenfor, som jeg kan kigge ud af ved mit tastatur nu). Busserne har til hverdag en køreplan med timedrift, - vistnok. Jeg har aldrig nærlæst den eller kørt med bussen på trods af at jeg har boet her i snart 10 år. Busserne kører nemlig ikke til steder som jeg kan bruge til noget, og det samme gælder toget fra den ”nære”/fjerne togstation ligegyldigt hvor ofte de end kører. Jeg kigger jævnligt op når bussen kommer og den er oftere tom end med passagerer.\nMon min transportsituation er særlig speciel og mon ikke de mange tog kommer til at køre tomme rundt? Miljøvenligt?\nMisforstå mig ikke, jeg råber ikke på mere offentlig transport.\n#46 bo geerters schmidt 9. januar 2022 - 13:24\ndet virker fuldstændigt\ndet virker fuldstændigt ulogisk , at promovere noget som i følge fly producenterne først er realitisk i 2035. når man nu har invistere milliarder i opgradering af borgernes jernbaner,med\nelektrificering,nyt signalsystem, samtidig med sporopgradering og nye tog, der kan og skal bruge alle disse forbedringer.\nselvom det ikke er fransk tog tilstande.Kunne man gøre som i frankrig. hvor man skal vælge toget som erstatning hvis muligt.\nnæste nytår skal vi ha grøn omstilling i folketinget og resten af landet ikke bare højtflyvende visioner på power point.\nvi hør samtig trafikministeren, der har travl med at genindføre nattog her og der. hvordan om man må spørge hænge det sammen, vi for jo dagligt bekræft at inden for regeringstaben ikke taler sammen undtage når der skal spares på logning af data. når nu visionen om den danske vacinefabrik er faldte til jorden,skal vi nok også ha en egen fly fabrik.\n#47 Hans Jørgen Nielsen 9. januar 2022 - 14:05\nRe: det virker fuldstændigt\nKunne man gøre som i frankrig. hvor man skal vælge toget som erstatning hvis muligt.\nSom at finde holger - undskyld Holger\nHvis Danmark gjorde som Frankrig så blev disse tog kun for folk som bor i de fem største byer.\n#48 Kristian Glejbøl 9. januar 2022 - 14:08\nHvis Danmark gjorde som Frankrig så blev disse tog kun for folk som bor i de fem største byer\nPå samme måde som de fly vi diskuterer?\n#49 Per T. Hansen 9. januar 2022 - 14:47\nDu griber jo lidt selv min pointe, nemlig at den offentlige trafik udenfor København (metroen) ikke er tilstrækkelig god, det er sådan set bare budskabet til alle dem der ønsker os over i den offentlige transport. Så derfor tænkte jeg tanken, hvad skulle der til for at jeg ville gøre mere brug af den offentlige trafik og deraf mit indlæg.\nEj heller går jeg ind for tvang, men jeg går ind for nudging og konkurrence i den forstand, at hvis et offentligt tilbud en dag, også i f.eks. det jyske og fynske, kan konkurrere med f.eks. bilen, så kunne man måske "lokke" flere over i denne på frivillig basis og billigere penge.\nDu er meget firkantet og bogstavetro i din tolkning af mit bud på hvad sådan en vision for en ny løsning kunne være, men det er jo bare en bold jeg kaster op, den er ikke gennemtænkt. Men noget sådant vil kunne få mig til at bruge offentligt trafik i langt større grad end jeg gør i dag, der kan gå år i mellem!\nMht. natkørsel så var det i kontekst til egen erfaringer hvor jeg har været til div. sammenkomster i andre ret store danske købsteder hvor der f.eks.har været alkohol involveret og man derfor ikke selv kunne køre hjem, og her har jeg faktisk mindst to gange for år tilbage, oplevet at være strandet på Fredericia banegård da der ikke gik tog videre i natten mod øst, vest eller syd og lignende oplevelser ved jeg at jeg ikke ene om. Samtidigt ved jeg også, at mange unge gerne vil gå i byen i andre byer, og det gør de også, men de tager bare ikke det offentlige fordi det ikke virker, og så kan man jo selv tænke sig til de fristelser det kan give når pengene er små og bilen eller en taxa reelt er de eneste muligheder, det kan jeg i hvertfald selv huske da jeg boede på landet i en lille landsby med en togstation uden togafgange/ankomster om natten og tidlig morgen.\nNår det er sagt, så tænker jeg ikke at det er nødvendigt at "føreløse automatiserede tog" skal køre med 15-30 min interval om natten, men i hvertfald en gang i timen, og hvem siger det skal være store togsæt der kommer forbi. Spørgsmålet er også, hvad der skal komme først hønen eller ægget, jeg tror at hvis mulighederne er der, så skal brugerne nok komme til, der var heller ingen der brugte storebæltbroen før den var der ect.\nIgen, så skal der ikke føres tog ud til hver en landsby, måske blot dem der allerede ligger på de nuværende strækningerne i forvejen. Men husk jeg også taler om at man kunne genopfinde "jernbanen" og evt. bygge nye nutige strækninger, busser må så klare jobbet videre ud til andre landsbyer og flækker og der har du jo helt ret i, at koordineringen og effektiviteten af disse i dag har meget at efterleve, men de kunne jo starte med at planlægge med udgangspunkt i togenes ankomst til stationer og lignende. Så nej, derfor kan "min plan" heller ikke dække alle, desværre, men det ville kunne forbedre mulighederne for en hel del, især, de unge, gamle, og hvis man ikke selv har elle kan køre bil!\nMit indlæg er ikke et modargument mod bilen, jeg er selv bruger af bil i dag på trods af gågang til både banegård og busstation, men deraf jo også mine indlæg, som i den forstand også er en kritik af den nutide offentlige transport.\nPs. Unskyld mit lange indlæg, men nu tror jeg så heller ikke jeg kan komme det mere præcist hvad jeg mener. :)\n#50 Hans Jørgen Nielsen 9. januar 2022 - 18:28\nTjah - og hvor mange danskere flyver indenrigs 🙄\n#51 Ditlev Petersen 9. januar 2022 - 19:20\nIgen, så skal der ikke føres tog ud til hver en landsby, måske blot dem der allerede ligger på de nuværende strækningerne i forvejen. Men husk jeg også taler om at man kunne genopfinde "jernbanen" og evt. bygge nye nutige strækninger, busser må så klare jobbet videre ud til andre landsbyer og flækker og der har du jo helt ret i, at koordineringen og effektiviteten af disse i dag har meget at efterleve, men de kunne jo starte med at planlægge med udgangspunkt i togenes ankomst til stationer og lignende.\nRent lokalt så er det faktisk sket, hvor jeg bor. Der er en rutebil, der er koblet på afgang og ankomst af Letbanen i Hornslet. Egentlig ikke så ringe. Men at en stor rutebil det meste af tiden antagelig kører tomt rundt, er bedrøveligt. Det er som om, folk har givet op.\n#52 Chris Bagge 9. januar 2022 - 19:34\nGår ud fra du taler om en Fairchild Metro.\nNej der er tale om en person der lige som undertegnede har fløjet med Convair 440 Metropolitan. Den blev brugt af SAS i stor udstrækning til den korte (inderigs) ruter. Det var fra ca. 1958 og fremad. Det var før vi talte om CAT I, II og III.\n#53 Chris Bagge 9. januar 2022 - 19:39\nSelvfølgelig kan vi docke to togstammer sammen on the fly i morgen (hvis vi gad)\nBeen-there-done-that. ;-)) Det er faktisk det IC3 blev lavet til at gøre. De dokkede godt nok på stationerne men de undokkede 'on-the-fly'. Der er nogen af os der erså gamle at vi har oplevet det ;-).\n#54 Thomas Pedersen 10. januar 2022 - 10:45\nJeg er så hjerteligt enig, at et simpelt thumbs up ikke var nok :-)\nDet er hele årsagen til jeg blev energiingeniør - at energi er årsagen til og en forudsætning for såvel fortidens som fremtidens fremgang rent materielt og direkte efterfølgende socialt og miljømæssigt.\n#55 Anders Johansen 11. januar 2022 - 14:25\nDen del tror jeg kunne være god.\nSom et tanke-eksperiment: Fra KBH starter IC-Lyn med X antal vogne. I Odense kobler den så de vogne af som har endestation der og resten af stammen fortsætter. I Fredericia deler stammen sig hvor en del fortsætter mod nord, en mod vest og en mod syd. Den nordligt kørende stamme frakobler igen ved Århus og har så endestation i Aalborg. Den vestvendte kører til Esbjerg og den sydvendte til grænsen.\nPå tilbagevejen starter hvert togsæt fra hver sin endestation og mødes undervejs hvor de samler sig, så stammen ender tilbage i KBH med samme antal vogne som det startede med.\nDet vil uden tvivl stille krav til skinnenettet at kunne understøtte den slags kørsel, men ikke desto mindre en interessant tanke...\n#56 Anders Johansen 11. januar 2022 - 14:55\nDet kan den heller ikke blive, altså tilstrækkelig udenfor de større byer. Den kan på ingen måde give den fleksibilitet rent rutemæssigt som bilen kan tilbyde, hvor sidstnævnte kan køre direkte fra brugerens punkt A til B, mens førstnævnte i bedste fald kan gøre brug af mange forskelligt forbundne linjer for at bringe brugeren fra dennes A til B. Det er altid det som offentlig transport vil blive evalueret på, nemlig dets fleksibilitet i forhold til andre transportformer. Sekundært evalueres den i forhold til økonomi.\nNår jeg skal på arbejde, har jeg cirka 3 kvarter i bil. Skulle jeg med det offentlige vil den samlede rejse blive 2½ time, netop af ovenstående årsag. Den vil tage mig fra den mindre by jeg bor i til nærmeste større by. Derfra kan jeg tage et tog til den (for mit arbejde) nærmeste større by og skifte til andet transportmiddel der kan køre den sidste distance ud til cirka 10 minutter fra hvor jeg arbejder hvorfra jeg så kan gå. Omvendt når jeg skal hjem, dog har det scenarie ikke indregnet at jeg skal aflevere barnet i skole og hvor der ingen offentlig transport er nærmere end den der stopper her i byen.\nOffentlig transport på landet fungerer primært i de scenarier hvor folk arbejder og har deres almindelige gøremål i umiddelbar nærhed af den første forbindelse. Derfra bliver den rangerende fra en tidsrøver til umulig...\n#57 Jesper Nygaard 11. januar 2022 - 17:32\nEr du sikker på det?? Jeg husker tydelig at ha siddet i toget på Frederecia st, på vej vest på og ventet på de fik koblet af. Dette en gang i starten af 90erne.\n#58 Palle Jensen 12. januar 2022 - 09:42\nIC3 konstruktøren havde indset at dynamisk togdannelse var vigtigt. RUF konceptet kan gøre det langt mere sikkert på grund af den trekantede monorail.\n#59 Jesper Nygaard 12. januar 2022 - 09:51\nRUF konceptet kan gøre det langt mere sikkert på grund af den trekantede monorail.\nHvar får dig til at mene en mono-rail skulle være mere sikker i denne sammenhæng?? Der er mig bekendt ikke nogen erfaringer med alm. tog, som hopper af skinnerne\n#60 Palle Jensen 12. januar 2022 - 10:14\nHvad får dig til at mene en mono-rail skulle være mere sikker i denne sammenhæng?? Der er mig bekendt ikke nogen erfaringer med alm. tog, som hopper af skinnerne\nDrivsystemets evne til at klemme med variabelt tryk mod toppen af trekantskinnen giver bedre muligheder for at udføre dynamisk togdannelse.\nDesuden er alle enheder langt lettere. Togets store vægt og dårlige bremseegenskaber gør det svært at styre dynamisk.\nPå trods af små enheder har RUF systemet kapacitet nok, da mange små enheder giver stor kapacitet og bedre behovs match end store enheder.\n#61 Chris Bagge 12. januar 2022 - 19:58\nJa, det var en af konstruktionsbetingelserne for IC3. De skulle, når de nærmede sig Storebælt koble stammerne fra hinanden, så de enklte stammer kunne køres ind på selvstændige spor på færgen, uden at skulle rangere. Togføreren til det bagerste tog gik hen og lukkede for gennemgang. Derefter klappede han styrepult / front ud af væggen og aktiverede den. Når den var på plads gav han besked på afkobling og to gassen lidt af, Herefter gled den bagerste del lige så stille "i baggrunden".


6 studerende: Det her glæder vi os mest til efter corona | Djøfbladet\n6 studerende: Det her glæder vi os mest til efter corona\nFodbold, fester, fødselsdagsgæster og fysisk undervisning. Det er noget af det, som corona-situationen har fået seks djøf-studerende til at længes heftigt efter.\nEfter en stille sommer er corona-smittetallene steget hen over efteråret, og det har ført til en række restriktioner og retningslinjer, der skaber begrænsninger og afsavn. Det gælder både på studierne og i det sociale liv.\nDet er stadig svært at forudse, hvor længe livet skal være sådan her – hvilket kan gøre længslen efter normalitet endnu større. Så hvad glæder studerende sig allermest til at kunne, når corona-virussen engang er væk?\nDet har vi talt med seks af jer om.\nDianna Korshøj (33 år), kandidatstuderende på sociologi, Aalborg Universitet\n”Jeg glæder mig til et kram! Det bliver rart at kunne se folk i øjnene og kramme uden at tænke på, om det nu er okay. Jeg er virkelig en ”krammer”, så jeg glæder mig til, at det bliver normalt med fysisk kontakt igen.\nHerudover glæder jeg mig til at være et menneske igen. Coronavirussen har fået os alle til at trække os mere ind i os selv, kigge skævt på hinanden og helt undgå andre mennesker. Jeg savner at kunne sige godmorgen til folk, at smile til dem, jeg møder på gaden, samt have fysisk kontakt med andre. Jeg er virkelig træt af den robotagtige interaktion, der hersker for tiden.\nDet bliver også bare rart at kunne være uhøjtidelig igen. Jeg savner at kunne hygge mig og grine sammen med andre mennesker uden at skulle tænke på forsamlingsforbud, afstandskrav og andre hygiejnekrav.”\nAria John Sadigh (21 år), bachelorstuderende på erhvervsøkonomi, Copenhagen Business School\n”Mit største ønske er lidt egoistisk, men for en måned siden startede jeg min egen virksomhed, MyLoca Foods. Hver søndag cykler jeg ud og leverer produkterne privat hos mine kunder. Det er meget coronavenligt, da kunderne slipper for at skulle ud i butikkerne. Men i en tid med coronavirus kan det være svært at få folk til at smage mine produkter og dermed udbrede kendskabet til virksomheden.\nPå det lidt mere personlige plan glæder jeg mig til at kunne gå rundt i byen, uden at folk virker bange eller skræmte over den nuværende situation. Jeg savner at kunne tage til koncerter, fodboldkampe og andre store arrangementer, hvor der skabes denne unikke stemning og en fællesskabsfølelse blandt folk. Dét savner jeg.”\nLukas Storgaard (21 år), bachelorstuderende på HA. Marketing og management branding, Syddansk Universitet\n”Jeg glæder mig til at kunne tage i byen, uden at man hele tiden skal tænke på restriktioner, om man tager hensyn nok til andre, samt hvornår barerne lukker. Det bliver også rart, når festivalerne kører som normalt igen. Jeg har bl.a. overvejet at tage på Tinderbox og Roskilde Festival sammen med nogle venner.\nGrundlæggende set giver det god mening med restriktionerne i denne tid med corona, men det er også trættende og udmattende i længden. Jeg glæder mig meget til at slippe af med dem, og at man hele tiden skal spørge sig selv: ’Har jeg nu husket mit mundbind?’ og ’Tager jeg hensyn nok til andre?’\nRent personligt glæder jeg mig også til at kunne stå på Sydsiden og se Brøndby spille igen. Det er noget, jeg virkelig har savnet, så det bliver rart, når det er muligt! Men ellers glæder jeg mig også bare til et studieliv, der er mere normalt og uden onlineundervisning. Det bliver skønt at kunne vende tilbage til fysisk undervisning, men også det sociale liv på studiet. Jeg savner at gå i skole igen!”\nMathilde Elisa Vendelholt (27 år), kandidatstuderende på politik og forvaltning, Roskilde Universitet\n”Det er lidt mærkeligt for mit vedkommende, fordi jeg glæder mig til noget, som jeg ikke når at få igen. Jeg savner virkelig dét sociale liv på RUC, som jeg havde, før coronavirussen kom. Det får jeg ikke igen, da jeg stopper i studenterrådet til januar, og så mangler jeg blot at skrive mit speciale. Jeg tvivler stærkt på, at vi er kommet tilbage til normaliteten, inden jeg færdiggør mine studier.\nSiden 2014 har RUC været en stor del af mit sociale liv, og jeg har bl.a. været med i studenterrådet, rusvejleder og stået bag baren i vores studiecafé. Jeg savner virkelig det sociale liv på studiet, hvor studerende kan hygge sig med en øl eller to, snakke, grine og ellers bare have det godt sammen.\nHerudover glæder jeg mig til en større sikkerhed i livet og til at vide, hvad man har med at gøre. Fx at man ikke skal bekymre sig om, hvorvidt der lige pludselig kommer nye restriktioner eller lignende, og hvad de får af betydning for éns dagligdag.\nJeg glæder mig meget til en verden, hvor vi bare kan være til stede som mennesker, og hvor vi ikke hele tiden skal tænke over, om vi må holde en fødselsdag, et bryllup eller en stor fest i forhold til forsamlingsforbuddet. Det bliver rart, når dét er en selvfølge igen.”\nJoachim Holst Nicolaisen (26 år), kandidatstuderende på statskundskab, Københavns Universitet\n”Jeg glæder mig til en del praktiske ting i hverdagen. For eksempel at kunne tage på bar uden restriktioner, men egentlig også bare at have en normal hverdag. Min fodboldturnering er netop blevet aflyst pga. det nye forsamlingsforbud, så det bliver rart at komme tilbage til normalen, hvor man kan dyrke sine fritidsinteresser. Og det bliver rart, når det bliver en selvfølge at kunne give hånd og kramme igen.\nJeg glæder mig meget til at have følelsen af frihed igen og til, at man kan tænke langsigtet igen. Lige nu ved man jo ikke, om man kan invitere til fødselsdag, og i givet fald hvor mange gæster der må inviteres.\nJeg plejer normalt også at planlægge min sommerferie mindst seks måneder før, men det kan man ikke for tiden, da rejsevejledningerne konstant ændrer sig, og det er uvist, hvordan sygdommen udvikler sig. Jeg glæder mig virkelig til at kunne planlægge rejser igen.”\nBitten Anker Petersen (27 år), bachelorstuderende på uddannelsesvidenskab, Aarhus Universitet\n”Jeg glæder mig mest til forudsigelighed i hverdagen igen. Det er træls med denne uvished om, hvordan sygdommen vil udvikle sig, og om der kommer nye restriktioner. Jeg føler mig virkelig hæmmet, og livskvaliteten har lidt et knæk med alle disse restriktioner om mundbind, afstandskrav, forsamlingsforbud og lignende. Det går ud over éns sociale liv, og jeg er virkelig socialt anlagt.\nOg så bliver det virkelig rart at kunne holde store sammenkomster igen. Min kæreste blev 30 i år, og det kunne da være rart at holde en stor fest uden at tænke på forsamlingsforbuddet.”


12 ud af 279 ejendomme er tilgængelige og matcher dine filtre. Ryd alle filtre\n12 ud af 279 ejendomme er tilgængelige i København\nVis alle 12 tilbud fra 216 US$\nNr. 1 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n“Jeg valgte dette hotel efter mange gode anmeldelser på Tripadvisor, og det var et rigtigt valg! Jeg boede der en nat sammen med min datter på 14 år. Vi fik en gratis opgradering til et comfort-værelse fra et...”\n“Dejligt hotel tæt på alt i kbh. Vesterbro. Pænt og rent. Alt er rart og der er plads. Morgenmad på værelset er en god ide. Især når man rejser alene. Varme brød. Lidt sødt og juice i køleskabet. Nespresso...”\nVis alle 15 tilbud fra 343 US$\nNr. 3 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\nVis alle 15 tilbud fra 377 US$\nNr. 5 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n6. CPH Hotel\nVis alle 14 tilbud fra 280 US$\nNr. 6 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n“Super beliggenhed meget centralt. værelserne er små men pæne og rene. der er lidt larm fra togene. gode Parkeringsmuligheder ( betaling) morgenmaden er ok men standard. personalet er høflige og serviceminded.”\n7. Hotel Copenhagen\nNr. 7 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n“Rent og pænt hotel centralt beliggende på Islands Brygge, ca 700m fra metrostationen. Vi gav på en søndag i september 2019, 755kr for et lille dobbeltværelse med to adskilte, rimelige senge. Toilet og bad var...”\n“Søgte en billig overnatning, da vi skulle til koncert i Parken og bor i Jylland. Der var styr på tingene da vi kom, og høflig betjening ved indtjekning, fint værelse med det vi behøvede, rent og hygiejnisk på...”\n8. Hotel 9 Små Hjem\nVis alle 5 tilbud fra 366 US$\nNr. 8 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n“Jeg lejede et værelse sammen med min 15-årige søn, som skulle i erhvervspraktik hos Røde Kors. Vi bestilte et dobbeltværelse med morgenmad, køleskab og fælles bad. Vi fik et meget stort værelse, lige over for...”\n“Min kone, 6 år gamle søn og jeg tilbragte fire nætter i en lejlighed i stuen på denne ejendom. Det fungerede perfekt for os. Vi havde to værelser, en med to senge, der også var sofaer, og rigeligt med…”\nNr. 9 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n10. CPH Studio Hotel\nNr. 10 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n“Her får du noget for pengene, med en placering ned til Amager strand. Tæt på metroen, så du nemt kan komme rundt i København. Hotellet er stille og roligt. Du hører stort set ikke trafikken, og her er rent og pænt...”\n“I forhold til vores forventning levede hotellet op til dette. Ikke luksus, men helt OK, inkl. service og morgenmad. Bad lidt for småt, men det gik. Eneste minus, gulv i værelse var temmelig snavset. Det får...”\n11. Cabinn Appartments\nNr. 11 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\n12. Apartments Ålholmvej\nNr. 12 ud af 12 i Hoteller med tekøkken i København med bedste værdi for pengene\nDer er ikke flere ejendomme, der matcher alle dine filtre. Ryd alle filtre, eller se Tripadvisors forslag. De kan være i København eller i nærheden.\nVis alle 13 tilbud fra 273 US$\nNr. 9 af 133 hoteller i København\nVis alle 18 tilbud fra 225 US$\nNr. 10 af 133 hoteller i København\nNr. 43 af 133 hoteller i København\nNr. 14 af 133 hoteller i København\nNr. 50 af 133 hoteller i København