Skal du med på messe? - Stella Care\nYOU RUN blev en succes Michael skal være sammen med sin datter – i mellemtiden passer Frederikke telefonen\n4. maj 2018\tpostet i Nyheder\nMaj måned er fyldt med messer, og i år deltager vi både til DemensDagene og Health & Rehab. Messerne er en perfekt mulighed for at dele alle jeres ideer, ønsker, og holdninger. Derfor håber vi meget I vil komme forbi vores stand, hvor I kan se vores GPS’er og dele jeres tanker.\nDemensdagene afholdes 7.-8. maj på Tivoli Hotel & Congress Center – I finder os på stand 28\nHealth & Rehab afholdes 15.-17. maj i Bella Center – I finder os på stand E0013\n– Denne messe er gratis, og du kan registrere dig her\nCare TrackerdemensDemensDageneGPS til dementeGPS trackingHealth & RehabkundermesseNationalt Videnscenter for Demens


Skønheds branchen – Hvad kan de gøre for dig? - Shopitonline\njanuar 23, 2019\t0\tAf Shopitonline\nMan tror at skønhedsbranchen er ensbetydende med store læber, og mangel på mimik. Men det er langt mere end det, og i dag ved man så meget at man kan lave helt naturlige flotte resultater uden man får ødelagt sit ansigt. Også er det så meget mere end botox og store læber, mulighederne er uendelige, og der er noget for alle i branchen.\nNår vi bliver ældre, mindskes vores fedtdepoter i ansigtet, og dette resulterer i at huden bliver mindre fast at se på. Dette ses ofte b.la. ved nedadvendte mundvige, indsunkne kinder, og andre ting der gør at man ser mindre spændstig ud en tidligere. Ved hjælp fra filler kan man, gå ind og udfylde disse deporter og give ansigtet et lyst. Filler bruges også især meget til at, give læberne og kindbenene lidt ekstra fylde. Længden af fillerens varighed, kan variere meget fra produkt til produkt, og for person til person. Men man siger at filleren varer i alt mellem 2-12 måneder, igen afhængigt af produkt og person. Hvis du ønsker at vide mere om filler behandlinger af enten rynker, kindben, eller læber kan du med fordel besøge skønhedsklinikken Cerix i en af deres butikker, eller på Cerix.dk. her kan du blive guidet til den rigtige behandling for dig.\nBehandlinger af din hud\nDin hud kan af forskellige grunde have behov for fornyet liv, og eller blot hjælp til at blive sig selv igen. Man kan ved hjælp af botox gå ind, og udfylde dybere rynker f.eks. dem man får mellem øjenbrynene eller ved munden. Men hvis man ikke er til botox eller det ikke er rynker der er problemet kan man i skønhedsbranchen også få hjælp til fjernelse af pigment. Pigmentfejlene kan skyldes at man enten har dyrket solen overdrevent, men det kan også være noget man er født med. Og den tredje mulighed er hvis man føler at ens hud mangler glød, eller man er begyndt at få fine linjer som man gerne vil forebygge. Så kan man få en hudforyngende behandling, som faktisk også kan hjælpe på Akne hvis man ønsker dette. En serum, fra et godt brand som The Organic Pharmacy, kan også gøre underværker.\nPermanent hårfjerning er noget der kan hjælpe både mænd og kvinder, da det er noget der kan forkomme hos begge parter. Her går man ind ved hjælp af IPL lys, og ødelægger hårsækkene. På den måde sikre man at hårene ikke kommer ud igen. Det kræver som regel omkring 6-10 behandlinger, at komme helt i bund med den ønskede hårvækst. Man får behandlingerne med i mellem 2 og 4 ugers mellemrum, alt efter hvor på kroppen man ønsker den permanente hårfjerning. Og da man helst skal undgå soldyrkelse når man er i behandling, er det en god ide at få behandlingen om vinteren. På den måde er man også sikker på at være klar og hår fri til når sommeren kommer og man skal i badetøjet.


Du er her: danmarkshistorien.dk Perioder Verdenskrigsepoken, 1914-1945 Besættelsen 1940-1945\nDen sidste del af verdenskrigsepokens danmarkshistorie blev besættelsesårene under 2. verdenskrig. De ’fem onde år’, som man karakteristisk har betegnet tiden mellem 9. april 1940 og 4. maj 1945, fik umådelig betydning for eftertidens nationale og demokratiske selvforståelse. Set i sammenhæng med verdenskrigsepokens danmarkshistorie som helhed tegner besættelsen sig anderledes. I åbenlyse henseender var den en kulmination på tre årtier med ekstremer og brydninger. I andre henseender var den snarere en vigtig, men begrænset undtagelsesperiode, som på længere sigt bidrog til at styrke udviklinger, der allerede var sat i gang i årtierne forud. Det gælder især den demokratiske og folkelige selvforståelse samt tendensen til statslig regulering af økonomien.\nVerdenskrig og besættelse\nDe politiske bestræbelser på at videreføre det velvilligt neutrale forhold til Tyskland i nazismens epoke krævede særlige hensyn. Allerede i midten af 1930’erne bad regeringen den danske presse om at holde igen med kritikken af Tyskland og nazismen. Og selvom regeringen tog initiativer til at styrke det danske neutralitetsværn, var det fortsat indlysende, at man kun ville kunne levere symbolsk modstand mod en tysk invasion. Så da der i foråret 1939 indløb et tysk tilbud til Danmark om en gensidig ikkeangrebspagt, blev underskrivelsen godkendt af næsten samtlige partier i Rigsdagen. Den eneste undtagelse var kommunisterne, som stadig talte energisk for en fælles antifascistisk alliance – en ’folkefront’ – af arbejderbevægelsens partier og moderate borgerlige kræfter. Også kommunisternes antifascisme blev dog snart efter sat ud af kraft. Da Sovjetunionen i august samme år indgik en ikkeangrebspagt med Tyskland, lagde det danske kommunistparti sig loyalt efter den nyeste sovjetiske kurs, trods indre uroligheder og akut modvilje fra omverdenens side.\nSom allerede den spanske borgerkrig 1936-39 og de løbende tyske indlemmelser af naboterritorier viste, skulle der dog mere end en diplomatisk aftale til at afholde Hitler fra at angribe, så snart det var opportunt. Den 9. april 1940 invaderede de tyske tropper Danmark som led i den strategisk vigtige erobring af Norge. Efter kortvarige kampe langs den sønderjyske grænse indvilligede den danske regering i “under protest at ordne landets forhold under hensyn til den besættelse, som har fundet sted”, som det lød i udenrigsminister P. Munchs udtalelse på regeringens vegne.\nTyskerne foretrak da også i første omgang at imødekomme danske ønsker om at bevare de danske politiske institutioner, lade den sønderjyske grænsedragning fra 1920 bestå og officielt fortsat anerkende Danmark som en uafhængig neutral stat. Dagen efter den tyske besættelse dannede Stauning den første samlingsregering ved at indlemme tre ministre fra hvert af de store borgerlige partier, altså Venstre og Det Konservative Folkeparti. Det lagde grunden til et politisk samarbejde hen over midten og et markant ryk til højre i dansk politik. Selvom regeringen forblev socialdemokratisk ledet, så de førende socialdemokrater sig under besættelsen nødsaget til at lægge socialpolitiske mærkesager på hylden og acceptere drastiske forringelser af især arbejdernes livs- og arbejdsvilkår, mens landbrugsproduktionen og store dele af industrien blev tilgodeset. Det lykkedes derved at opretholde arbejderbevægelsens centrale organisationer, men det fik på lidt længere sigt omkostninger for Socialdemokratiets hidtidige næsten-monopol i arbejderbevægelsen.\nSe filmen fra danmarkshistorien.dk's open online course, hvor Niels Wium Olesen fortæller om, hvad den næsten kampløse besættelse betød for samarbejdspolitikken og forholdet til tyskerne. Filmen er godt 10 min. Klik på 'CC' og vælg 'dansk', hvis du vil se filmen med undertekster.\nSamarbejdet mellem de politiske partier blev ledsaget af et gradvist øget samarbejde med besættelsesmagten. Efter de tyske lynsejre i Belgien, Holland, Luxembourg og Frankrig blev den danske regering i juli 1940 omdannet. Den indoptog nu enkelte ministre uden for partierne som erhvervsmanden Gunnar Larsen, og P. Munch blev erstattet som udenrigsminister af den partiløse diplomat Erik Scavenius. Det var små, men betydningsfulde skridt i retning af det ’upolitiske’ ekspertvælde, som erhvervsfolk i den såkaldte Højgaardkreds kort forinden havde foreslået indført i stedet for det parlamentariske demokrati. Samtidig markerede det en mere udtalt tyskvenlig kurs. Den nye regerings tiltrædelseserklæring, forfattet af Scavenius, udtrykte beundring over de tyske sejre og talte om en ”ny tid”, der kaldte på ”et nødvendigt og gensidigt, aktivt samarbejde med Stortyskland”.\nTysk soldat, dansk viking. Hverveplakat fra Frikorps Danmark til kamp mod bolsjevismen i øst. Motiverne for at melde sig til korpset var forskellige og spændte fra økonomiske grunde over eventyrlyst til ideologisk overbevisning. Soldaterne deltog på tysk side i hårde kampe på Østfronten mod Sovjetunionen, og mange døde. Efter besættelsen blev de danske frivillige anset for landsforrædere, og mange blev retsforfulgt. Foto: Frihedsmuseet\nEfter det tyske angreb på Sovjetunionen den 22. juni 1941 affandt den danske regering sig med oprettelsen af Frikorps Danmark, et korps på i alt 3000 danske østfrontfrivillige under tysk overkommando. På tysk foranledning blev det danske kommunistparti forbudt den 22. august samme år, og politiet internerede hundredvis af dets fremtrædende medlemmer – flere end tyskerne havde bedt om. Det var et regeringsgodkendt brud på Grundlovens bestemmelser om foreningsfrihed, og arrestationerne omfattede endda to folketingsmedlemmer, der ellers nød parlamentarisk immunitet. Ud over den belejlige bortskaffelse af politiske modstandere var hensigten dog paradoksalt nok at redde så meget af Grundloven, som det lod sig gøre, ved at vise sig tjenstvillig over for besættelsesmagten. I november 1941 fulgte Danmark denne linje op ved at slutte sig til den tysk anførte Antikominternpagt, dvs. en international antikommunistisk alliance.\nDe skærpede tyske krav og regeringens samarbejdslinje nærede dog også modviljen mod tyskerne og besættelsen. Fra 1942 og frem dukkede modstandsgrupper op. De havde især rødder i henholdsvis konservative kræfter med stærkt nationalt sindelag og kommunistiske kredse, der nu var fri af den stærkt hæmmende tysk-sovjetiske forståelse fra årene 1939-41 og fremover forbandt den nationale frihedskamp med kritikken af de forringede vilkår for arbejderne og solidariteten med Sovjetunionen. Repræsentanter fra begge modstandsbevægelsens hovedfløje fandt også sammen indbyrdes og med repræsentanter for det mellemliggende politiske spektrum i organisationen Frit Danmark og fra 1943 i Danmarks Frihedsråd, der i besættelsens sidste to år koordinerede de danske modstandsgruppers indsats og i stigende grad lignede en alternativ dansk regering.\nModstandsgrupperne agiterede mod besættelsesmagten og udførte sabotageaktioner mod både værnemagten og danske industrivirksomheder, der forsynede tyskerne. Regeringen, der efter Staunings død i maj 1942 kom under ledelse af partifællen Vilhelm Buhl og siden – på tysk foranledning – af Erik Scavenius, fordømte modstandsfolkene og appellerede til befolkningen om ikke at støtte dem. Omtrent samtidig med Scavenius’ udnævnelse indsatte Hitler SS-officeren Werner Best som rigsbefuldmægtiget i Danmark, dvs. som repræsentant for det tyske udenrigsministerium, og general Hermann von Hanneken blev sendt til landet som militær øverstbefalende med hovedkvarter på Silkeborg Bad – i øvrigt et eksempel på, at ikke alle politisk afgørende udviklinger for landet var centreret omkring hovedstaden. Det tyske overherredømme blev stadig mere markant.\nEndnu søgte besættelsesmagten dog at vinde den brede befolknings velvilje, bl.a. ved at tillade kommunalråds- og rigsdagsvalg i foråret 1943. Til rigsdagsvalget den 23. april opnåede samarbejdsregeringens partier over 93 % af stemmerne. Det tydede på meget bred folkelig opbakning til den førte politik. Selv under besættelsesmagtens vinger fik nazistpartiet ikke mere end 2,1 % af stemmerne.\nSamarbejdspolitik og omfordeling\nMed den tyske besættelse blev der blokeret for adgangen til Danmarks traditionelt set vigtigste eksportmarked, det britiske. Det ramte umiddelbart både dansk landbrug og dele af dansk industri hårdt, og navnlig nogle af industrivirksomhederne måtte dreje nøglen om. Til gengæld viste besættelsesmagten sig villig til at aftage en langt større del af landbrugsproduktionen end før samt forsyne Danmark med kul og andre nødvendigheder. På samme måde opstod der nye indtjeningsmuligheder for især landbrug, fiskeri og de industrivirksomheder, der kunne producere til tyskerne.\nIgen så man nogle af de samme elementer af mangel, inflation, social polarisering og omfordeling, der også havde vist sig under 1. verdenskrig. Boligmanglen blev drastisk forværret, og mangel- og fattigdomsrelaterede sygdomme som lungetuberkulose og fnat dukkede op igen. I modsætning til under 1. verdenskrig stod regeringen dog denne gang betydeligt mindre tøvende over for at gribe ind i økonomien med omfattende rationering og prisregulering af basislevnedsmidler. Det var ikke længere valuta, man manglede, men varer, så i stedet for Valutacentralen trådte nu Direktoratet for Vareforsyning til.\nDen omfattende regulering af økonomien tog toppen af lidelserne og inflationen. Mange fik alligevel mindre at gøre med. Arbejdsløsheden steg igen i besættelsens første måneder, men i løbet af krigen faldt den dog betragteligt i forhold til 1930’erne, dels på grund af kombinationen af faldende produktivitet og de nye afsætningsmuligheder i bestemte industrisektorer, dels fordi danske arbejdere blev rekrutteret til jobs i Tyskland.\nNår især byens arbejdere måtte holde for, havde det også at gøre med Socialdemokratiets udstrakte vilje til at finde fælles fodslag med de andre samarbejdspartier – ikke mindst Venstre, der nu måtte suspendere endnu mere af sin principielle liberalisme, men til gengæld førte en utilsløret gårdmandsvenlig politik. Allerede i sommeren 1940 blev pengelønningerne ved lov nedsat med 20 %, og dyrtidsreguleringen – altså kompensation for prisstigninger – blev begrænset. Strejker blev forbudt, og mægling i stridigheder om arbejdet blev lagt i hænderne på et nyt Arbejds- og Forligsnævn domineret af erhvervskræfter og arbejdsgivere, uden nævneværdig indflydelse fra arbejdernes organisationer. Fagbevægelsens top under ledelse af DsF’s formand Laurits Hansen fulgte loyalt denne forhandlingslinje. En overgang forhandlede Hansen endda med tyskerne om mulighederne for at samordne den danske fagbevægelse med den tyske nazistiske Arbejdsfront. Det var et tegn på arbejderbevægelsens akutte svækkelse under besættelsen.\nBåde den nationale fornedrelse, den almindelige økonomiske mangel og de særlige forringelser for arbejderne under besættelsen skabte en udbredt forargelse over de industrivirksomheder, der profiterede på besættelsen og understøttede den tyske krigsindsats, ofte endda med brug af tvangsarbejde. Værnemagere kaldte man dem, og de blev fordømt i vide kredse. Landmændene blev derimod ikke lagt for had af de samme grunde, formentlig både fordi deres samhandel med tyskerne var mindre iøjnefaldende, og fordi Danmark trods alt forblev et ’smørhul’ under krigen sammenlignet med mange andre lande, hvilket var til mærkbar gavn for mange danskere – midt i al tilbagegangen.\nFra 1942-43 og frem begyndte forlydender om den tyske hærs vanskeligheder på både østfronten og i Nordafrika samt om det fascistiske styres nederlag i Italien at rokke ved de udbredte forventninger om et langvarigt tysk overherredømme. Også de danske modstandsgrupper voksede og blev mere aktive, og den øgede beskæftigelse i de samme år gavnede arbejdernes realløn og øgede deres kampgejst.\nI august 1943 udbrød der storstrejker i en række af de større danske provinsbyer, tydeligt vendt mod besættelsesmagten. Rigsbefuldmægtiget Werner Best krævede, at de danske myndigheder svarede hårdt igen med strejkeforbud, forsamlingsforbud, natligt udgangsforbud og dødsstraf for sabotage. Da regeringen afviste dette, var det ensbetydende med samarbejdspolitikkens ophør. Regering, konge og Rigsdag trådte ud af funktion. Kommunalrådene fortsatte besættelsen ud, men de centrale administrative funktioner blev videreført under de enkelte ministeriers administrative ledere, det såkaldte departementschefstyre.\nNu overtog besættelsesmagten selv den direkte myndighedshåndhævelse. De tyske myndigheder satte det danske forsvar ud af kraft – flere steder trods væbnet modstand fra de danske soldaters side – og indførte en flere uger lang militær undtagelsestilstand. Sikkerhedspolitiet Gestapo kom til Danmark for at bekæmpe modstandsbevægelsen. Et år senere, efter den store københavnske folkestrejke og endnu en blodig undtagelsestilstand i sommeren 1944, blev også det danske politikorps ophævet, og en fjerdedel af betjentene blev deporteret til koncentrationslejre i Tyskland. I stedet oprettede de nye magthavere det såkaldte Hilfspolizei. Hipoerne, som de nye betjente blev kaldt til daglig, bestod for en stor dels vedkommende af nazister eller sympatisører, og deres brutale fremfærd gjorde dem hurtigt til forhadte hverdagssymboler på den nazistiske undertrykkelse.\nSom led i det skrappere tyske herredømme og dets bestræbelse på en international udrensning af jøderne blev det i 1943 besluttet, at også de danske jøder skulle indfanges og deporteres til tyske koncentrationslejre, ligesom det var sket tidligere i andre lande. Det lykkedes da også de tyske styrker at pågribe cirka 500 jøder, men advarsler var blevet lækket på forhånd, så omtrent 7000 havde haft held til at flygte til Sverige i tide.\nI sommeren 1944 udbrød der folkestrejke i København. Det var besættelsens største konfrontation mellem den tyske værnemagt og befolkningen/modstandsbevægelsen, der organiserede arbejdsnedlæggelser og gadebarrikader. Den tyske reaktion var at indføre militær undtagelsestilstand og tilfældige skyderier i gaderne. En kvinde og to mænd ligger her dræbt på hjørnet af Solitudevej og Nørrebrogade i København efter tysk beskydning fra Nørrebros Runddel. I alt døde ca. 100 mennesker, mens ca. 600 blev såret. Foto: Frihedsmuseet\nI krigens sidste måneder tog konfrontationerne mellem modstandsbevægelsen og besættelsesmagten til. Som svar på modstandsfolkenes sabotage og stikkerlikvideringer begyndte besættelsesmagten at sprænge fremtrædende danske bygningsværker i luften og at udføre gengældelsesdrab på danskere – såkaldte clearingmord. Store dele af modstandsbevægelsen blev i stigende grad militariseret som forberedelse til kampe om Danmarks befrielse, alt imens bevægelsens ledende kredse rakte hånden ud til samarbejde med de nu forhenværende samarbejdspolitikere for at sikre, at Efterkrigsdanmark kunne genopbygges i forlængelse af den moderate, parlamentarisk-demokratiske kurs fra før 2. verdenskrig.\nDe afgørende kampe i verdenskrigens sidste uger stod andre steder i Europa, så Danmarks befrielse blev ganske enkelt erklæret i radioen om aftenen den 4. maj 1945 – med undtagelse af Bornholm, der blev underlagt sovjetisk overherredømme endnu et år efter Den Røde Hærs sejr over den tyske besættelsesstyrke på øen.\nDet Danmark, der stod tilbage i sommeren 1945, var fuldt af begejstring for det danske og det demokratiske. Men landet var også mærket af varemangel og indre modsætninger. Især byernes arbejdere stod ved befrielsen i maj 1945 med et betydeligt økonomisk og socialt efterslæb. Det fremkaldte nye storstrejker i de første efterkrigsmåneder og udbredt utilfredshed med Socialdemokratiet, der havde været med til at gennemføre forringelserne for sine egne kernestøtter.\nLedende socialdemokrater havde imidlertid allerede med valgprogrammet Fremtidens Danmark fra sommeren 1945 lagt planer for en moderne velfærdsstat, der skulle opbygges i forlængelse af verdenskrigsepokens statslige regulering. Og under den efterfølgende kolde krig og senere den langsigtede økonomiske opgang vandt Socialdemokratiet meget af det tabte tilbage og formåede at gøre sin velfærdspolitik til omdrejningspunkt for Danmark efter verdenskrigsepoken.\n■ Fra verdenskrige til efterkrigstid\nUro og usikre fremtidsudsigter stod centralt i også den danske historiske virkelighed mellem 1914 og 1945. Alligevel lykkedes det i høj grad for de gamle klasser, partier og kulturstrømninger at afværge de store, skarpe brud, der prægede så mange andre europæiske landes udvikling i de år. På baggrund af den ikke altid lige ærefulde, men ikke desto mindre effektive neutralitetspolitik under de to verdenskrige formåede de store, gamle, klasseforankrede politiske partier i det store hele at fastholde solid og bred opbakning i befolkningen til en politik, som nok tog afsæt i stridende klasseinteresser og modsætninger mellem land og by, men som også på afgørende punkter bøjede disse interesser ind mod hinanden gennem kompromisbårne reformer.\nDenne dominerende linje i udviklingen blev følgerig for landets udvikling, både i verdenskrigsepoken og i årtierne derefter. Ganske vist var mange af de tendenser, man kan se i periodens danske historie, reelt verdenshistoriske fænomener: vareproduktionens stadig større betydning, industrialisering, urbanisering, udveksling af mennesker og varer over større afstande, økonomiske kriser, opfattelser af brud og usamtidighed osv. Men Danmarks relative fredelighed og de afgørende sociale og politiske kompromiser var med til at fastholde det parlamentariske demokrati som politisk samlingspunkt – også i perioder, hvor den styreform var under pres eller (som under Påskekrisen og i de sidste besættelsesår) sat ud af kraft. De samme forhold var med til at sikre markedsøkonomiens overlevelse – også selvom betingelsen blev en mere udbygget statslig regulering. Den relative ro i den danske udvikling gav gode betingelser for den overordnede økonomiske fremgang gennem det meste af perioden – også selvom kriserne bestemt var reelle og mærkbare i Danmark. Den tiltagende økonomiske regulering og omfordeling bidrog til at give langt større dele af befolkningen adgang til egentligt medborgerskab – også selvom man var langt fra nogen egentlig social og økonomisk lighed. Og derigennem lykkedes det at styrke både den almene følelse af at høre til i nationen og opfattelsen af Danmarks historie som en kontinuerlig udvikling i retning af ligestilling, demokrati og velfærd.\nAlle disse elementer dannede afsæt for videre udviklinger ind i efterkrigsårtierne.\nAf Bertel Nygaard, ph.d., lektor ved Aarhus Universitet\n2832 / i47


2014 – Mors Apps\nDagen i dag kan virkelig være lang – både for store og små. Her kommer et fantastisk sjovt tip til at slå tiden lidt ihjel med. Gå til App Store. Hent appen Just Dance Now på din iPad. Hent samtidig appen på din iPhone. Når appen er hentet begge steder […]\n24 Dec, 2014 by rikkepal\nDu må endelig ikke misse den sidste gave fra Gyldendal. Julegaven er nemlig virkelig god. Du får Min Mormors gebis. Skynd dig at smutte i App Store, og brug noget af den lange ventetid i dag på at læse sammen. Følg Mors Apps:\nDen sidste gave fra Gyldendal\nVi nærmer os jul og her på Lillejuleaftensdag kan du hente en virkelig god bog. Jeg har ikke tal på, hvor mange gange Sara selv har læst bogen, hvor mange gange jeg har læst den for klasser, hvor mange gange vi har læst den højt for Naja eller hvor mange […]\nDagens gave fra Gyldendal Family d. 23. dec\n23 Dec, 2014 by rikkepal\nGlædelig 4. søndag i advent. I dag får du tip om nogle ret fine apps, der er gratis i en begrænset periode. Så skynd dig at hente dem! Hvem har ikke prøvet at spille kortspillet krig? Det er enkelt og super sjovt. Jeg vil sige, det klart er sjovest med […]\nEt par lækre gratis apps i dag\n21 Dec, 2014 by rikkepal\nI dag får du en meget fin gave af Gyldendal. En bog som er vidunderlig at læse for både store og små. En bog, hvor filmatiseringen er set af nærmest alle. I dag får du nemlig Busters Verden. SAXO Google Play Følg Mors Apps:\nDagens gave fra Gyldendal Family\n17 Dec, 2014 by rikkepal\nI dag får du bogen IB fodrer myrerne af Gyldendal Family. En bog, der henvender sig til de mindste app-brugere. Fra App Store: Hunden Ib er i Zoologisk Have. Dyrepasseren tror, at Ib vil fodre myreslugeren, og det må man ikke. Men Ib fodrer ikke myreslugeren, han fodrer myrerne, han er […]\nI dag kan du læse om IB med Gyldendal\n16 Dec, 2014 by rikkepal\nEt lyn tip med en ret fed gratis app. Bemærk appen rummer in-app-køb. Så husk begrænsninger. Her er en app, hvor man skal kæmpe mod små fjender. Du skal skyde så mange som muligt – og samtidig selv undgå at blive ramt af fjenderne. Appen er super sjov, og jeg […]\nJeg skynder mig at sende dig et link til dagens gave fra Gyldendal Family. I dag får du nemlig den skønne bog Snøvsen og Eigil og Katten i sækken. Den er såååå god. Jeg glæder mig virkelig til at læse den højt for pigerne. Men nu vil vi gå i […]\nDagens pakkekalendergave fra Gyldendal Family\n14 Dec, 2014 by rikkepal\nJeg læste i dag om Operation Julegaveregn. Jeg vil rigtig dele det gode initiativ med jer – i håbet om, at I også vil gå ind og støtte. For der er så mange udsatte børn i Danmark. Børn, der ikke kan holde jul sammen med deres mor og far. Børn, der har […]\n10 Dec, 2014 by rikkepal\nDagens gave fra Gyldendal Family er en meget anvendelig bog i denne måned! I dag får I nemlig en Gyldendals sangbog med julesange. Så der er ingen undskyldning, for ikke at synge med rundt om juletræet! Gyldendals store sangbog – julesange. Bemærk appen er gratis men rummer in-app køb til yderligere […]\nDagens pakke fra Gyldendal d. 10. december\nIgen i år disker Gyldendal op med en toplækker julekalender til dig. På Gyldendals FacebooksideGyldendal Family kan du dagligt se hvilken bog kalenderen bringer. Der venter dig virkelig gode og meget populære titler. I dag får en du en super lækker bog til pigerne. Mine 3. klasses piger ELSKER bøgerne om Asta, […]\nDagens pakke fra Gyldendal 9.dec.\n9 Dec, 2014 by rikkepal\nI kigger sikkert også efter julede apps i denne tid. Det gør jeg hvertfald. Uha der er mange. Uha der er mange virkelig knap så gode, knap så gennemførte, knap så flotte. Her kommer derfor en lille liste over de bedste juleapps med mine øjne. Tryk på appens navn, og […]\nDe bedste juleapps til børn\n7 Dec, 2014 by rikkepal


Project grundlæggende - Bosholdt ApS\nPå kurset Project grundlæggende lærer du at styre ressourcerne så virksomhedens projektet kommer i mål.\nPå vores Microsoft Project grundlæggende kurser får du et grundigt kendskab til programmet og dets mange anvendelsesmuligheder for at forenkle projektlederens rolle. Bevar overblikket med Project ved at udvikle din projektplan, uddelegere opgaver til projektdeltagerne, få et overblik over dine ressourcer, overvåge projektets fremgang og styre dit budget.\nVi udbyder Project kurser på både grundlæggende og videregående niveau. Undervisningen dækker Microsoft Project 2013 og nyere versioner, inklusiv Projekt Office365. Desuden kan vi afvikle kurset som Project firmakurser.\nMed Microsoft Project grundlæggende er det let at planlægge projekter og samarbejde med andre, lige meget hvor man befinder sig. Programmet giver værktøjer til at analysere og planlægge ressourcer, budgetter og tidsplaner samt forbedre det daglige samarbejde. På dette kursus får du al den grundlæggende viden, du har brug for som projektleder eller projektdeltager, så du selvstændigt kan anvende Microsoft Project til almindeligt forekommende projektstyringsopgaver.\nKurset er for alle, der har brug for en grundig introduktion til at anvende Microsoft Project.\nFå overblikket over virksomhedens projekter\nFordel opgaverne og styr ressourcerne så projektet kommer i mål\nDu kan arbejde effektivt med de almindelige værktøjer i Project\nSpar tid når du gør noget kompliceret overskueligt og skab dermed overskud i din opgaveløsning\nArbejde med opgaver\nOpdatering og opfølgning af opgaverne


Lørdag 19. Oktober 2019 06:58\t503\nI spøgelsehuset møder du blandt andet disse klovne. Foto: Elo Christoffersen.\nSpøgelseshuset i Kolding, Hotel Trapped, åbnede fredag aften denne sæson inden Halloween.\nSpøgelseshuset startede for seks år siden på privatadressen hos Henrik With i Seest.\n- Det startede med, at vi var otte venner den 31. oktober (Halloween, red.) ville lave en god tur til folk. Vi regnede med, at der ville komme nogle en gang imellem og banke på. Vi havde lavet en tur rundt i hele huset. Vi synes, der manglede et sted, hvor voksne kunne fået det helt store gys, fortæller indehaver Henrik With til Kolding Netavis.\nSpøgelsehuset blev en succes:\n- De første gæster bankede på allerede klokken 9.30, hvor vi havde skrevet, at vi åbnede klokken 10. Og så var der gæster resten af dagen. Vi fandt ud af, at det vi lavede var noget nyt og vi ramte folk på nogle nye punkter. Så fik vi blod på tanden til, at udvikle det. Næste år blev turen længere, hvor vi også havde haven med, siger Henrik With.\nSpøgelseshuset i Kolding flyttede for tre år siden til Niels Bohrs Vej 3 i Kolding. Folk tog imod det med åbne arme:\n- Anmeldelser fortæller, at her kommer du på Danmarks bedste spøgelsestur. I anmeldelser står der blandt andet, at vores ture er meget mere gennemførte fra man kommer ind af døren til man går ud igen. Så man er med i en lille historie, forklarer Henrik With.\nEr der nogle, som må opgive turen undervejs?\n- Ja, det er der jo. Det er forskelligt, hvor man rammer folk. Man bliver udsat for forskellige ting undervejs. For nogen bliver det for meget. Men nu kan man vælge tre forskellige ture. I år er det første år man kan tage turen uden berøringer. Vi går meget tæt på gæsterne. Derfor er vores sindssyge-tur også så berømt. Folk kan godt lide, at vi så tæt på dem og derfor overskrider man også manges grænser. Der er nogle, som giver op undervejs og det er forskelligt, hvor vi rammer gæsterne. Det kan være i starten med pigen i den blå kjole. Det får nogle til at skrige. Andre må give op, fordi de har klaustrofobi - og kommer ind i et lidt lukket rum. Det rammer også mange, siger Henrik With.\nFærre åbningsdage i år\nSpøgelsehuset havde i Seest omkring 1.000 gæster. Men efter Hotel Trapped er flyttet til Niels Bohrs Vej 3 koster det entré, at komme ind. Og det har - helt forventet - fået besøgstallet til at falde lidt, forklarer indenhaveren.\n- Spøgelseshuset er noget vi gør, fordi vi synes det er sjovt. Det primære vi har er vores Escaperoom som forretning. Spøgelseshuset er sådan noget hygge vi har, hvor vi har alle vores omkring 70 statister inde, hvor vi har det hyggeligt sammen, fortæller Henrik With.\nSpøgelseshuset havde åbent flere dage sidste år. I år har man valgt, at holde åbent tre dage. Fredag aften var der premiere på 2019-sæsonen. Og så er der igen åbent den 25. og 26. oktober fra klokken 18.30 og indtil midnat.\n- Det er ret intenst i år. Hvert andet minut går der to personer ind i spøgselseshuset, forklarer Henrik With.\nHan føler, at de har Danmarks bedste spøgelseshus og planen er, at det bliver videreudviklet:\n- Jeg og min hustru har masser af gode idéer og bygger videre på dem. Grundidéen er, at Escaperoom bliver det primære herude. Spøgelseshuset bliver sådan en hyggeting, som vi har ved siden af. Kulisserne giver gæsterne en god oplevelse hele vejen igennem. Når gæsterne kommer ind i nogle rum, så er det godt lavet. Det skal ikke være et eller andet tilfældigt. Der skal gerne være en historie bag, slutter Henrik With.\nHotellet har sin historie med sin start i 1900-tallet. På hotellet oplever gæsterne året 1929. Hotel Trapped er genaabnet efter den voldsomme brand, der brændte store dele af Hotellet ned. Hele genopbygningsfasen har taget adskillige år, og har været plaget af uforklarlige og grusomme dødsfald. Personer forsvandt sporløst og andre blev som besat af ondskab. Det er den historie, som gæsterne kan opleve.\nDu kan læse mere om Hotel Trapped (Spøgelseshuset) her, hvor du også kan købe billetter...\nAllehelgensaften fejres hvert år på den 31. oktober, og den første søndag i November er allehelgensdag. Allehelgensdag markeres i folkekirkens gudstjeneste. På allehelgensdag tændes der typisk lys, og man fejrer troens forbilleder og mindes de døde. I nogle kirker oplæses navnene på de sognebørn, der er døde i løbet af året.\nI følge folketroen er allehelgensaften den aften, hvor hekse, genfærd og mørkets magter er løse for at vanære og håne de helgener, der festligholdes på allehelgensdag.\nHøjtiden Halloween, der har sit afsæt i de engelsksprogede lande, fejres efter traditionen den 31. oktober, oplyser Wikipedia.\n« Koncerter for kommunens plejehjemsbeboere Svensk sangfugl på Godset »


Kaffekop i pap/PLA 25 cl - GreenUs, vi hjælper med at skære ned på plast\nForside / Engangsservice / Kopper / Kaffekop i pap/PLA 25 cl\nKaffebæger Pap/PLA Bioware PEFC-certificeret (bæredygtig skovdrift).\n80 stk pr. pakke indeholdende assorterede farver.\nKaffekop i pap/PLA 25 cl antal\nVarenummer\t30055\tKategori Kopper\nKaffekop i pap/PLA på 25 cl\nKaffekopperne er fremstillet af bionedbrydeligt pap. For at sikre tæthed er de beklædt på indersiden med en tynd plastbelægning lavet af PLA, som også er bionedbrydelig. Denne kaffekop i pap er 100% fri for fossilt plast og består kun af plantebaserede materialer. Kopperne leveres i pakker med 80 stk. pr. pakke med blandede assorterede farver. Farverne på kopperne er naturlige, hvilket understreger det biobaserede materiale, de består af: lys grøn, brun, rødlig og sandfarvet.\nPå kopperne står: “Love nature” og “Thank you… you are helping to look after our world by using this cup” “100% compostable” som sender signal til brugeren om, at dette ikke er en kop af fossilt plast.\nPEFC – ansvarligt og bæredygtigt skovbrug\nKaffekoppen er lavet i pap fra træer, som vi ikke har ubegrænsede mængder af på kloden. PEFC mærket og certificeringen er det, der sikrer, at træet, der fældes og bruges hele vejen fra savværket og ud til det endelige produkt i webshoppen, kommer fra en bæredygtig skov. Det er med til at sikre en mere bæredygtig fremtid, hvor der tages hånd om verdens dyre- og planteliv, samt at biodiversiteten opretholdes i og omkring skovene.\nSend et signal med din kaffekop i pap\nPEFC certificeringen er ud over at vælge at tage ansvar for verdens skove, også en muligheden for at sende et signal om bæredygtigt indkøb. Det lille, men vigtige PEFC-mærke på produkterne sender et positivt signal både til medarbejdere og kunder. Ud over at passe på træerne og biodiversiteten, har den bæredygtige skovdrift også en social dimension. PEFC sørger for at tilgodese de indfødte folk i og omkring skovene, hvilket er med til at mindske fattigdom i disse områder. Mindre fattigdom i disse områder betyder også mindre ulighed, som er det 10’ende mål fra FN’s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling.\nBør ikke anvendes til drikkevarer med et alkoholindhold på 5% eller derover. Ikke egnet til renefedtstoffer eller rene olier.\nBægeret er beregnet til engangsbrug.


Grand Hotel Two Bedrooms 58 i Cannes til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Grand Hotel Two Bedrooms 58\nMed en praktisk beliggenhed i Cannes er Grand Hotel Two Bedrooms 58 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nGrand Hotel Two Bedrooms 58 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter lufthavnstransport, familieværelse, vaskeri, elevator.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, lydisolering, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets golfbane (inden for 3 km), dykning, fiskeri, squashbaner, hesteridning giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Grand Hotel Two Bedrooms 58 opfylde dine behov på mange måder.


Det er svært at få nok folk til frivilligt arbejde | Trekantområdet | DR\nBehovet for frivilligt arbejde er større end nogensinde før. Det offentlige er nemlig i stigende grad begyndte at bruge frivillige hænder, og det går ud over genbrugsbutikkerne.\nFrivillige på besøg på et plejehjem i Vorbasse. (Foto: Arkivfoto: © DR)\nNina Engen/Asbjørn Andersen\nAntallet af mennesker, der vil lave frivilligt arbejde er konstant. Der er dog stadig stor mangel, fordi antallet af områder, hvor man gerne vil bruge den frivillige arbejdskraft er steget markant. Sådan lyder det fra Center for frivilligt socialt arbejde.\n- Helt overordnet kan vi se, at antallet af frivillige i gennem de sidste 8-10 år, ligger nogenlunde konstant. Mellem 35 og 40 procent af de voksne danskere laver frivilligt arbejde, siger konsulent Hans Stavnsager fra Center for frivilligt socialt arbejde.\nMen i samme periode, er der jo kommet rigtig mange nye opgaver, som man gerne vil have de frivillige til at deltage i.\n- Det kendte man ikke for bare fem år siden. Det kan for eksempel være indenfor biblioteksvæsen, børnehave og på skoler, forklarer Hans Stavnsager.\nGenbrugsbutikker skriger efter frivillige\nDet betyder, at man nogle steder nærmest skriger efter frivillig arbejdskraft.\nDet gælder blandt andet i Danmissions Genbrugsbutik i Vinding ved Vejle. Her kan man godt bruge mindst 30 frivillige mere, siger butikschef Niels Pontoppidan:\n- Det er både dem, der kan lave elektronik, dem der kan lave hjemmesider, chauffører og damer til at ekspedere i butikken, vi mangler.\nLæs også:Danskernes Akademi ser på frivilligt arbejde\nButikschef Niels Pontoppidan mener, at manglen på frivillige handler om, at der er mange andre ting at give sig til, hvis man er pensionist eller efterlønner. Og så mener han, at det er en udfordring, at man også i højere grad bruger frivillige i det offentlige som på plejehjem og sygehuse.\nHos Kirkens Korshærs Genbrugsbutik i Bredsten genkender de billedet af, at det er svært at få frivillige nok.\n- Vi kan godt bruge tyve frivillige mere, så kunne vi holde åbent hele dagen, og ikke kun om eftermiddagen, siger kasserer Lotte Dahl.\nMarkant færre danskere arbejder frivilligt end nordmænd og svenskere\nTolv procent af de voksne danskere, der ikke laver frivilligt socialt arbejde, vil egentlig gerne. Det viser undersøgelser fra Center for frivilligt socialt arbejde.\n- Men de skal prikkes på skulderen, siger Centerleder for frivilligt socialt arbejde, Laust Kristensen.\nLæs også:Vil du være frivillig?\nI Skandinavien viser tallene, at andelen af folk, der arbejder frivilligt, er væsentligt under Sverige og Norge.\nHos vores naboer mod nord er over halvdelen af befolkningerne frivillige. Andelen af danskere, der udfører frivilligt arbejde, er mindre end i Sverige og Norge.\nTilgengæld arbejder flere af danskerne frivilligt end man gør i eksempelvis Holland og Storbritannien


hvordan du tilføjer et kredsløb til at skifte en 12- volt kredsløb\nDer er flere måder at tilføje et kredsløb til at skifte en 12- volt kredsløb . Den enkleste metode er at bruge en 12- volt , enpolet , single- kast relæ , eller SPST relæ . Et relæ er en selvstændig enhed med en spole og et sæt af kontakter . Når kontrolkredsløb beføjelser spolen , spolen trækker i et sæt af kontakter og beføjelser lasten kredsløb , eller kredsløb , der styres. Fordelen ved at anvende et relæ er de to kredsløb er isoleret fra hinanden og behøver ikke at køre med den samme spænding\nSPST relæ .\nAfbryd strømmen ledning fra strømforsyningen på banen , der styres , også kaldet load banen .\nTilslut ledning fra belastningen kredsløb til " Normalt Åben " tilslutning på afbryderen del af relæ (hvis du vil belastningen kredsløb , når der er spænding fra styrekredsløb ) . Eller tilslut ledning til " normalt lukket " forbindelse , hvis du ønsker at belastningen er slukket , når spændingen er til stede i kontrolkredsløb . Kig på producentens ledningsdiagrammet til din relay til at identificere forbindelser .\nSæt en ledning fra strømforsyningen til belastningen kredsløb til " fælles " tilslutning på afbryderen del af relæet .\nSlut signal ledning fra kontrolkredsløb-den ledning, der vil have en positiv spænding , når kontrolkredsløb vender belastningen enhed på-til en af spolen forbindelser på relæet . Det betyder ikke noget hvilken side af spolen du opretter forbindelse.\nSlut neutral ledning fra kontrolkredsløb til den anden side af spolen på relæet .\nPower og test driften af kredsløb .\nNår vi taler om elektriske kredsløb og kontakter , husk at " Åben " betyder, at der er nogen forbindelse , og " Lukket " betyder, at der er en sammenhæng .\nhvad er en psychrometer bruges til ?\nLæs mere: nem biologi videnskabelige projekter


Reparationer med den innovative Toppii\nNyudviklet og designbeskyttet unik gaffelløsning\nToppii-gaffel er med nyudviklet og design beskyttet gaffelløsning.\nVi har desværre alle en del juletræer med fejl i anden grenkrans med opretstående grene i kulturen og disse fejl kan afhjælpes med dette redskab her i foråret.\nDen er tiltænkt dem der har en masse plastik grenrettere i forvejen eller bare søger et prisbilligt produkt til at værdiforøge deres juletræer. Den er udført i træ, så den forsvinder i kulturen, hvis man taber den.\nToppiigaffel er beregnet til anden grenkrans for justering af grenretning i juletræerne.\nDenne er kun forsynet med gafler i enderne, så den kan sættes imellem stamme og gren på oversiden. Derved er den nu afstandsstykke og man kan med kun et redskab pr. gren stille grenen i den stilling ud fra stammen man ønsker. Så slipper man for at trække ned af med mange grenrettere eller snor med risiko for at hæve underliggende grenkrans.\nDen vejer kun ca. 10 gram og har en størrelse der er nem at have med i lommen sammen med saksen.\nToppii trægafler er af træ og bliver ved op fugtning svagere og kan derfor under for stort press bøje . Så der kan forekomme bøjede gafler . Disse bør nok udskiftes når man kommer forbi træerne igen.\nDette kan løses nu ved det nye produkt i 5 mm Toppii-gafler til de større træerne og grene.\nGo fornøjelse med den.\n5 mm Toppii engangs-gaffel\nGaffel til retning af grene i 2 grenkrans på større træer op til 200 cm.\n3 mm Toppii engangs-gaffel.\nGaffel til at rette grene i 2 grenkrans i mindre træer op til 160 cm.\nToppii-gaflen er tænkt som et engangsprodukt. Er den ikke for påvirket af vind og vejr, når du tager den af, sker der ikke noget ved at genbruge den.\nGaflen giver mærker i barken\nDen skal afmonteres før høst.\nToppii Mini-Gaffel til grenretning i 1 grenkrans og i små træer.\nToppiigaflen er med nyudviklet og designbeskyttet gaffelløsning.\nVi har desværre alle en del juletræer med fejl i grenkransene med opretstående grene i kulturen og disse fejl kan afhjælpes med dette redskab hen over hele året. Ikke mindst her før salg.\nToppii Mini gaffel er især beregnet til første grenkrans for justering af grenretning i juletræerne.\nHer tænkes på træer og ikke mindst salgsbare træer med en enkelt ikke for lang opretstående gren der lige skal på plads uden at bryde symmetrien i øverste grenkrans. Se film herom.\nDen er forsynet med gafler i enderne, så den kan sættes imellem top og gren på oversiden.\nDe fleste toppe af en vis styrke bliver ikke synderligt påvirket med bøjning. Men prøv jer frem.\nDerved er den nu afstandsstykke og man kan med kun et redskab pr. gren stille grenen i den stilling ud fra stammen man ønsker. Så slipper man for at trække ned af, med mange grenrettere eller snor med risiko for at hæve underliggende grenkrans.\nDen vejer ikke meget og er kun 100 mm lang. En størrelse der er nem at have med i lommen sammen med saksen.\nOpmærknings folk kan med dette træprodukt ligge sidste hånd på værket.\nDen afmonteres før høst.\nToppii engangs-gaffel 3mm RED\nToppii engangs-gaffel 5mm BLACK\nToppii engangs-gaffel MINI 3mm


Etablering af børnehuse i Danmark. - styrkede rammer for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb mod børn - PDF\nDownload "Etablering af børnehuse i Danmark. - styrkede rammer for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb mod børn"\n1 Etablering af børnehuse i Danmark - styrkede rammer for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb mod børn 2012\n2 Etablering af børnehuse i Danmark - styrkede rammer for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb mod børn Sundhedsstyrelsen, Publikationen kan frit refereres med tydelig kildeangivelse. Sundhedsstyrelsen Axel Heides Gade København S URL: Emneord: Overgreb, vold, mishandling, misbrug Sprog: Dansk Kategori: Faglig rådgivning Version: 1.0 Versionsdato: 24. september 2012 Format: pdf Elektronisk ISBN: Udgivet af Sundhedsstyrelsen, september\n3 Indhold 1 Baggrund Baggrund og formål Kommissorium og arbejdsgruppens sammensætning Arbejdsgruppens arbejde Definitioner og afgrænsning 10 2 Lovgivningsmæssigt grundlag Servicelovens bestemmelser Servicelovens bestemmelser om forebyggelse og tidlig opsporing Servicelovens bestemmelser om udredning af barnet Servicelovens bestemmelser for hjælp til børn, der har været udsat for overgreb Servicelovens bestemmelser for opfølgning Straffelovens bestemmelser Sundhedslovens bestemmelser Generelle bestemmelser Regionale og kommunale ansvarsområder Sygehusvæsenet Information og samtykke Sundhedspersoners tavshedspligt 16 3 Gruppens størrelse og karakteristika Opgørelse af gruppens størrelse Politianmeldte overgreb Selvrapporteret forekomst af overgreb mod børn Aktivitet i sygehusvæsenet Kommunalmyndighedernes kendskab til overgreb Ankestyrelsens oplysninger Undersøgelse af særligt sårbare børnegrupper Antal børn og familier, der ses i kommunale tilbud Børn, der krænker børn Internationale tal for forekomst og aktivitet 27 4 De nuværende tilbud og indsatser på området Tilbud og indsatser i kommunerne I tiden før en sag forebyggelse og tidlig opsporing I tiden under en sag fra underretning er modtaget, til barnet er afhørt Opfølgende indsats Samarbejde internt i kommunen Kommunale børne- og familiehuse SISO Videnscenter om Sociale Indsatser ved vold og Seksuelle Overgreb mod børn Børn, der krænker andre børn Janus-Centret Tilbud og indsatser i politi og retsvæsen Tilbud og indsatser i sundhedsvæsnet Beskrivelse af hovedfunktionsniveauet Beskrivelse af de højt specialiserede centre Indholdet i den sundhedsfaglige indsats 40 3\n4 4.4 Internationale erfaringer Børnehuse i USA Child Advocacy Center (CAC) Børnehus på Island Barnahús Børnehuse i Norge Børnehuse i Sverige Perspektivering af internationale erfaringer i dansk kontekst 44 5 Anbefalinger for fremtidige tilbud og indsatser Behovet for tilbud og indsatser Baggrund for modeller for børnehuse Arbejdsgruppens anbefalinger Børnehusenes målgruppe og opgave Et styrket tværsektorielt og tværfagligt samarbejde 51 4\n5 Sammenfatning Med satspuljeaftalen for 2012 blev der aftalt en styrkelse af rammerne for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb mod børn. Som et fælles initiativ mellem Social- og Integrationsministeriet, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og Justitsministeriet blev der nedsat en bredt sammensat arbejdsgruppe i regi af Sundhedsstyrelsen med den opgave at bidrage til ministeriernes belysning af området, herunder vedr. modeller, der kan styrke det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde på området. På baggrund af arbejdsgruppens drøftelser og bidrag udarbejder en tværministeriel gruppe bestående af Social- og Integrationsministeriet, Justitsministeriet, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse samt Sundhedsstyrelsen et nærmere beslutningsoplæg til regeringen med indstilling vedrørende modeller for etablering af landsdækkende børnehusordning til brug for satspuljeudmøntningen. I denne rapport fremsætter arbejdsgruppen anbefalinger til etablering af børnehuse i Danmark. Betegnelsen børnehus udtrykker rammerne for en koordineret tværsektoriel og tværfaglig samarbejdsmodel, hvor samarbejdet sker i et børnevenligt miljø og med barnet i centrum. Det overordnede formål med arbejdsgruppens forslag til børnehusmodel er at bidrage til den bedst mulige indsats over for det enkelte barn og dets familie samt sikre ensartet høj kvalitets i indsatsen på tværs af landet. Arbejdsgruppen har inddraget både internationale og danske erfaringer med børnehuse i arbejdet. Der findes i dag kun enkelte eksempler på børnehuslignende tilbud i Danmark. Det mest udbyggede eksempel ses på Center for Børn udsat for Overgreb (CBO) på Aarhus Universitetshospital i Skejby, hvor der er etableret fast samarbejde mellem kommune, politi og sygehusvæsen. Arbejdsgruppen har fremsat anbefalinger, der omfatter etablering af nye børnehusorganisationer og samtidig bygger videre på de eksisterende tilbud. Følgende anbefales: 1) Kommunerne i hver af landets fem regioner etablerer i fællesskab ét organisatorisk børnehus, som bemandes med relevant personale med de nødvendige og hensigtsmæssige kompetencer, herunder socialfaglige og psykologiske. Herudover vil fagpersoner fra de sociale myndigheder, politiet og sundhedsvæsenet efter behov kunne inddrages. Børnehusene etableres med udgangspunkt i et tværkommunalt samarbejde. 2) Afhængig af geografi og eventuelle andre forhold kan det enkelte børnehus eventuelt råde over flere matrikler i regionen, som kan benyttes under hensyn til behov for bl.a. let tilgængelighed for barn og forældre samt samarbejdet med den relevante politikreds. 3) Det vil være en forudsætning, at der etableres faste og formaliserede aftaler omkring drift, benyttelse og samarbejde mellem relevante kommuner, politikredse og sygehuse. 5\n6 4) De tre børnehuse i hhv. Region Midtjylland, Region Syddanmark og Region Hovedstaden kan med fordel placeres tæt ved og i samfunktion med de tre højtspecialiserede sygehusfunktioner, som af Sundhedsstyrelsen er godkendt til at varetage funktionen seksuelt misbrugte børn i samarbejde med de retsmedicinske institutter, der er beliggende de samme steder. De to øvrige børnehuse i hhv. Region Nordjylland og Region Sjælland kan med fordel placeres tæt ved et større sygehus i regionen med en pædiatrisk afdeling. 5) I børnehusene håndteres sager, hvor der er behov for et samarbejde mellem kommune og politi og sundhedsvæsenet. Indsatsen i børnehuset kan fx bestå af børnefaglig, psykosocial og/eller psykologisk undersøgelse, udredning og behandling samt krisestøtte til barnets nære relationer. I den enkelte konkrete sag bør relevante fagpersoner fra de involverede myndigheder deltage, dvs. relevante kommunale sagsbehandlere, polititjenestemænd og sundhedsfagligt personale. Politiet kan foretage videoafhøring af barnet i børnehuset samt vurdere behovet for retsmedicinsk undersøgelse. Sundhedsfagligt personale fra de højt specialiserede sygehusafdelinger kan deltage i samtaler, samråd og netværksmøder i børnehuset samt foretage en vurdering af barnets behov for sundhedsfaglig indsats og evt. viderevisitation. 6) Alle fem børnehuse (inkl. Region Nordjylland og Region Sjælland) bør være omfattet af samarbejdsaftaler med de tre højtspecialiserede sygehusafdelinger og retsmedicinske institutter om varetagelse af visitation, undersøgelser m.v., herunder indlæggelsesmulighed i de sager, hvor en specialiseret sundhedsfaglig indsats er påkrævet. For børnehusene placeret i Region Nordjylland og Region Sjælland skal der endvidere være en samarbejdsaftale med et af regionens egne sygehuse, jf. ovenfor. 7) Det er centralt, at der sikres tæt og forpligtende samarbejde og netværk på tværs af børnehuse og involverede myndigheder om den faglige udvikling på området. Det betyder, at børnehusene skal opfylde fælles minimumskrav til tværsektoriel funktionalitet i børnevenlige rammer. Herudover betyder det, at netværksmøder, årsmøder, kurser, temadage m.m. afholdes for alle involverede i netværket, og at der udarbejdes fælles retningslinjer og kvalitetsstandarder for indsatsen i børnehusene med henblik på at sikre et ensartet tilbud af høj faglig kvalitet på tværs af landet. Der bør endvidere ske fælles registrering og dokumentation med henblik på at kunne opsamle erfaringerne og evaluere indsatsen. 6\n7 1 Baggrund 1.1 Baggrund og formål Der findes ikke entydige opgørelser over antallet af børn og unge, som udsættes for overgreb, herunder seksuelt overgreb, i Danmark. Det skyldes bl.a. et mørketal, idet nogle tilfælde af overgreb formentlig aldrig kommer til myndighedernes kendskab. Mange børn, som udsættes for overgreb, oplever et så stort tillidsbrud, at der er stor risiko for, at hændelsen sætter sig varige spor. Det er derfor afgørende, at barnet og dets familie modtager den bedst mulige indsats og hjælp, og at barnet altid er i centrum. En sag om overgreb på børn kan involvere flere forskellige sektorer, herunder de sociale myndigheder, politiet og sundhedsvæsenet. At sikre den bedst mulige indsats og hjælp til barnet og dets familie stiller store krav til de involverede fagpersoner og til samarbejdet på tværs af sektorerne. Selvom der allerede ydes en stor indsats på området, skal der fortsat være fokus på forbedringspotentialet, herunder i forhold til rammerne for det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde. Med satspuljeaftalen for 2012 blev der aftalt en styrkelse af rammerne for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb mod børn. 1.2 Kommissorium og arbejdsgruppens sammensætning Arbejdet med styrkelse af rammerne for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde i sager om overgreb på børn, herunder seksuelle overgreb, fik følgende kommissorium: Arbejdsgruppen har deltagelse af et bredt udsnit af faglige eksperter, der skal bidrage til belysningen af området, herunder vedrørende modeller, der kan styrke det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde på området. Arbejdsopgaven omfatter bl.a. en beskrivelse af: Gruppens størrelse og karakteristika forekomst Det nationale udgangspunkt, herunder de nuværende tilbud i Danmark og indsatser i forskellige sektorer samt opgave- og ansvarsfordeling International og national viden og erfaringer på området, herunder konkrete modeller for børnehuse Principper, kriterier og forudsætninger for etablering og drift af børnehuse Behovet for specialiseret kapacitet i de forskellige sektorer, herunder opgave- og ansvarsfordeling samt samarbejde Mulige modeller for børnehuse i Danmark Behov for dokumentation, evaluering og forskning På baggrund af arbejdsgruppens drøftelser og bidrag udarbejder en tværministeriel gruppe bestående af Social- og Integrationsministeriet, Justitsministeriet, Ministe- 7\n8 riet for Sundhed og Forebyggelse samt Sundhedsstyrelsen et nærmere beslutningsoplæg til regeringen med indstilling vedrørende modeller for etablering af landsdækkende børnehusordning til brug for satspuljeudmøntningen. På Center for Børn udsat for Overgreb (CBO) på Skejby Sygehus og Center for Seksuelle Overgreb (CSO), børneteamet, på Rigshospitalet er der udviklet modeller, som giver klare rammer for det lokale samarbejde mellem sundhedsvæsen, kommune og politi. Erfaringerne fra disse modeller kan indgå i overvejelserne om hensigtsmæssige modeller for det tværsektorielle samarbejde mellem kommuner, politi og sundhedsvæsen i sager om overgreb mod børn. Arbejdsgruppen fik følgende sammensætning: Repræsentant Enhedschef (formand) Søren Brostrøm Fuldmægtig Maja Marker Souschef Lise Stidsen Vandahl Fuldmægtig Jesper Jarnit Fuldmægtig Louise Borgstrøm Fuldmægtig Sandra Poulsen Faglig leder Anne Melchior Hansen Speciallæge, Seniorforsker Karin Helweg-Larsen Chefkonsulent Søren Gade Hansen Klinikchef, overlæge dr.med. Karen Vitting Andersen Socialrådgiver og daglig leder Anette Baadsgaard Overlæge, MPH og daglig leder af CBO Hanne Nødgaard Christensen Overlæge Karin Lassen Organisation Sundhedsstyrelsen Social- og Integrationsministeriet Social- og Integrationsministeriet Justitsministeriet Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Videnscentret for sociale indsatser ved vold og seksuelle overgreb mod børn (SISO) Forskningsnetværket om seksuelle overgreb mod børn Børnerådet Region Hovedstaden, BørneUngeKlinikken, Juliane Marie Centret, Rigshospitalet Region Hovedstaden, Klinik for Psykologi, Pædagogik og Socialrådgivning, Juliane Marie Centret, Rigshospitalet Region Midtjylland, Pædiatrisk Afd. A, Aarhus Universitetshospital Børneafdelingen, Odense Universitetshospital 8\n9 Statsobducent, dr. Med. Annie Vesterby Overlæge Bodil Moltesen Reservelæge Bodil Lyng Rasmussen Ledende overlæge Erik Østergaard Centerchef, Ph.d. Kristjar Skajaa Socialfaglig Konsulent Gitte Jakobsen Overlæge Tony Olesen Chefkonsulent Hanne Gøttrup Centerleder Anette Stevn Jensen Familiechef Jan Dehn Politiinspektør Michael Weiss Psykolog, Formand for Børnesagkyndiges Selskab Michael Kaster Centerchef, psykolog Mimi Strange Overlæge Marianne Jespersen Chefkonsulent Charlotte Hosbond Sekretær Charlotte M. Erdland Dansk Selskab for Retsmedicin Dansk Pædiatrisk Selskab Region Hovedstaden, Børneafdelingen, Herlev Hospital Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab i Danmark Region Nordjylland, Børneafdelingen, Aalborg Sygehus Region Midtjylland, Hjertecentret, Aarhus Universitetshospital Region Syddanmark, Det sociale område, konsulent og rådgivning Region Sjælland Kommunernes Landsforening Kommunernes Landsforening og Socialchefforeningen Børne- og kulturchefforeningen Rigspolitiet Dansk Psykologforening Janus-Centret Sundhedsstyrelsen (sekretariat) Sundhedsstyrelsen (sekretariat) Sundhedsstyrelsen (sekretariat) 1.3 Arbejdsgruppens arbejde I henhold til kommissoriet skulle arbejdet afsluttes medio Arbejdsgruppen holdt sit første møde primo marts 2012 og sidste møde i slutningen af maj\n10 Den foreliggende rapport om en styrkelse af rammerne for det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde i sager om overgreb mod, herunder seksuelt overgreb af, børn består af følgende dele: En beskrivelse af det lovgivningsmæssige grundlag En beskrivelse af gruppens størrelse og karakteristika En beskrivelse af de nuværende tilbud og indsatser på området Anbefalinger for fremtidige tilbud og indsatser Der har blandt arbejdsgruppens medlemmer været flere forskellige opfattelser af, hvordan børnehusmodellen bør etableres i Danmark. Anbefalingerne i rapporten er et udtryk for en børnehusmodel, der har kunnet opnå bred opbakning. Det må anbefales, at børnehusmodellen i dansk kontekst evalueres tre år efter implementering med henblik på at opsamle viden om, hvorvidt modellen fungerer hensigtsmæssigt eller bør justeres. 1.4 Definitioner og afgrænsning Arbejdsgruppens arbejde blev i henhold til kommissoriet afgrænset til modeller, der kan styrke det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde på området. I rapporten anvendes betegnelsen børnehus til at beskrive rammerne for en koordineret tværsektoriel og tværfaglig samarbejdsmodel, hvor samarbejdet sker i et børnevenligt miljø og med barnet i centrum. Arbejdsgruppen har i den forbindelse ikke beskæftiget sig med opgaveløsningen i den enkelte kommune, bl.a. i lyset af at Socialministeriet har nedsat et ekspertpanel med den opgave at fremsætte anbefalinger til Socialministeren om behovet for eventuelle nye tiltag, der kan styrke indsatsen i kommunerne. Tilsvarende har arbejdsgruppen ikke beskæftiget sig med de helt enkle, ukomplicerede opgaver på området, som aktuelt løses kvalitetsmæssigt og fagligt tilfredsstillende i den enkelte sektor, og hvor der ikke er behov for tværsektoriel eller specialiseret indsats. I kommissoriet for arbejdet er der fokus på seksuelle overgreb på børn og unge. Undervejs i arbejdet er det imidlertid blevet fremhævet af arbejdsgruppens medlemmer, at et så snævert fokus ikke er hensigtsmæssigt, bl.a. fordi indsatser og tilbud over for børn og unge udsat for andre typer overgreb end seksuelle overgreb, fx fysisk vold og omsorgssvigt, stiller tilsvarende krav og ofte involverer de samme sektorer og fagpersoner som for børn og unge udsat for seksuelle overgreb. I rapporten anvendes det bredere udtryk overgreb som udtryk for ovenstående typer af overgreb mod børn og unge. Hvor det er relevant for forståelsen af teksten, anvendes et mere præcist udtryk. 10\n11 2 Lovgivningsmæssigt grundlag 2.1 Servicelovens bestemmelser Servicelovens bestemmelser om forebyggelse og tidlig opsporing Kommunen har pligt til at føre et generelt tilsyn med de forhold, hvorunder børn i kommunen lever (Servicelovens 146). Kommunen skal føre sit tilsyn på en sådan måde, at kommunen så tidligt som muligt kan få kendskab til tilfælde, hvor det må antages, at et barn eller en ung kan have behov for særlig støtte. Forpligtelsen til at føre dette generelle tilsyn gælder på tværs af sektorer, forvaltninger og myndigheder i kommunen. En stor del af kommunens forebyggende arbejde udføres således på grundlag af denne bestemmelse. Skole, skolefritidsordning, sundhedspleje, dagtilbud, fritidshjem (og fra 1. juni 2012 også skoletandplejen) samt myndigheder, der løser opgaver inden for området for udsatte børn og unge, kan indbyrdes udveksle oplysninger om konkrete børns og unges rent private forhold (Servicelovens 49a). Betingelsen for, at der kan udveksles oplysninger om rent private forhold, er, at det sker som led i kommunens tidlige eller forebyggende samarbejde på børn og unge-området. Samarbejdet har til formål at styrke sammenhæng og helhed i tilbuddene til de svagest stillede børn og unge og sikre, at der i tilstrækkeligt omfang formidles kontakt til lægelig, social, pædagogisk, psykologisk og anden sagkundskab. Udvekslingen af oplysninger kan ske i tilfælde, hvor en fagperson i sit daglige arbejde med et barn eller en ung bliver bekymret for et konkret barns trivsel, udvikling eller sundhed, og som i den sammenhæng har behov for at drøfte bekymringen med en eller flere relevante fagpersoner for nærmere at afklare problemets omfang. Drøftelsen har til formål at afklare, hvorvidt den konkrete bekymring skal give anledning til et særligt tiltag overfor barnet eller den unge. Personer, der yder offentlig tjeneste eller hverv, har pligt til at underrette den kommunale forvaltning, hvis de bliver bekendt med et barn eller en ung, som kan have behov for særlig støtte. I bestemmelsen herfor er det tydeliggjort, at der skal underrettes ved antagelse om overgreb (Servicelovens 153). Derudover gælder det generelt, at alle, der får kendskab til et barn eller en ung, som fra forældres eller andre opdrageres side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare, har pligt til at underrette kommunen efter Servicelovens regler (Servicelovens 154). Kommunen skal kvittere skriftligt, når den modtager en underretning Servicelovens bestemmelser om udredning af barnet Når kommunen bliver bekendt med et barn eller en ung, som kan have behov for særlig støtte, eksempelvis på grund af at barnet har været udsat for overgreb, skal kommunen foretage en børnefaglig undersøgelse (Servicelovens 50). Undersøgelsen skal omfatte: 11\n12 Barnets udvikling og adfærd Familieforhold Skoleforhold Sundhedsforhold Fritidsforhold og venskaber Andre relevante forhold Den børnefaglige undersøgelse kan foretages uden forældrenes samtykke. Som led i undersøgelsen skal kommunen inddrage de fagfolk, som har viden om barnets eller den unges og familiens forhold. Dette kan ske ved at inddrage sundhedsplejersker, pædagoger, psykologer, lærere m.v. Hvis det er nødvendigt, kan kommunen lade barnet undersøge af en læge eller en autoriseret psykolog. Undersøgelsen skal afsluttes senest fire måneder efter, at kommunalbestyrelsen bliver opmærksom på, at et barn eller en ung kan have behov for særlig støtte. Hvis den undtagelsesvist ikke kan afsluttes inden fire måneder, skal kommunalbestyrelsen udarbejde en foreløbig vurdering og snarest herefter afslutte den. Undersøgelsen skal resultere i en begrundet stillingtagen til, om der er grundlag for at iværksætte foranstaltninger, og i bekræftende fald af hvilken art disse bør være. Når det må anses for nødvendigt for at afgøre, om der er åbenbar risiko for alvorlig skade på et barns sundhed eller udvikling, kan børn og unge-udvalget uden samtykke fra forældremyndighedsindehaverne beslutte at gennemføre undersøgelsen under ophold på institution eller indlæggelse på sygehus efter lægelig godkendelse (Servicelovens 51). Inden der træffes afgørelse om foranstaltninger, skal kommunen udarbejde en handleplan, der skal angive formålet med indsatsen, og hvilken indsats der er nødvendig for at opnå formålet. Handleplanen skal tage udgangspunkt i resultaterne af den børnefaglige undersøgelse og skal i forhold til de problemer, der blev afdækket af undersøgelsen, indeholde konkrete mål i forhold til barnets trivsel og udvikling (Servicelovens 140). Inden der træffes afgørelse om foranstaltninger, skal kommunen endvidere gennemføre en samtale med barnet (Servicelovens 48). Formålet med samtalen er at få kendskab til det barn eller den unge, som sagen drejer sig om, og tage hensyn til barnets eller den unges egen opfattelse af situationen. Samtalen skal derfor klarlægge barnets eller den unges egen holdning til den påtænkte afgørelse. Samtalen skal ske på en kvalificeret og respektfuld måde, og det er centralt, at kommunen gør sig tilstrækkelige anstrengelser for at finde frem til barnets eller den unges egen mening i sagen. Barnet eller den unge har mulighed for at have en bisidder som personlig støtte under samtalen. Samtalen skal afholdes, selvom der eventuelt er afholdt en samtale med barnet eller den unge i forbindelse med udarbejdelse af en børnefaglig undersøgelse efter Servicelovens bestemmelser for hjælp til børn, der har været udsat for overgreb Kommunen er forpligtet til at iværksætte hjælp og støtte til børn og unge, som har behov herfor, herunder børn og unge, som har været udsat for overgreb. Det gælder grundlæggende, at formålet med at yde støtte til de børn og unge, som har behov herfor, er at skabe de bedst mulige opvækstvilkår, så de på trods af deres individuelle vanskeligheder kan opnå de samme muligheder for personlig udfoldelse som 12\n13 deres jævnaldrende. Støtten skal være tidlig og helhedsorienteret (Servicelovens 46). Hvilken hjælp, kommunen iværksætter, beror på en konkret vurdering af det enkelte barns behov, og kan eksempelvis omhandle: Behandling af barnets eller den unges problemer Anbringelse af barnet eller den unge uden for hjemmet Anden hjælp, der har til formål at yde rådgivning, behandling og praktisk og pædagogisk støtte (Servicelovens 52) Er der en åbenbar risiko for, at barnets sundhed eller udvikling lider alvorlig skade på grund af eksempelvis alvorlige overgreb, kan børn og unge-udvalget uden samtykke fra forældremyndighedsindehaverne samt den unge, der er fyldt 15 år, træffe afgørelse om, at barnet eller den unge skal anbringes uden for hjemmet (Servicelovens 58) Servicelovens bestemmelser for opfølgning Kommunen skal løbende følge op, når der iværksættes foranstaltninger, hjælp og støtte til et barn eller en ung. Opfølgningen skal ske senest tre måneder efter, at hjælpen er iværksat, og det skal her vurderes, om indsatsen er tilstrækkelig eller skal ændres. Herefter skal samme vurdering foretages med højst seks måneders mellemrum (Servicelovens 70). 2.2 Straffelovens bestemmelser Straffeloven indeholder en række bestemmelser om beskyttelse af bl.a. børn mod seksuelle krænkelser. Det drejer sig navnlig om bestemmelserne i 222, 210, 216, 219, 223 og 232. Efter straffelovens 216, stk. 1, straffes for voldtægt den, der tiltvinger sig samleje ved vold eller trussel om vold. Straffen er fængsel indtil otte år. Har voldtægten haft en særlig farlig karakter, eller foreligger der i øvrigt særligt skærpende omstændigheder, kan straffen stige til fængsel op til indtil 12 år, jf. 216, stk. 2. Den, der har samleje med et barn under 15 år, straffes med fængsel indtil otte år efter straffelovens 222, stk. 1. Har barnet været under 12 år, eller har gerningsmanden skaffet sig samlejet ved tvang eller fremsættelse af trusler, kan straffen stige til fængsel indtil 12 år, jf. 222, stk. 2. Efter 222, stk. 3, skal det ved fastsættelse af straffen efter stk. 1 og stk. 2, 1. led, indgå som en skærpende omstændighed, at gerningsmanden har skaffet sig samlejet ved udnyttelse af sin fysiske eller psykiske overlegenhed. Den, der har samleje med en slægtning i nedstigende linje, straffes med fængsel indtil seks år, jf. straffelovens 210, stk. 1. Efter 210, stk. 2, straffes med fængsel indtil to år den, der har samleje med sin broder eller søster. Straffen kan bortfalde for den, der ikke er fyldt 18 år. Efter straffelovens 219 straffes med fængsel indtil fire år den, der er ansat eller er tilsynsførende ved bl.a. børne- eller ungdomshjem, hvis den pågældende har samleje med nogen, der er optaget i institutionen. 13\n14 Efter straffelovens 223, stk. 1, straffes med fængsel indtil fire år den, som har samleje med en person under 18 år, der er den skyldiges adoptivbarn, stedbarn eller plejebarn eller er betroet den pågældende til undervisning eller opdragelse. Den, som under groft misbrug af en på alder og erfaring beroende overlegenhed forfører en person under 18 år til samleje, straffes efter 223, stk. 2, ligeledes med fængsel indtil fire år. Den, som ved uterligt forhold krænker blufærdigheden eller giver offentlig forargelse, straffes med bøde eller fængsel indtil fire år, jf. straffelovens 232. De nævnte bestemmelser i straffelovens 210, 216, 219, 222 og 223 finder tilsvarende anvendelse med hensyn til anden kønslig omgængelse end samleje, herunder kønslig omgængelse med en person af samme køn, jf. straffelovens 224, 225 og 210, stk Sundhedslovens bestemmelser Generelle bestemmelser Sundhedsvæsenet har til formål at fremme befolkningens sundhed samt forebygge og behandle sygdom, lidelse og funktionsbegrænsning for den enkelte. Sundhedsloven fastsætter kravene til sundhedsvæsenet med henblik på at sikre respekt for det enkelte menneske, dets integritet og selvbestemmelse og opfylde behovet for: 1) let og lige adgang til sundhedsvæsenet, 2) behandling af høj kvalitet, 3) sammenhæng mellem ydelserne, 4) valgfrihed, 5) let adgang til information, 6) et gennemsigtigt sundhedsvæsen og 7) kort ventetid på behandling Regionale og kommunale ansvarsområder Regioner og kommuner er ansvarlige for, at sundhedsvæsenet tilbyder en befolkningsrettet indsats vedrørende forebyggelse og sundhedsfremme samt behandling af den enkelte patient (Sundhedsloven 3). Regionerne har ansvaret for tilbud på sygesikringsområdet, herunder fx almen praksis, speciallægepraksis, psykolog, fysioterapi m.m., samt tilbud i sygehusvæsenet (Sundhedsloven 57 og 74). I almen praksis tilbydes bl.a. de generelle børneundersøgelser samt vaccinationsprogrammer. Kommunerne har ansvaret for tilbud i relation til bl.a. forebyggelse og sundhedsfremme m.m., herunder fx sundhedsplejerske, skolesundhedsplejerske, kommunal børnetandpleje m.m. (Sundhedsloven afsnit IX) Sygehusvæsenet Sygehusvæsenet tilbyder diagnostik og behandling ambulant eller under indlæggelse enten via henvisning fra almen praksis eller direkte uvisiteret gennem skadestuer og akutte modtagefunktioner. Der er 19 sygehuse med pædiatriske afdelinger (bør- 14\n15 neafdelinger) i landet. Afdelingerne varetager hovedfunktioner inden for pædiatrien, dvs. almindelig og hyppigt forekommende diagnostik og behandling af børn. Der er på afdelingerne lagt stor vægt på børnevenlig indretning, bl.a. med faciliteter så familien kan være indlagt sammen med barnet. Sundhedsstyrelsen fastsætter krav til og placering af mere specialiserede sygehustilbud (såkaldte specialfunktioner) på landets sygehuse (Sundhedsloven 208). Specialfunktioner omfatter sjældne, komplekse og/eller særligt ressourcekrævende tilstande, hvor bl.a. hensynet til rutine og erfaring, faglig organisering og rammer samt adgang til understøttende nødvendige funktioner, herunder multidisciplinært samarbejde på tilsvarende specialistniveau er til rådighed. Sundhedsstyrelsen har i medfør heraf udarbejdet specialevejledninger for hvert af de lægefaglige specialer bl.a. omfattende fastsættelse af specialfunktioner (regionsfunktioner og højt specialiserede funktioner) samt placering heraf og krav hertil. I specialevejledningen for pædiatri er seksuelt misbrugte børn fastsat som en højt specialiseret funktion, der varetages på Rigshospitalet, Odense Universitetshospital og Aarhus Universitetshospital Skejby. Der er i specialevejledningen beskrevet krav til varetagelsen, herunder vagtforhold, samarbejde med andre specialer m.m. Formålet med at fastsætte denne behandling som højt specialiseret på de tre sygehuse i landet er at sikre, at patientgruppen får ensartet behandling af høj kvalitet Information og samtykke Patienters medinddragelse i og samtykke til behandlingsbeslutninger er centrale elementer i enhver virksomhed på sundhedsområdet. Denne ret til selvbestemmelse kommer først og fremmest til udtryk i sundhedslovens kapitel 5, hvori reglerne om informeret samtykke er lovfæstet. Efter den nuværende lovgivning om informeret samtykke til behandling af patienter er det ikke tilladt at indlede eller fortsætte behandling uden patientens informerede samtykke (sundhedsloven 15, stk. 1), medmindre andet følger af lov eller bestemmelser fastsat i henhold til lov eller af lovens Sidstnævnte bestemmelser omhandler mindreårige patienter ( 17), patienter, der varigt mangler evnen til at give informeret samtykke ( 18), samt patienter med øjeblikkeligt behandlingsbehov ( 19). En patient, som er fyldt 15 år, kan selv give informeret samtykke til behandling, omend forældremyndighedens indehavere tillige skal have information og inddrages i den mindreåriges stillingtagen (sundhedslovens 17, stk. 1). Såfremt patienten ikke er fyldt 15 år, følger det af sundhedslovens 14, at den eller de personer, som efter lovgivningen er bemyndiget hertil, indtræder i patientens rettigheder efter sundhedslovens 15-51, herunder altså også reglerne om samtykke til behandling. Forældremyndighedens indehavere skal drage omsorg for barnet og kan træffe afgørelse om dets personlige forhold ud fra barnets interesse og behov. Det er med andre ord forældremyndighedsindehaverne, som giver samtykke til behandling af den mindreårige. Af samme årsag har forældremyndighedsindehaverne krav på fuld information om barnets helbredstilstand og behandlingsbehov m.v. (forældreansvarsloven 2). 15\n16 I det omfang, der er uenighed mellem barnet og forældremyndighedsindehaverne om, hvorvidt behandling skal indledes eller fortsættes, ligger den endelige beslutningskompetence hos sidstnævnte. Barnet skal dog afhængig af alder og modenhed så vidt muligt inddrages. Finder sundhedspersonen, at forældremyndighedsindehaverne ikke varetager barnets tarv på tilstrækkelig vis, kan sundhedspersonen uden forældremyndighedsindehavernes samtykke gøre kommunen opmærksom herpå og videregive helbredsoplysninger om barnet. Det fremgår ikke af lovgivningen generelt, hvordan uenighed mellem to forældremyndighedsindehavere om samtykke til undersøgelse og behandling af barnet skal håndteres Sundhedspersoners tavshedspligt Det er sundhedspersoners pligt at underrette kommunen ved mistanke om fx overgreb. Sundhedsstyrelsens vejledning om sundhedspersoners underretningspligt over for kommunen af 18. april 2006 (under revision) understreger sundhedspersonalets pligt hertil. Der findes samtidig en række bestemmelser om sundhedspersoners tavshedspligt over for patienten. En patient dvs. også en patient, der ikke er fyldt 15 år har krav på, at sundhedspersoner iagttager tavshed om, hvad de under udøvelsen af deres erhverv erfarer eller får formodning om angående helbredsforhold, øvrige rent private forhold eller andre fortrolige oplysninger (sundhedsloven 40, stk. 1). Forældremyndighedens indehavere skal drage omsorg for barnet og kan træffe afgørelse om dets personlige forhold ud fra barnets interesse og behov (forældreansvarsloven 2), og det er derfor forældremyndighedsindehaverne, som giver samtykke til behandling af den mindreårige (sundhedslovens 14). Uanset barnets krav på tavshed er der således tale om en berettiget videregivelse af barnets helbredsoplysninger m.v., hvorfor forældremyndighedsindehaverne har krav på fuld information om barnets helbredstilstand og behandlingsbehov m.v. Forældremyndighedsindehaverne kan ligeledes blive bekendt med barnets/den mindreåriges helbredsoplysninger m.v. ved at anmode om aktindsigt. Den, om hvis helbredsforhold, der er udarbejdet patientjournaler m.v., på anmodning har ret til aktindsigt heri (sundhedsloven 37, stk. 1). Af sundhedslovens 14 følger, at såfremt en patient ikke i stand til selv at varetage sine interesser, indtræder den eller de personer, som efter lovgivningen er bemyndiget hertil, i patientens rettigheder efter sundhedslovens 15-51, i det omfang det er nødvendigt for at varetage patientens interesser i den pågældende situation. Ugifte børn og unge under 18 år er under forældremyndighed (forældreansvarsloven 1). Forældremyndighedsindehaverne har således som udgangspunkt adgang til aktindsigt i den mindreåriges patientjournal i henhold til sundhedslovens 37, stk. 1, jf. 14. Forældremyndighedsindehaveres adgang til aktindsigt i en mindreårigs patientjournal kan begrænses, i det omfang forældremyndighedsindehavernes interesse i at blive gjort bekendt med oplysningerne findes at burde vige for afgørende hensyn til den mindreårige (sundhedsloven 37, stk. 2). Der skal foretages en konkret afvejning af på den ene side forældremyndighedsindehavernes ønske om og behov for at blive gjort bekendt med journaloplysningerne og på den anden side hensynet til den mindreårige patient og dennes krav på tavshed og fortrolighed. 16\n17 Der er i forarbejderne til patientretsstillingslovens 20, stk. 2, (nu sundhedslovens 37, stk. 2), jf. lovforslag nr. L 15, FT , 2. samling, nævnt følgende eksempler på oplysninger, hvor forældremyndighedsindehavernes interesse kan tænkes at burde vige for afgørende hensyn til den mindreårige: Prævention, abortindgreb, behandling for kønssygdomme og journaloplysninger fremkommet i forbindelse med psykolog- og psykiaterundersøgelser. Aktindsigt vil således kunne nægtes forældremyndighedens indehavere, hvis den mindreåriges patientjournal m.v. indeholder sådanne oplysninger. Der er dog ikke tale om en udtømmende opregning af typer af oplysninger, hvor det vil kunne overvejes at begrænse forældremyndighedsindehavernes adgang til aktindsigt. For optegnelser, der er journalført før den 1. januar 2010, kan retten til aktindsigt efter lovens 37, stk. 1, begrænses, i det omfang patientens og dermed også forældremyndighedsindehavernes interesse i at blive gjort bekendt med oplysningerne findes at burde vige for afgørende hensyn til den pågældende selv eller til andre private interesser (sundhedsloven 37, stk. 3). De nævnte andre private interesser vil kunne være oplysninger som tredjemand, fx pårørende, før lovens ikrafttræden måtte have givet til journalen i tillid til, at oplysningerne ville kunne undtages fra aktindsigt, og hvor en oplysning herom til patienten og altså for mindreårige også forældremyndighedsindehavere vil kunne være til alvorlig skade for patient- eller familieforholdet. Regeringen har netop sendt et udkast til lovforslag i høring, hvor der blandt andet foreslås en udvidelse af sundhedslovens 37, stk. 2, om begrænsning af forældres adgang til aktindsigt. Det foreslås nærmere bestemt, at forældremyndighedsindehaveres adgang til aktindsigt i en mindreårigs patientjournal efter sundhedslovens 37, stk. 1, jf. samme lovs 14, også skal kunne begrænses i det omfang, forældremyndighedsindehavernes interesse i at blive gjort bekendt med oplysningerne findes at burde vige i det omfang, det er nødvendigt til beskyttelse af væsentlige hensyn til forebyggelse, efterforskning og forfølgning af lovovertrædelser samt beskyttelse af vidner eller andre i sager om strafferetlig forfølgning. 17\n18 3 Gruppens størrelse og karakteristika 3.1 Opgørelse af gruppens størrelse Forekomsten af overgreb på børn i en given befolkning angives oftest som prævalensen af overgreb i barnealderen, dvs. hvor mange børn ud af den samlede mængde børn i befolkningen, der har oplevet ét eller flere af de overgreb, der er indeholdt i den anvendte definition af overgreb. Hyppigheden af overgreb angives enten som antal kendte tilfælde af overgreb på børn i løbet i af et enkelt år eller som antal børn, der er ofre for overgreb i en given tidsperiode inden det fyldte 15. eller 18. år og opgjort i forhold til den samlede børnebefolkning. Forekomsten angives enten som procentandel eller som antal pr børn i aldersgruppen. Verdens Sundhedsorganisationen, WHO, definerer misbrug og overgreb mod børn som alle former for fysiske og/eller psykiske overgreb, seksuelle overgreb, misrøgt, omsorgssvigt, nedværdigende behandling eller kommerciel eller anden form for udnyttelse, der resulterer i faktisk eller potentiel skade for barnets helbred, overlevelse, udvikling eller værdighed. I Danmark er der adgang til en række forskellige datakilder, der samlet kan belyse omfanget af overgreb mod børn. Dels er der registerdata om politianmeldte sager og kontakter til sygehuse vedr. mistanke om overgreb, dels er der resultater fra spørgeskemaundersøgelser blandt børn og unge. De forskellige kilder kan belyse omfanget af de sager om omsorgssvigt og overgreb på børn i Danmark, der kommer til offentlighedens kendskab, men ingen af kilderne giver et fuldstændigt overblik over problemets omfang.. Der er således et mørketal, fordi overgreb mod børn og unge i nogle tilfælde foregår i det skjulte og ikke kommer til myndighedernes kendskab. Der forefindes i øvrigt ikke en systematisk registrering af underretninger til de sociale myndigheder om overgreb og omsorgssvigt vedrørende børn. De foreliggende registerdata kan i relation til den brede definition af overgreb mod børn belyse elementer af fysisk vold og seksuelle overgreb mod børn, men kan kun i meget begrænset omfang belyse andre typer af overgreb, som fx misrøgt/vanrøgt, anden form for omsorgssvigt og psykiske overgreb. Fremgangsmåden i afsnittet er derfor at sammenholde det aktuelle omfang og karakteren af seksuelle overgreb mod børn i Danmark ud fra politianmeldelser i 2010, kontakter til skadestuer og hospitalsindlæggelser i 2010 og en række kommuners tilbagemelding om antal underretninger i 2009 med unges egen rapportering af overgreb i en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse i Det vil sige, at der anvendes en række forskellige datakilder til at kortlægge omfanget og karakteren af overgreb mod børn. Opgørelserne af de forskellige data understreger, at der ikke foreligger entydige nationale opgørelse over antallet af børn og unge, som udsættes for overgreb, ligesom opfattelsen af udtrykket overgreb hos den enkelte adspurgte i spørgeskemaundersøgelser ikke nødvendigvis svarer til det, der defineres som overgreb i undersøgelsen. Eksempelvis beretter 22 % af unge piger i Danmark, at de hyppigt har været udsat for uønsket sex fra en jævnaldrende eller haft seksuelle erfaringer med en voksen inden 15-års alderen mod 5 % af unge drenge. Men det er kun 9 % af pigerne og 1 % af drengene, der selv vurderer, at de har været udsat for et seksuelt 18\n19 overgreb. Knap to ud af tre piger og knap hver tredje dreng har fortalt andre om overgrebene. Det er kun et mindretal af de forhold, der i spørgeskemaundersøgelser defineres som overgreb, som kommer til myndighedernes kendskab. Forekomsten af politianmeldte seksuelle overgreb mod piger under 15 år var i 2010 på ca. 21 pr piger og på ca. 3 pr drenge. I alt drejer det sig om 554 politianmeldte ofre for seksuelle overgreb. Rigspolitiet har for perioden opgjort antallet af anmeldelser, sigtelser og fældende domme vedr. seksuelle overgreb, og opgørelsen viser, at der er ca. 490 anmeldelser og samme antal sigtelser årligt samt knap 306 fældende domme. I sygehusvæsenet er der i 2010 registreret ca kontakter til landets hospitaler, inklusive skadestuer, pga. mistanke om eller verificerede seksuelle og/eller fysiske overgreb på børn under 15 år. Der er i alt knap 350 kontakter til landets tre højt specialiserede sygehusafdelinger årligt. Janus-Centeret modtager knap 30 børn årligt, som har krænket andre børn, men det faktiske antal børn, som krænker andre børn, er formentlig højere. Ankestyrelsen vurderede i 2008 antallet af underretninger til kommunerne til at udgøre ca af alle forskellige årsager. Der er ikke præcise tal for omfanget af årlige underretninger til kommunerne vedr. mistanke om overgreb på børn, men i 2009 skønnede kun få kommuner, at de modtager mere end ti underretninger pr. år. Konkrete tal fra rådgivningscentre i København og Århus viser et væsentligt højere tal hhv. 42 og 124 sager vedr. seksuelle overgreb. Aalborg Kommune har registreret, at 47 ud af 1700 underretninger har drejet sig om seksuelle overgreb og vedrørt i alt 23 børn., svarende til 1,3 % af de modtagne underretninger. Der er årligt ca. 40 børn, der anbringes uden for hjemmet pga. seksuelle overgreb. Anbragte børn samt handicappede børn har i øvrigt en særlig risiko for at blive udsat for seksuelle overgreb. Det årlige antal skønnes at udgøre ca Alt i alt er det vanskeligt på baggrund af disse varierende oplysninger at vurdere det reelle omfang af overgreb, herunder seksuelle overgreb, blandt børn og unge, herunder også omfanget af mistanker, der bør føre til nærmere undersøgelser bl.a. med henblik på afkræftelser. Seksuelle overgreb er væsentligt sjældnere end fysisk vold, men der er generelt ofte en sammenhæng med vold, omsorgssvigt m.v. I det følgende gennemgås ovenstående opgørelser mere detaljeret. 3.2 Politianmeldte overgreb Rigspolitiet har tilvejebragt følgende data om antallet af anmeldelser, sigtelser og fældende domme vedrørende seksuelle overgreb mod børn under 15 år i årene : 19\n20 Tabel 1: Anmeldelser, sigtelser og fældende domme Total Antal anmeldelser Antal sigtelser Antal fældende afgørelser Note: Tallene i tabel 1 og tabel 2 er ikke ens. Tabel 1 omhandler antal sager mod krænkere. Den enkelte sag kan have flere ofre. Kilde: Rigspolitiet, Kriminalstatistik, Anmeldelsesregister De tre retsmedicinske institutter i Aarhus, Odense og København har i 2010 foretaget i alt 185 undersøgelser på baggrund af politiets rekvisitioner. Offerregisteret er etableret i 2001 og rummer data om politirapporteret, personfarlig kriminalitet, dvs. alle anmeldte sager om seksuelle overgreb og voldsudøvelse samt trusler om vold registeret på offerets CPR-nummer. I henhold til Offerregisteret blev der i 2010, jf. tabel 2, i alt anmeldt 112 tilfælde af blodskam, voldtægt, forsøg på voldtægt eller samleje ved tvang eller list, anden kønslig omgang med mindreårig og homoseksuelle forhold med mindreårige, hvor ofret var en dreng under 15 år, og i alt 442 tilfælde mod piger under 15 år. Der var således ca. fire gange så mange politianmeldelser om seksuelle overgreb mod piger som mod drenge. Hertil kommer anmeldelser om blufærdighedskrænkelser. Der blev i 2010 ca. otte gange oftere anmeldt en blufærdighedskrænkelse mod 0-14-årige piger end mod drenge, henholdsvis 550 og 69 sager. Blandt piger omhandlede krænkelsen oftest beføling og dernæst blotteri, og blandt drenge omhandlede det andre former for blufærdighedskrænkelser. Anmeldelseshyppigheden af blufærdighedskrænkelser, angivet som den årlige anmeldelsesrate, var i 2010 på 11,3 pr piger i alderen 0-14 år mod under 4 pr for de andre former for seksuelle overgreb. Blandt drenge var anmeldelsesraten ens for blufærdighedskrænkelser og for homoseksuelle forhold med mindreårige, 1,3 pr drenge i alderen 0-14 år. 20\n21 Tabel 2: Politianmeldte seksuelle overgreb på 0-14-årige i 2010 Type af overgreb Antal Antal Antal piger Antal piger pr I alt drenge drenge pr Blodskam 7 0,1 50 1,0 57 Voldtægt 3 0,1 45 0,9 48 Samleje 24 0, ,4 189 Anden kønslig omgang 68 1, ,7 250 Homoseksuelt forhold 10 0, I alt Blufærdighedskrænkelse 69 1, ,3 619 Kilde: Offerregisteret Note: Tallene i tabel 1 og 2 er ikke ens. Tabel 2 omhandler antal ofre. Der er langt flere anmeldelser af fysisk vold, oftest såkaldt simpel vold, end af seksuelle overgreb mod 0-14-årige. Der blev i 2010 anmeldt tre tilfælde af voldtægt/forsøg på voldtægt eller samleje ved tvang mod drenge og 45 tilfælde mod piger mod henholdsvis 558 og 310 tilfælde af fysisk vold mod drenge og piger. Blandt unge i alderen år var der i 2010 i alt 121 anmeldelser om voldtægt mod piger, men ingen mod drenge. Der blev anmeldt tilfælde af fysisk vold mod drenge og 741 tilfælde mod piger. Anmeldelsesraterne for voldtægt, fysisk vold og drab/drabsforsøg for henholdsvis 0-14-årige og årige viser, at der er ca. syv gange højere rate for voldtægtsanmeldelser blandt årige piger end blandt piger under 15 år, henholdsvis 6,7 og 0,9 pr Raten for voldtægtsanmeldelser for drenge ligger på 0,1 for 0-14-årige og 0,2 for årige. Anmeldelse af vold er for begge køn langt højere og væsentligt stigende med alderen. 3.3 Selvrapporteret forekomst af overgreb mod børn Det er muligt gennem spørgeskemaundersøgelser at få en indsigt i børns oplevelser og egen vurdering af seksuelle erfaringer og psykiske og fysiske overgreb og derved estimere omfanget og beskrive karakteren af de seksuelle overgreb og voldstilfælde, der ikke politianmeldes, eller som ikke fører til kontakt med sygehuse eller kommunale myndigheder. 21\n22 I 2002 gennemførtes den første landsdækkende undersøgelse af omfanget og karakteren af seksuelle og fysiske overgreb mod børn omfattende besvarelser fra 10 % af alle årige, i alt klasseelever af et computerbaseret spørgeskema. Skemaet omfattede detaljerede spørgsmål om deres seksuelle erfaringer og seksuelle kontakter, herunder seksuelle erfaringer med ældre personer og udsættelse for psykisk og fysisk vold i og uden for hjemmet. I 2008 blev denne undersøgelse gentaget blandt lidt over elever i 9. klasse i folkeskoler og efterskoler. Undersøgelsen rummer spørgsmål om forskellige former for seksuelle erfaringer mod egen vilje med jævnaldrende, dvs. personer der højst var 4 år ældre, og om seksuelle kontakter eller forhold til voksne defineret som personer, der var mindst fem år ældre end den unge. Derudover indeholder undersøgelsen detaljerede oplysninger om familie, sociale kontakter, fritid, fysisk og psykisk helbred og kan yderligere belyse forekomst og karakter af psykiske og fysiske overgreb i relation til konflikter i familien. De unge besvarede tre forskellige spørgebatterier, der var egnede til at belyse deres psykiske modstandskraft og sårbarhed samt eventuelle psykiske problemer. Undersøgelsen i 2008 viste, at 18 % af pigerne og 5 % af drengene havde haft en eller flere uønskede seksuelle oplevelser med en jævnaldrende. Det omhandlede oftest at være blevet berørt seksuelt, men uden forsøg på samleje, for 8,7 % af pigerne og 2,1 % af drengene. I alt 0,6 % af drengene og 2,0 % af pigerne havde, inden de fyldte 15 år, oplevet uønsket samleje med en jævnaldrende, dvs. med en person der højst var fire år ældre end dem selv (Figur 1). To ud af tre af de unge, der havde oplevet uønsket sex med en jævnaldrende, havde kun været udsat herfor en enkelt gang, og det var få, i alt 5 ud af drenge og 13 ud af piger, der havde været udsat tre gange eller mere. 2,0 % af drengene og 7,8 % af pigerne havde inden 15-års alderen haft seksuel kontakt med voksne, defineret som personer der var mindst fem år ældre end dem selv. Blandt dem angav hver ottende dreng og knap hver tredje pige, at de var blevet tvunget eller presset dertil. Over halvdelen rapporterede udelukkende mindre vidtgående seksuel kontakt med voksne, dvs. ikke-fysisk kontakt og/eller berøringer uden på tøjet. Der blev også spurgt om, hvorvidt den seksuelle kontakt havde haft karakter af et seksuelt overgreb, og/eller om den unge selv havde oplevet det som et overgreb. Det er kun en mindre del af de unge, der selv vurderer, at de seksuelle erfaringer med ældre og de uønskede seksuelle kontakter med jævnaldrende var seksuelle overgreb. I forhold til de i alt 22 % af piger, der havde oplevet enten uønsket sex med en jævnaldrende eller havde haft en seksuel erfaring med en voksen (mindst fem ældre person), var det kun 9 %, der selv vurderede, at det havde været et seksuelt overgreb. For drenge var de tilsvarende andele 5 % og 1 %. Dette skitseres i nedenstående figur 1. 22\n23 Figur 1: Andele af drenge og piger, der i 2008 selv rapporterede om uønsket sex med jævnaldrende og/eller seksuelle erfaringer med voksne Kilde: Helweg-Larsen K., Schütt NM, Larsen HB. Unges trivsel år En undersøgelse med fokus på seksuelle overgreb og vold i barndom og tidlige ungdom. København: Statens Institut for Folkesundhed; SDU; 2009 Blandt drengene var de vidtgående seksuelle erfaringer med jævnaldrende hyppigst med en person under 15 år godt og vel i halvdelen af tilfældene. Blandt pigerne var dette kun i ca. hver tiende tilfælde. Blandt pigerne var krænkeren næsten altid en dreng/mand, og blandt drengene i ca. hvert tredje tilfælde. Den voksne var kun i få tilfælde en omsorgsperson, dvs. en træner, pædagog m.m. Det gjaldt for 9 % af de 34 drenge, der rapporterede seksuelle erfaringer med voksne, og for 5 % af de i alt 137 piger, der havde seksuelle erfaringer med voksne. 9. klasses-undersøgelsen påviste i øvrigt en markant sammenhæng mellem udsættelse for seksuelle overgreb og udsættelse for fysisk vold i familien, andre belastende oplevelser inden for det seneste år og en række adfærds- og psykiske problemer. Den viser desuden, at ADHD-symptomer (urolig, impulsiv, planløs) kan være en særlig risikofaktor for seksuelle overgreb og for fysisk vold både i og uden for hjemmet, idet impulsivitet og planløshed kan betyde, at den unge udsætter sig selv for risikable situationer. 3.4 Aktivitet i sygehusvæsenet Aktiviteten i sygehusvæsenet kan opgøres dels for de tre højt specialiserede sygehusafdelinger i landet, dels for landets pædiatriske afdelinger mere bredt. I 2010 modtog Center for Børn udsat for Overgreb (CBO) på Aarhus Universitetshospital i Skejby 164 nyhenviste børn (0-15) med mistanke om fysisk og/eller seksuelt overgreb. Herudover blev der modtaget børn på den pædiatriske afdeling med genitale symptomer. Center for Seksuelle Overgreb på Rigshospitalet modtager i alt ca. 100 nyhenviste børn (0-14 år) årligt, hvor der udelukkende er 23


JUST-IN-TIME, DØGNET RUNDT\nMed vores logistik service garanterer vi leveringssikkerhed og muliggør stor flexibilitet.\nModerne logistiksystemer, herunder; fuldautomatisk klimatiseret højvarelager med stor lagerkapacitet, edb-styret informationssystem, samt dedikerede medarbejdere. Alle sammen elementer der indgår i vores service.\nKun med en gennemtænkt logistik kan en emballageproducent sikre levering til tiden.\nBetaPack gør dette, hver dag - just-in-time!


Find billeje i Luxembourg fra kr. 188/dag | Skyscanner\nSammenlign billeje i Luxembourg\nSpring køerne over og få mest muligt ud af din storbyferie i Luxembourg ved at leje en bil. Det er så let som at reservere online, træde af flyveren, sætte dig ind i bilen og køre afsted. Du skal selvfølgelig altid gennem paskontrollen, og du skal naturligvis også vise de flinke folk fra udlejningsselskabet dit kørekort, men du er nok med på, hvad vi mener.\nDu behøver ikke prøve at finde ud af komplicerede offentlige transportsystemer - bare sæt dig ind i bilen og kør. Med vores hoteller i Luxembourg kan du finde og sammenligne de bedste priser på hoteller med parkering, så både du og din bil har et sted at være.\nMed Skyscanner kan du vælge den bil du ønsker, til den pris du ønsker. Du skal bare angive dine rejsedatoer, så skal vi nok vise dig, hvilke biler der er til rådighed fra udvalget af biludlejningsselskaber i Luxembourg. Så uanset om du leder efter en smart cabriolet til en romantisk miniferie, en stor MPV til polterabentselskabet eller en hatchback til familieferien, så viser vi dig de bedste tilbud og hjælper dig med at spare penge.\nNår du så har set alle de største seværdigheder, som Luxembourg byder på, kan du bare spænde selen og tage videre på eventyr. Kør ud i landskabet og få et unikt perspektiv på Luxembourg. Besøg uden problemer en nærliggende by eller nyd blot friheden i, at du kan køre, hvorhen du ønsker, hvornår du ønsker. At leje en bil i Luxembourg åbner op for en verden af muligheder og gør det nemt at opdage nye steder.\nNår du lejer en bil i Luxembourg, behøver du tilmed heller ikke tænke på, hvordan du kommer til og fra lufthavnen. Du bliver fri for at stresse over, om du kommer for sent til din bus eller tog - din udlejningsbil står klar, når du er klar. Du kan nyde din tur i ro og mag, så længe du husker at holde øje med den lokale trafik og afsætter tid nok til køreturen.