Guds kærlighed kontra den menneskelige kærlighed - JatilJesus.dk\nOvervældet af hans kærlighed...\nØnsket om at opleve ægte kærlighed har vi alle. Utallige sange bliver skrevet om længslen efter kærlighed. Kærligheden mellem mennesker kan være fantastisk, men er også ret skrøbelig, desværre.\nDen menneskelige kærlighed er for det meste begrænset - fx til familie, venner eller nogle bestemte mennesker, der er sympatiske eller gode mod én. Hvis nogen behandler os dårligt, tager vi pr. automatik afstand fra dem. Den menneskelige kærlighed er som regel betinget og ofte ret smålig.\nGuds kærlighed, derimod, overgår langt den menneskelige kærlighed. Den er ikke svag, men holder der hvor mennesker svigter. Selv om vi har vendt ham ryggen, står han stadig og venter på os.\nAlle de virkelig gode gaver i dit liv kommer fra Ham. Han forstår dig - endnu bedre end du selv gør, og han kan faktisk tilfredsstille dit indre mere end nogen eller noget andet. Derfor er det så revolutionerende at lære HAM at kende!\nHvis du af én aller anden grund mener, at du har grund til at være sur på Gud, så er det nok, fordi du ikke kender ham, eller fordi ting i dit liv ikke er blevet sorteret rigtigt. Gud er ikke skyld i det onde, der sker. Det onde i denne verden kommer af menneskers uretfærdighed og oprør imod Gud og fra Guds fjende, Satan. Gud er rent lys, og der er intet mørke i ham. Han er perfekt retfærdighed - og intet ondt kan eksistere i hans nærhed.\nGuds kærlighed rækker ud efter alle. Igennem Jesus har han vist os hvem, han virkelig er. Nemlig den, der kommer for at opsøge og frelse det fortabte! Interessant nok er den største kærlighed en selvopofrende redningsaktion.\nBibelen forklarer: "Gud viser sin kærlighed til os, ved at Kristus døde for os, mens vi endnu var syndere!" (Rom.5:8)\nDen perfekte kærlighed blev demonstreret for os igennem Jesus! Bibelen siger, at Jesus elskede til det sidste. Selv da han døde på korset, elskede han sine fjender. Da soldaterne gennemborede hans hænder og fødder og naglede ham til korset, bad han for bødlerne: "Far, tilgiv dem, for de ved ikke, hvad de gør!"\nAf kærlighed til ethvert menneske - inkl. dig og mig - gav han frivilligt sit liv på korset. Hans kærlighed var stærkere end lidelserne! Ikke engang tortur til døden kunne stoppe hans kærlighed.\nKan Gud tilgive mig uanset, hvad jeg har gjort?\nJa, den eneste synd, der ikke kan tilgives, er, hvis vi nægter at tage imod den redning, som rækkes ud til os igennem Jesus Kristus.\nPrøv at forstå det på denne måde: Gud har ofret sin søn for dig - den eneste søn, han havde - og det betyder afgørende meget for Gud, at du med taknemlighed tager imod hans ultimative gave.\n- Ellers er der faktisk ingen synd, som Gud ikke kan tilgive.\nOm du så havde slået andre ihjel, og så vendte om og bad Gud om tilgivelse og en ny start, måtte du nok gå i fængsel, men det evige liv ville være tilgængeligt igennem Jesus. Gud kan tilgive mere, end mennesker kan.\nJeg kan skrive under på, at Guds kærlighed kan gennemstrømme og forløse os på en helt mærkbar måde. Jeg er overvældet af, hvor mange gange jeg har fået lov til at opleve Guds befriende og vidunderlige nærvær. Vi skal bare vise HAM og HANS ord den største respekt.\nAt være genstand for Guds uendelige kærlighed er ikke begrænset efter, hvad vi har fortjent. Heldigvis! Det er dét, som Bibelen kalder nåde. Guds nåde betyder, at vi ufortjent kan blive tilgivet og blive Guds børn.\nIntet menneske har nogensinde elsket som manden Jesus fra Nazaret, da han blev korsfæstet... Frivilligt strakte designeren af kærlighed sine arme ud til øst og til vest og sagde:\n"Kom tilbage i Faderens favn!"\nTæt på guddommelig kærlighed


Djævelen i hullet leif davidsen • Find billigste pris hos PriceRunner »\nDjævelen i hullet leif davidsen Bøger\ndjævelen i hullet leif davidseni Bøger\nDjævelen i hullet, Hardback\nDansk, Leif Davidsen, Hardback, Historie & Roman, 2016-9-30\nDjævelen i hullet, E-bog\nDansk, Leif Davidsen, E-bog, 2016-09\nDjævelen i hullet, Lydbog MP3\nDansk, Leif Davidsen, Lydbog MP3, 2016-09\nDjævelen i hullet Bind 1-2\nDansk, Leif Davidsen, Krimi, Thriller og Mysterier, 2017-3-7\nEn gotisk spændingsroman om en excentrisk rigmand på et slot ud for Bretagnes kyst. Susanne Carlsen har brug for penge. Hun er blevet skilt, hun har kun små freelance-opgaver som journalist - og hun er ikke længere helt ung. Da den danske rigmand Erling Skjold inviterer hende til sit slot i Frankrig for at skrive hans biografi, siger Susanne ja, selvom tilbuddet næsten er for godt til at være sandt. Kort efter sin ankomst til Frankrig bliver Susanne kontaktet af en mand, der efter sigende arbejder for den franske sikkerhedstjeneste, og som har foruroligende oplysninger om Erling Skjold. Uhyggen stiger i takt med at Susanne i hemmelighed begynder at udforske det mystiske slot - Ravnens Rede - på egen hånd. Leif Davidsen er journalist og forfatter til en lang række bøger, bl.a. spændingsromanerne Uhellige alliancer, Den russiske sangerinde, Patriarkens hændelige død og Djævelen i hullet . Ravnens Rede er en selvstændig roman.


Kamchatka - Find skirejser her\nTransport Vælg evt. transportFly (lufthavn ikke oplyst) (12 skirejser)\nLand Uden betydningRusland (12 skirejser)\nDestination Uden betydningKamchatka (12 skirejser)\nSt. Timon’s Mountain lodge, Kamchatka\nVi bor ved foden af heliskiområdet i det fuldstændig nybyggede eksklusive St. Timon’s Mountain Lodge. Ved dårlige vejrforhold kan der arrangeres sightseeing til Petropavlosk-Kamtjatskij. Huset har hyggelige fællesområder, egen restaurant med gourmet kok, wellnessområde og sauna. Der er mulighed for at booke sig ind på massage. Hotellet råder over snescootere, således at der kan arrangeres freeriding i skovterræn på dårlige vejrdage. Prisen er baseret på dobbeltrum. Ønskes enkeltrum kan dette bestilles ved mindre tillæg i prisen. København (CPH) eller Stockholm... Læs mere Vi bor ved foden af heliskiområdet i det fuldstændig nybyggede eksklusive St. Timon’s Mountain Lodge. Ved dårlige vejrforhold kan der arrangeres sightseeing til Petropavlosk-Kamtjatskij. Huset har hyggelige fællesområder, egen restaurant med gourmet kok, wellnessområde og sauna. Der er mulighed for at booke sig ind på massage. Hotellet råder over snescootere, således at der kan arrangeres freeriding i skovterræn på dårlige vejrdage.\nKøbenhavn (CPH) eller Stockholm (STO) med Aeroflot via Moskva (SVO) til Petropavlosk-Kamtjatskij (PKC). Samlet flyvetid ca. 11 timer. OBS gebyrer for at medbringe eget skiudstyr.


Årets indsamling bliver kontantløs\nFor at begrænse risikoen for smittespredning\nSom indsamler skal du gå din rute som normalt - men kun modtage bidrag via MobilePay og sms. Dermed minimeres risikoen for smittespredning ude på ruten - og du skal heller ikke ned i banken for at aflevere pengene.\nOg vil du gerne vide hvor meget du samler ind? Bare rolig. Mens du er ude på din rute, får du løbende besked via sms om, hvor meget du samler ind ude på din rute.\nSe her hvor nemt det er.\nSpørgsmål og svar om at samle ind uden at modtage kontanter\nHvorfor kan jeg ikke selv vælge om jeg vil modtage kontanter?\nVed ikke at modtage kontanter overhovedet minimerer vi smitterisiko på to måder. For det første sker der ingen kontakt mellem indsamler og donor i døren. Indsamleren rækker blot sit skilt med MobilePay og SMS nummer frem i døren. For det andet skal indsamlerne ikke mødes efter indsamlingen for at få optalt penge.\nDet er således BÅDE mere trygt for indsamlerne – OG for dem, der giver i døren. Det kan godt være, at du som indsamler et par gange må sige nej til en 20’er som donoren har fundet frem. Men til gengæld er der mindre risiko for, at du som indsamler smitter den næste du ringer på hos.\nVi har også spurgt Sundhedsstyrelsen om deres vurdering. Sundhedsstyrelsen skriver at ”der er øget risiko for smitte ved kontakt mellem mennesker, og at det derfor vil have stor betydning for smitterisikoen, at der anvendes foranstaltninger, som gør, at man kan undgå fysisk kontakt”. Sundhedsstyrelsen ”henstiller til, at I overholder de generelle råd til befolkningen, og at I inden for disse generelle råd og rammer sammen finder frem til, hvad der er den bedste løsning for jer. Det kan som du selv nævner eksempelvis være teknologiske løsninger som MobilePay for at undgå fysisk kontakt.” Læs mere\nHvordan ved jeg hvor meget, jeg samler ind?\nDu vælger din rute og tilmelder dig som normalt på tilmeld.redbarnet.dk/\nDu får tilsendt et MobilePay indsamlings-skilt af pap i stedet for en almindelig indsamlingsbøtte. Sammen med indsamlings-skiltet får du et klistermærke med personlig QR kode, som du klistrer på dit indsamlings-skilt. Så kan dem, du ringer på hos, nemt betale med MobilePay, og dit indsamlerID overføres, når de støtter med MobilePay.\nDu går din valgte rute, som du ville gøre med en almindelig indsamlingsbøtte - men må sige pænt nej tak til mønter og sedler.\nI takt med at du får bidrag ind ude på din rute, vil du modtage et par sms'er med information om hvor meget du har samlet ind via MobilePay. På denne måde kan du følge med i, hvor meget du samler ind på din rute.\nDu sparer turen til banken eller det lokale afleveringssted efter indsamlingen, da MobilePay og sms-donationerne bliver sat direkte ind på Red Barnets konto.\nSøndag aften efter indsamlingen får du også en e-mail med info om, hvor meget du i alt har samlet ind på din rute via MobilePay.\nHvordan bruger giveren i døren QR koden?\nDen du ringer på hos, kan nemt og hurtigt give et bidrag til dig, således:\n2. Tryk ‘Betal’ nederst på skærmen\n3. Tryk ‘Scan QR-kode’\n4. Hold QR-feltet på mobilen hen over QR-koden\n5. Indtast beløb og tryk ‘Næste’\n6. Tjek at modtager er ’Red Barnets Landsindsamling’\nHvis giveren ikke ønsker at benytte QR-koden, kan han / hun også helt normalt overføre til det MobilePay-nummer 64061, der står på indsamlings-skiltet og så bare indtaste dit IndsamlerID, der også står på klistermærket.\nKommer der lige så mange penge ind, når jeg ikke kan tage imod kontanter?\nJa! Mere end 4 mio. danskere har MobilePay - så det er flere end der rent faktisk har kontanter liggende hjemme. Ved vores landsindsamling sidste år valgte ca. 70 indsamlere at samle ind med et MobilePay-indsamlingsskilt i stedet for den almindelige bøtte, og de indsamlede næsten det samme. I takt med den fortsatte udbredelse af MobilePay - særligt her pga. corona hvor færre mennesker benytter kontanter og hvor kontanter ikke kan benyttes i alle butikker - må det forventes at flere mennesker i år vil kunne støtte via MobilePay.\nTal fra Nationalbanken viser da også, at der pga corona er kommet færre kontanter i omløb. I de første 3 måneder af 2020 blev der således på landsplan hævet 25 % færre kontanter i forhold til 2019.\nHvad gør jeg, hvis den der ringer på kun har kontanter?\nRinger du på hos en, der ikke har eller ønsker at give med MobilePay eller sms må du sige sige pænt nej tak til mønter og sedler. På den folder du har med rundt på ruten kan man se hvordan man også kan støtte via netbank eller sit Dankort på redbarnet.dk.\nFår Red Barnet donorens telefonnummer?\nRed Barnet får ikke oplyst donorens telefonnummer, når man støtter via MobilePay. Red Barnet får kun\ninformation om beløbet og den tekst med Indsamler ID, der skrives ved overførslen.\nNej, indsamlingen kræver hverken, at du har smartphone eller MobilePay selv. Det er donoren i døren, der skal bruge sin telefon til at give via sms eller MobilePay.\nSe klistermærket med QR-koden.\nIndsamler ID 12345 vil fx få denne unikke QR-kode til at sætte på sin indsamlingsbøtte.\nPrøv at scanne denne kode med din egen telefon - så kan du se hvor nemt det virker.\nSådan ser indsamlings-skiltet ud\nVær med til vores landsindsamling søndag d. 6 september 2020, når vi samler penge ind til udsatte børn og unge i Danmark og resten af verden.


Vestjylland 9779 Sommerhuse - side 13\nSommerhuse Vestjylland, Danmark - side 13\n601 - 650 af 9779: <<<>\nHus nr. 31317037 - Lemvig - Violvej 48\nDette feriehus ligger på 955 m2 stor grund med en flot udsigt ud over Limfjorden. Huset fremstår står lyst og venligt med store vinduer og terrassepartier med havemøbler. Køkkenet er velindrettet og udstyret med bla. opvaskemaskine og mikroovn. Stuen som er kombineret med køkkenet er møbleret med flotte møbler og er udstyret med brændeovn,farve tv med parabol (dog kun med tyske kanaler), DVD og...\nHus nr. 31252297 - Blåvand - Nordslugen 4\nHus nr. 31095802 - Hvide Sande - Arvidvej 96\nFeriehuset er helt perfekt, hvis du ønsker en afslappende ferie i smukke naturomgivelser tæt på Vesterhavet og den gode sandstrand. Det er hyggeligt indrettet, og i stuen har du en dejlig karnap, der giver et godt lysindfald og udsigt til naturgrunden. I feriehuset har du både spa og sauna Trænger du til lidt ekstra afslapning og selvforkælelse, kan du sætte dig godt tilrette i spaen eller...\nHus nr. 31250343 - Nørre Nebel - Hedevang 32\nPå en stor, grøn plænegrund midt i Houstrups fredfyldte ferieområde står dette klassiske træhus og venter på jer. De gulmalede brædder og de smukke naturomgivelser sætter rammerne for en dejlig og afslappende sommerhusferie i det fri. Behagelig atmosfære, praktisk indretning og klassisk brændeovn Så snart I træder ind ad døren i det nye feriehjem på Hedevang 32, vil I blive budt varmt velkommen...\nHus nr. 30982518 - Ulfborg - Tyttebærvej 11\nVil I nyde ferien i nærheden af klitter, strand og vand, og dog ligge i læ og havde det for Jer selv, er muligheden her i dette dejlige og hyggelige feriehus på 88 m2, fra 1994. Huset er delvis moderniseret i 2005 med nye farver på væggene. Huset er lyst og praktisk indrettet med klinker i opholdsrum og tæpper i værelserne. Grunden på 1800 m2 er delvis plejet, så der er mulighed for at spille...\nHus nr. 28461077 - Bork Havn - Kosigvænget 12\nSommerhus i Bork Havn, Vestjylland, med plads til 7 voksne og 2 husdyr. Der er en hyggelig indretning med bl. . brændeovn, og du finder desuden vaskemaskine, opvaskemaskine og tørretumbler i boligen. Når du lejer denne feriebolig har du adgang til internet. Der er 1. 00 meter til nærmeste strand og 1. 00 meter til nærmeste indkøbsmuligheder. Boligen er på 120 m² og ligger på en 1. 90 m² stor...\nHus nr. 30982408 - Ulfborg - Hummelmosevej 1\nEt rigtig hyggelig og rummelig feriehus på 113 m2, beliggende på en dejlig stor naturgrund på ca. 2500 m2 i det attraktive feriehusområde - Vedersø Klit. Feriehuset er næsten totalrenoveret i 1999, med lyse farver og pæne møbler, gode senge og nye gardiner. I stue og værelse trægulve, i køkken og gang klinker. Det helt rigtige sted, hvis man ønsker plads og hygge på én gang. Indretning: Gang...\nHus nr. 31267661 - Henne/Henne - Stendyssevej 21\nRigtig hyggeligt og godt beliggende sommerhus opført på en stor kuperet naturgrund ved Henne. Huset er beliggende i gåafstand til Henne Golfklub, Blåbjerg Plantage med mountainbike baner samt et større ridecenter. Omkring sommerhuset er der lavet flere gode og læfyldte terrasser, hvor I kan sidde og nyde ferien med en god bog og en kop kaffe. I forlængelse af det ene soveværelse er der opført en...\nHus nr. 30576353 - Blåvand/Blåvand - Gl Mælkevej 72\nDette skønne feriehus ligger ganske ugenert på en dejlig naturgrund, med en god udsigt ud over naturen. Huset indeholder alt hvad hjertet begærer, her er bl. . et skønt poolrum med både en pool til de store og en dejlig børnepool, hvor de små også kan have stor glæde. Midt i huset ligger opholdsområdet, hvor I nemt kan være de 20 personer, som huset er beregnet til. Her findes også et...\nHus nr. 29679558 - Henne Strand - Musvågevej 19\nSommerhus på en lukket grund på en stille sidevej. Huset er til 8 personer, byder på 3 terrasser og 2 badeværelser, hvoraf det ene er med spabad. Åbent køkken i forbindelse med spise- og opholdsstue samt 4 soverum, hvoraf de 3 rum er med dobbeltsenge og et rum med 2 enkeltsenge. Huset er udstyret med en fibernet forbindelse på 50/ 0. Der er brændeovn og luft/ uft varmepumpe. Selvom huset ligger...\nHus nr. 30983683 - Ulfborg - Valmuevej 282\nLige midt i den vestjyske natur, ligger Nr. hede vest, hvor dette flotte og smagfuldt indrettede feriehus på 132 m2 ligger, kun få meter fra fjorden og det lille fiskeleje. Grunden der er velplejet er på ca. 1000 m2 og dermed det helt rigtige sted for både børn og voksne, hvis ferien skal være i rolig og afslappende atmosfære. Der er flere gode terrasser ved huset, blandt andet en rigtig god...\nHus nr. 31251592 - Blåvand - Horns Rev 81\nDette store stråtagshus på Horns Rev 81 byder på to etagers ægte hygge. Huset er indrettet til 6 personer, og også hunden er velkommen. I huset gemmer der sig en dejlig sauna, og det ligger kun 200 meter fra den skønne sandstrand. God indretning med sauna og brændeovn Komfortable møbler, gulvvarme i stuen og en helt speciel rumopdeling og indretning er kun noget af det, der venter jer i dette...\nHus nr. 31313455 - Klegod - Havklitvej 139\nHus nr. 31194821 - Ringkøbing - Hjelmevej 14\nFuglekvidder og susen i trætoppene - lyder det ikke som en dejlig underlægningsmusik til en skøn ferie ? Det tænkte jeg nok, og det vil du helt sikkert opleve ved dette dejlige feriehus. Huset er beliggende på Hjelmevej 14 omgivet af træer og med sit helt eget bålsted. Eget bålsted og skøn træterrasse Feriehuset har flere dejlige terrasse, og med udgang både fra stue, køkken og alle soverum...\nHus nr. 30976240 - Vejers Strand - Uglevej 7\nDette sommerhus finder I på en dejlig ugenert beliggende skov-/ lantagegrund. Indretning: Sommerhuset egner sig til 5 personer. Ferieboligen er på 66 m² og er bygget i 1992. Det er ikke tilladt at medbringe husdyr. Ferieboligen har vaskemaskine. Der er desuden brændeovn. Udenfor: Ferieboligen er beliggende på en 1782 m² stor grund i skov/ lantage. Der er 1000 m til havet. Nærmeste forretning er...\nHus nr. 31139265 - Blåvand - Tane Hedevej 26 B\nSommerhus tæt ved centrum og strand. Huset er indrettet med køkken, stor stue samt tre soverum. Badeværelset er med bruser og badekar. Der er en sydvestvendt terrasse...\nHus nr. 30598055 - Vinderup/Ejsingholm Strand - Kildebakken 15\nPå Skive-egnen er der højt til himlen og masser af vand. Limfjordlandets charmerende havne og smukke kyststrækninger med børnevenlige badestrande danner udgangspunkt for massevis af oplevelser til vands og til lands for strandløver og windsurfing. Vidtstrakte hedelandskaber og eventyrlige sø- og bakkeområder byder på enestående ture for naturelskere. Vil I opleve naturen på nært hold, kan I tage...\nHus nr. 30983805 - Ulfborg - Helmklit 268\nHus nr. 28578320 - Spjald/Spjald - Halvejen 7\nHus nr. 30575150 - Vemb/Skalstrup Strand - Hyttevej 59\nEt dejligt og velindrettet sommerhus beliggende i gåafstand til den lille fjordhavn, hvor der er liv det meste af året. I den hyggelige stue kan I sidde foran pillebrændeovnen og nyde den dejlige varme (piller til ovnen sælges ved huset), mens I læser en god bog og slapper af. Tre fine soveværelser samt et godt badeværelse er med til at gøre jeres ophold helt perfekt. Nyd udelivet på de to...\nHus nr. 30635769 - Henne Strand - Tjurvej 26\nHyggelig indrettet træhus på en yderst fredelig og velbeliggende, kuperet naturgrund midt i de skønne jyske lyngklitter. Lyst og venligt køkken i åben forbindelse til stue med udgang til ugeneret træterasse. Muligheder for både sol og læ pga. 3 dejlige træterasser, hvoraf den ene er overdækket. Her kan ferien og den dejlige natur nydes i al slags vejr og på alle tider af døgnet. Sengestørrelse...\nHus nr. 30990586 - Hvide Sande - Kirksvej 3\nEt hyggeligt feriehus beliggende på stor delvist afskærmet plænegrund, nær dagligvarebutik og legeplads og med kun ca. 1100m til Vesterhavet. Fin indretning med 3 gode soveværelser med dobbeltsenge, køkken med spiseafdeling og en indbydende opholdsstue med brændeovn. 2 hunde er velkomne. Velindrettet feriehus I dette velindrettede feriehus finder I et godt køkken, som står i åben forbindelse med...\nHus nr. 31231976 - Lemvig - Skovstjernevej 15\nHus nr. 30470391 - Nørre Nebel/Nymindegab - Bjålumvej 4\nEt meget velholdt og hyggeligt feriehus, beliggende på stor naturgrund i Nymindegab med havet, fjorden og skoven tæt på. Huset er moderne indrettet med et lyst køkken i åben forbindelse med stuen, som indeholder et hyggeligt sofahjørne, spisekrog og brændeovn. De seks sovepladser er fordelt i tre velindrettede soveværelser med enten dobbeltseng eller enkeltsenge. Et flot badeværelse og infrarød...\nHus nr. 31047911 - Hvide Sande/Årgab - Tingodden 3\nHus nr. 31252179 - Blåvand - Horns Bjerge 3 - 76\nPå Horns Bjerge 3-76 venter jer et trendy sommerhus i nordisk stil, indrettet med masser af hygge, med en fed beliggenhed tæt på Blåvands bymidte og udstyret med både sauna og spabad, så I kan forkæle jer selv og hinanden ekstra meget. Sauna, spa og mere til 6 personer Centralt beliggende og endda også tæt på stranden står dette hus klar til jer, der leder efter et hus med en stilfuld og hyggelig...\nHus nr. 30637398 - Henne Strand - Timianvej 21\nPå en pragtfuld og ugeneret naturgrund i rolige omgivelser ligger dette velpassede feriehus. Der er i 2009 lavet nyt dejligt badeværelse. Fra den lyse stue, som er i åben forbindelse med køkkenet, kommer man direkte ud på den delvis overdækkede terrasse. Rundt om huset er der flere læ fulde solterrasser. Gratis trådløs internetforbindelse...\nHus nr. 30637191 - Henne Strand - Strandvejen 402\nLækkert og meget velpasset feriehus beliggende på en rolig og delvis bevokset naturgrund for enden af blind stikvej og tilbagetrukket i forhold til vejen. Fra den velmøblerede, hyggelige stue er der udgang til delvis overdækket terrasse. Flot køkken som er kombineret med stuen. 3 gode soverum. Flot badeværelse med spa og sauna. Sengestørrelser: dobbeltseng 180x200 cm. (2 madrasser), dobbeltseng 18...\nHus nr. 31069321 - Vejers Strand - Sydvej 5\nNyrenoveret og lyst sommerhus til 5 personer, beliggende midt i klitterne, ca. 100 meter fra stranden. Nyt åbent køkken fra 2015 med opvaskemaskine, stue med fjernsyn, DVD-afspiller og parabol. Varmepumpe. Badeværelse med bruser/ c. 1 soveværelse med 1 dobbeltseng, 1 soveværelse med 2 enkeltsenge og 1 soveværelse med 1 enkeltseng. Terrasse. Trådløs internetadgang. Husdyr er ikke tilladt! Rygning...


Til salg: Kantorvænget 8, 2. nr. 196, 8240 Risskov\nÅbent hus: Tirsdag 19. Okt. 16:00\nKantorvænget 8, 2. nr. 196, 8240 Risskov\nEjerlejligheden her ligger på 2. sal i en ejendom fra 1976 i 8240 Risskov. Ejerlejligheden rummer i alt 71 kvadratmeter, der fordeler sig på 2 værelser – og som er udbudt til salg for 1.995.000 kr. Du kan muligvis få et prisafslag i handlen. Ifølge Boliga.dks beregninger gives der i gennemsnit 0,8 procent rabat på områdets ejerlejligheder. 8240 Risskov ligger i Aarhus Kommune, hvor der i alt bor 352.751 mennesker, og hvor ejerlejligheder i gennemsnit ligger til salg i 86 dage. Denne ejerlejlighed har hidtil været til salg i 43 dage. Se risici ved denne ejendom her.\nSolgt 20. Jan. 2012\nSolgt 17. Okt. 1998


Snigskytte spredte skræk og rædsel: Lasermanden lurede i mørket | Ude og Hjemme\nSnigskytte spredte skræk og rædsel: Lasermanden lurede i mørket\nEn ukendt gerningsmand går amok og skyder ved 10 attentater 11 uskyldige indvandrere. Flere af hans ofre bemærker en rød lysplet fra et lasersigte, inden de bliver ramt, derfor får attentatmanden navnet Lasermanden. Skuddene udløser en af de største politijagter i Sverige. Det viser sig, at Lasermanden også stod bag 18 røverier.\nTorsdag, 1. september 2016 - 11:12 - af Jakob Hydén. Bearbejdelse: Carsten Holst. Foto: Polfoto/ Rolf Pettersson/ Stig Almqvist\nDen mørkklædte mand havde et stykke tid gemt sig bag en container. Det var november, og vinterkulden gik gennem marv og ben. Han ventede tålmodigt i mørket, mens han spejdede ned ad gaden efter et nyt offer. Lasermanden gjorde sig klar til at slå til igen. Endnu en gang ville storbyens indbyggere vågne op til skræk og rædsel.\nLasermanden slog til\nEndelig, et kvarter før klokken seks om morgenen, fik den mørke skikkelse i sit skjul øje på en mand, der kom gående på fortovet. Han havde retning mod den oplyste indgang til kollegiet på Körsbärsvägen i den svenske hovedstad Stockholm og spadserede i uvished om den frygtelige skæbne, der ventede ham denne gryende morgenstund.\nDette var øjeblikket, som Lasermanden havde ventet på det meste af natten, og han tøvede ikke. Med raske skridt trådte han ud af mørkets skygger og gik hen mod manden ved indgangen til kollegiet. Han trak et oversavet jagtgevær frem fra sit skjul under jakken og skød. Den ukendte mand faldt livløs til jorden, mens skuddet gav genlyd mellem husene i den mennesketomme gade.\nGerningsmanden løb hurtigt fra stedet og forsvandt i mørket. Det var fredag den 8. november 1991, og den livløse skikkelse på jorden foran kollegiet var Lasermandens femte offer.\nLÆS OGSÅ: Saras søn blev dræbt af sin far\nDenne gang var det endelig lykkedes for ham at dræbe en anden person. De fire foregående ofre var sluppet med skudsår, skrækken og livet i behold.\nNu spredte frygten sig for alvor i millionbyen, hvor der længe havde hersket en anspændt atmosfære. Fem personer med udenlandsk baggrund var blevet skudt med et gevær eller en revolver, efter at gerningsmanden havde udpeget dem med en laserpistol.\nDe overlevende kunne alle fortælle, at de inden skuddet havde observeret en lille, rød prik på tøjet på det sted, hvor projektilet få øjeblikke efter ramte. Denne lille prik blev gerningsmandens uhyggelige kendetegn og gav ham øgenavnet Lasermanden.\nAviserne i Sverige var fyldt med spekulationer og detaljer om den ukendte, skydende galning på krigsstien i de stockholmske gader. Specielt folk med udenlandsk udseende frygtede at gå ud om natten, og politiet havde så godt som intet at gå efter. Ingen andre end den racistiske morder vidste hvornår eller hvor, han ville slå til igen og derefter kunne hænge et nyt trofæ på sit skydevåben.\nSenere skulle det vise sig, at Lasermanden havde et mål og en mening med sine overfald på uskyldige menneske med et mørkt, fremmed udseende. Han ville vise sin utilfredshed med det samfund, som han mente, havde behandlet ham dårligt. Det skulle andre, uskyldige mennesker betale med livet for.\nEfter drabet ved kollegiet i Körsbärsvägen var der stille omkring Lasermanden i nogle måneder. Men pludselig var han tilbage, og lysten til at dræbe var intakt.\nTorsdag den 22. januar 1992 skød den hadefulde racist sit sjette offer. Denne gang var målet en ung student i Uppsala. Dagen efter intensiverede han sine hadefulde, natlige angreb, da yderligere tre personer blev skudt i Stockholm.\nIgen var ofrene uskyldige mennesker med udenlandsk baggrund. Men under angrebet i Uppsala begik morderen en fejl, der heldigvis blev skæbnesvanger for ham.\nSet i Nissan Micra\nFor at komme rundt i Uppsala og Stockholm havde han lejet en bil, en hvid Nissan Micra, som flere vidner havde set i forbindelse med angrebene. Politiets efterforskning var på højeste niveau, kun overgået i nyere tid af indsatsen for at finde statsminister Oluf Palmes morder i Stockholm i februar 1986.\nBilen blev et vigtigt spor i efterforskningen, og samtlige biler af det mærke blev undersøgt.\nÉn efter én blev bilernes ejere de næste to uger slettet af politiets liste, og i den tid slog Lasermanden til yderligere to gange. Pludselig dukkede navnet op på en mand, der havde lejet en hvid Nissan Micra kort før mordforsøget i Uppsala og tilbageleveret den efter angrebene i Stockholm. Navnet var John Ausonius, og den 38-årige var i forvejen kendt af politiet.\nLÆS OGSÅ: Ellie var aldrig god nok\nJohn Ausonius havde blandt andet afsonet en fængselsdom for voldelige overfald. Men mere interessant var det, at han hadede indvandrere og havde en stor interesse for våben, blandt andet laserpistoler. Han havde været i politiets søgelys i Palme-sagen, og han havde farvet sit kulsorte hår rødt. Det styrkede mistanken, idet flere vidner havde beskrevet gerningsmanden som rødhåret.\nMen politiet havde et problem: John Ausonius var som sunket i jorden. Efterforskningen afslørede, at han var rejst til Sydafrika. Gerningsmanden havde på tv set, at politiet efterlyste en rødhåret mand i forbindelse med lejemålet af en hvid Nissan Micra. Derfor følte Lasermanden det mest sikkert at forlade landet et par måneder.\nSkød mod politiet\nHan tog på jagtrejse i Sydafrika og vendte først hjem i maj. Han håbede da, at den værste medie- og politistorm havde lagt sig. Det havde den ikke.\nPolitiet anede ikke, hvor John Ausonius boede. Men de vidste, at han ofte lejede en video i butikken Gold Reel i det centrale Stockholm. Butikken blev holdt under opsyn, og torsdag den 11. juni gav det resultat. John Ausonius blev ikke anholdt. I stedet besluttede politiet at overvåge den formodede gerningsmands færden døgnet rundt i håb om, at han ville afsløre sig selv som Lasermanden. Det viste sig at være en fornuftig idé.\nNæste dag fulgte politiet efter i behørig afstand, da John Ausonius begav sig ud på en cykeltur i det centrale Stockholm. De fulgte ham til havnen i Södermalm, hvor han skiftede tøj.\nBetjentene gjorde store øjne, da den mistænkte gik ind i Trade Bank på Hornsgatan. Pludselig trak den mistænkte en elefanthue over hovedet, mens han hev en revolver frem og røvede banken.\nDa bankrøveren kom ud på gaden, blev han mødt af bevæbnet politi. John Ausonius affyrede to skud mod betjentene og forsøgte at flygte på sin cykel. Han kom ikke langt og blev hurtigt anholdt.\nRøvede 18 banker\nRøveriet fik politiet til at mistænke, at John Ausonius ikke kun var den berygtede Lasermand, men også var identisk med den såkaldte Cykelrøver. Denne gerningsmand havde inden for de seneste to år begået 18 bankrøverier i Stockholm med et samlet udbytte på adskillige millioner kroner. De mange penge havde røveren brugt på et ekstravagant luksusforbrug.\nJohn Ausonius viste ingen følelser under afhøringerne, og han benægtede alle beskyldninger. Det gjorde han også under den senere retssag. Kun når den formodede morder og bankrøver talte om sine våben, viste han tegn på følelser. ”Han fik varme i stemmen”, som der står skrevet i retsbogen.\nHer tegnede der sig også et billede af en mand, der havde haft en barsk opvækst og barndom med en fraværende far og en streng mor. Forældrene var indvandrede til Sverige fra henholdsvis Tyskland og Schweiz, og på grund af sit sydlige udseende og mørke hår blev John Ausonius mobbet i skolen. Efter dommen blev han diagnosticeret som autist.\nUnder retssagen mod Lasermanden og Cykelrøveren, alias John Ausonius, var beviser og indicier mod ham så stærke, at retten ikke tøvede med at sende ham i fængsel på livstid.\nEfter drabet i november 1991 smed gerningsmanden én af sine revolvere i vandet nær Ropsten uden for Stockholm. Men en lystfisker fik våbnet på krogen og afleverede det på politistationen. Våbnet kunne knyttes direkte til John Ausonius og var et vigtigt bevis mod ham. Revolveren var med sikkerhed blevet brugt til de fire attentater, som Lasermanden begik inden drabet i november 1991.\nDommeren i Stockholms Tingsrätten begrundede blandt andet strafudmålingen med disse ord:\n– John Ausonius’ kriminalitet er i omfang og karakter enestående. Forbrydelserne vidner om total mangel på respekt for menneskelige værdier, hensyn og empati.\nJohn Ausonius blev født i 1953. Han blev i januar 1994 idømt fængsel på livstid for mord, ni mordforsøg og adskillige bankrøverier. Under retssagen nægtede han sig skyldig, men han senere erkendt forbrydelserne.\nGerningsmanden har angivet indvandrerhad som motiv for overfaldene.\nFlere af John Ausonius’ ofre har pådraget sig livsvarige skader. John Ausonius har flere gange ansøgt om at få sin straf tidsbegrænset. Han har hver gang fået afslag, senest i 2015. John Ausonius afsoner under sikre forhold og overvågning sin straf i fængslet Österåker nord for Stockholm.\nTo gamle drabssager måske opklaret: Myrdet kvinde fundet i kirkebrønd


Gul og brun løve maskot i blå sportstøj - Skære L (175-180CM)\nGul og brun løve maskot i blå sportstøj\nMed sin store hÃ¥rbrune manke og smukke grÃ¸nne Ã¸jne vil denne smukke gule lÃ¸vemaskot glÃ¦de dine tilskuere. Til et cirkus, en park, en zoologisk have, salgsfremmende aktiviteter, kampe eller endda aftener med venner. Dette lÃ¸vedragt kan tilpasses med din tekst eller dit logo og kan pyntes med alt slags tilbehÃ¸r!.\nBrølende sort panter maskot,...\n2 maskotter. Maskotter løve og...


Palmcity Hotel Akhisar i Manisa til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nUlucamii Mah.374 Sok.No:82 Akhisar, Manisa, Manisa, Tyrkiet, 45200 - Se på kort\nMere om Palmcity Hotel Akhisar\nMed en praktisk beliggenhed i Manisa er Palmcity Hotel Akhisar et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Palmcity Hotel Akhisar gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring.\nAtmosfæren på Palmcity Hotel Akhisar afspejles på hvert eneste værelse. boblebadekar, aircondition, opvækningsservice, skrivebord, minibar er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets fitnesscenter, sauna, udendørs pool, have, damprum giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Palmcity Hotel Akhisar til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Manisa.\nAlle anmeldelser (40) Par (22) Rejsende alene (8) Familie med små børn (2) Gruppe (7)


Tennis i Danmark. En medlemsundersøgelse i Dansk Tennis Forbund. Karsten Østerlund - PDF\nDownload "Tennis i Danmark. En medlemsundersøgelse i Dansk Tennis Forbund. Karsten Østerlund"\n1 Tennis i Danmark En medlemsundersøgelse i Dansk Tennis Forbund Karsten Østerlund\n2 Titel Tennis i Danmark en medlemsundersøgelse i Dansk Tennis Forbund Forfatter Karsten Østerlund Research og analyse Peter Forsberg Idans følgegruppe Søren Bang, Henrik H. Brandt, Kasper Lund Kirkegaard og Maja Pilgaard Omslagslayout [di:zain] Forsidefoto Patita Rds./Stock.xchng Tryk Kopiexperten Udgave København, marts 2010 ISBN (elektronisk version) Pris Rapporten koster i trykt udgave 200 kr. inkl. moms (ekskl. forsendelse) Rapporten kan gratis downloades i pdf-version i vidensbanken på Udgiver Idrættens Analyseinstitut Kanonbådsvej 12 A 1437 København K T: F: E: W: Gengivelse af denne rapport er tilladt med tydelig kildehenvisning. 2\n3 Tennis i Danmark En medlemsundersøgelse i Dansk Tennis Forbund 3\n4 Indhold INDLEDNING... 6 HOVEDKONKLUSIONER OG ANBEFALINGER... 7 MEDLEMSFRAFALD I DTF... 7 RAPPORTENS HOVEDKONKLUSIONER... 7 MEDLEMSFRAFALDET OG DETS ÅRSAGER RAPPORTENS ØVRIGE KONKLUSIONER... 9 INTERESSEN FOR AT SPILLE TENNIS HAR VÆRET FALDENDE ANBEFALINGER TIL FORBUND, UNIONER OG KLUBBER HOVEDANBEFALING: MÅLGRUPPETÆNKNING, MÅLSÆTNING OG UDVIKLINGSARBEJDE TÆNK I TENNISSPORTENS MÅLGRUPPER OG DE FIRE TENNISTYPER BEHOV FOR SYSTEMATISK UDVIKLINGSARBEJDE OG ERFARINGSUDVEKSLING KLUBBEN SOM KONTAKTBUREAU SÆT FOKUS PÅ KOMMUNIKATION, ANSVARSFORDELING OG KLUBBERNES BEHOV STYRKELSE AF KLUBBERNE GENNEM PROFESSIONALISERING ELLER SAMARBEJDE DEL 1: TENNISSPORTENS ORGANISERING OG FACILITETER TENNISSPORTENS OVERORDNEDE ORGANISERING DANSK TENNIS FORBUND (DTF), UNIONER OG KLUBBER TENNISKLUBBERNES STRUKTUR FRIVILLIGHED OG LØNNET ARBEJDSKRAFT TENNISKLUBBERNES ØKONOMI TENNISKLUBBERNES FOKUS ELITE VS. BREDDE TENNISKLUBBERNES FACILITETER MEDLEMSUDVIKLINGEN I DTF FRA 1970 OG FREM TIL I DAG INTERESSEN FOR AT SPILLE TENNIS FALDER GENERELT ET UUNDGÅELIGT MEDLEMSFRAFALD? STRUKTURELLE FORKLARINGER PÅ TENNISSPORTENS OPTUR OG PERSPEKTIVET TIL I DAG CENTRALE POINTER FRA DEL DEL 2: ÅRSAGER TIL MEDLEMSFRAFALD UDFORDRINGER PÅ INDIVIDNIVEAU FRAFALD AF MEDLEMMER MEGATRENDS MEDLEMSFRAFALDET I DANMARK ER EN DEL AF EN INTERNATIONAL TENDENS DER ER TALE OM EN GENEREL MEDLEMSKRISE I BAT- OG KETSJERSPORTSGRENENE TENNIS MISTER MEDLEMMER TIL GOLF TENNIS ER I DE FLESTE KLUBBER IKKE EN HELÅRSSPORT UDFORDRINGER PÅ KLUBNIVEAU KLUBBER MELDER SIG UD AF DTF KLUBBER MELDER SIG UD AF DTF DER ER PROBLEMER I FORHOLDET MELLEM KLUBBER, UNIONER OG FORBUND KLUBBERNE FINDER DET IKKE ATTRAKTIVT NOK AT VÆRE MEDLEM AF DTF CENTRALE POINTER FRA DEL 2:\n5 DEL 3: MEDLEMSUNDERSØGELSEN GEOGRAFISK FORDELING AF RESPONDENTER HVEM HAR DELTAGET I UNDERSØGELSEN? ER DET KERNEMEDLEMMER, DER HAR DELTAGET I UNDERSØGELSEN? NUVÆRENDE OG FRAFALDNE MEDLEMMERS TENNISVANER LIVSFASER OG FORSKELLIGE TENNISTYPER HVAD EFTERSPØRGER TENNISSPILLERNE? HVILKEN TYPE KLUBBER LEVERER DEN BEDSTE VARE TIL DERES MEDLEMMER? REKRUTTERING AF TENNISSPILLERE HVORFOR MELDER SPILLERE SIG UD AF TENNISKLUBBERNE? CENTRALE POINTER FRA DEL FORBUNDETS SVAR PÅ TENNISSPORTENS UDFORDRINGER EN AFRUNDING PLAY AND STAY ET SATSNINGSOMRÅDE FOR DTF BILAG 1 METODISKE OVERVEJELSER LITTERATURLISTE NOTER\n6 Indledning Dansk Tennis Forbund (DTF) har siden tennissportens deltagermæssige højdepunkt i begyndelsen af 1990 erne mistet næsten halvdelen af de registrerede medlemmer og over en tredjedel af forbundets medlemsforeninger. Ifølge DTF s seneste medlemsopgørelse 1 fra 2009 organiserer forbundet i alt 263 registrerede medlemsforeninger med registrerede medlemmer. Til sammenligning havde forbundet på højdepunktet i begyndelsen af 1990 erne i alt 407 medlemsforeninger (1994) og registrerede medlemmer (1990). Tallene viser, at mange tennisklubber mister medlemmer og antyder ligeledes, at et betydeligt antal tennisklubber ikke finder det tilstrækkeligt attraktivt at være medlem af DTF. I forlængelse heraf er det denne rapports formål at analysere årsager til medlemsfrafald inden for tennissporten og komme med forslag til, hvordan denne udvikling kan vendes. Dette gøres gennem tre selvstændige delanalyser, som i fællesskab bidrager til en forståelse af årsagerne til tennissportens medlemsmæssige tilbagegang siden starten af 1990 erne. Den første del af rapporten analyserer tennissportens organisering og medlemsmæssige udvikling i Danmark ud fra eksisterende organisationsdata og foreningsundersøgelser. Den anden del af rapporten analyserer og diskuterer potentielle årsager til medlemsfrafald inden for tennissporten. Årsagerne er bl.a. udvalgt på baggrund af de forudgående analyser, som rejser en række problemstillinger, der undersøges nærmere. Analyserne bygger på udsagn fra hhv. interviewede nøglepersoner i DTF og udvalgte klubfolk. Konkret blev tre nøglepersoner inden for DTF interviewet uafhængigt af hinanden, mens der for klubfolkenes vedkommende blev afholdt to fokusgrupper i hhv. Øst- og Vestdanmark med fem deltagere i hver. Den tredje del af rapporten bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt nuværende klubtennisspillere og frafaldne medlemmer, der er stoppet med at spille tennis inden for de seneste to år. Formålet er at opnå indsigt i, hvorfor de dyrker tennis hhv. er stoppet med at spille tennis i klub. Spørgeskemaerne tager en række emner op, herunder respondenternes tennisvaner, årsager til at spille tennis, forhold til træning og turnering samt syn på deres klub og dens faciliteter. Derudover er der nogle åbne spørgsmål, hvor respondenterne frit får mulighed for at give deres mening om en række forhold til kende. I alt deltog nuværende medlemmer i spørgeskemaundersøgelsen, hvilket giver en svarprocent på 43. Til sammenligning deltog 487 frafaldne medlemmer, hvilket resulterede i en noget lavere svarprocent på 16. I den forbindelse skal det nævnes, at den valgte indsamlingsmetode har en række fordele, men også nogle begrænsninger, som beskrives i bilag 1, hvor de metodiske overvejelser behandles mere grundigt. Spørgeskemaundersøgelsen må siges at have fremskaffet et unikt stort datamateriale. Det er formentlig ikke repræsentativt for de generelle forhold i dansk klubtennis, men det er stadig et solidt materiale, som giver et indblik i, hvad nuværende og frafaldne medlemmer har af holdninger til tennissporten generelt, og hvad de mere specifikt efterspørger i deres respektive klubber. I det følgende afsnit opsummeres rapportens vigtigste konklusioner og anbefalinger, inden der tages hul på de tre delanalyser, som beskrevet ovenfor. 6\n7 Hovedkonklusioner og anbefalinger Medlemsfrafald i DTF Rapporten udspringer af et ønske fra DTF om at vende mange års medlemstilbagegang og derved igen skabe fremgang for tennis i Danmark på klubniveau. Medlemsmæssigt nåede DTF sit højdepunkt i 1990 med registrerede medlemmer. Siden da har rundt regnet halvdelen af medlemmerne forladt DTF, som i den seneste medlemsopgørelse fra 2009 kan notere registrerede medlemmer. Rapporten med dens anbefalinger bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt nuværende og tidligere tennisspillere samt interviews og fokusgruppeinterviews med centrale flok inden for tennisverden i Danmark. På den måde er det både DTF s ledelse, klubfolk og tennisspillere, som har bidraget til at frembringe rapporten og dens anbefalinger. Rapporten bygger således på et særdeles solidt og bredt grundlag. Rapportens hovedkonklusioner Rapporten påviser, at fire femtedele af medlemsfrafaldet skyldes, at medlemmer har meldt sig ud af deres lokale klubber og dermed forladt den organiserede tennissport under DTF, mens den resterende femtedel af frafaldet skyldes klubudmeldinger. Rapporten konkluderer, at der ikke på det overordnede plan findes én simpel årsag til de to former for frafald, men at der snarere er tale om et samspil af en række samfundsmæssige, sociale og organisatoriske forhold, som hver især har spillet ind på tilbagegangen. På individplan viser rapporten ud fra bl.a. medlemsundersøgelsen, at en meget væsentlig årsag til medlemsfrafald er den simple mangel på én at spille med. Således er den afgørende forskel mellem nuværende og tidligere tennisspillere, at de nuværende oftere end de tidligere spiller med skiftende makkere i klubben. De tennisspillere, som har flere muligheder for at spille med andre end den faste makker, bliver i langt højere grad fastholdt i sporten, da man ikke er afhængig af sin egen faste makker og samtidig vil være mere tilbøjelig til at bruge eller engagere sig i klubbens forskellige aktiviteter. Fastholdelse i tennisklubber afhænger med andre ord af, hvor godt den enkelte tennisspiller er integreret i tennisklubben. Rapporten konkluderer, at den afgørende opgave for DTF, unioner og klubber derfor er at skabe de rette rammer for, at tennisspillere i forskellige livsfaser og med forskellige forudsætninger kan mødes på tværs og indgå i hinandens tennisnetværk. Fire tennistyper DTF, unioner og klubber skal skærpe opmærksomheden på, at tennisspillere ikke er en homogen gruppe med ens behov og ønsker. Rapporten anbefaler, at forbundet, unionerne og klubberne i højere grad tænker i målgrupper for at skabe de rette tilbud til de forskellige typer af tennisspillere. 7\n8 Medlemsundersøgelsen identificerer fire 'tennistyper' med forskellige ønsker og behov, som ofte er præget af de enkelte spilleres generelle livssituation. Bl.a. har alder, civilstand, arbejdssituation og familiære forhold stor indflydelse på det enkelte medlems aktuelle tennisvaner. De fire tennistyper konkurrencetennisspilleren, træningsmotionisten, klubtennisspilleren og købetennisspilleren er skitseret i tabellen nedenfor 2. Oversigt over de fire tennistypers kendetegn: Konkurrencetennisspilleren Træningsmotionisten Klubtennisspilleren Købetennisspilleren Primær motivation for at spille tennis Det sportslige konkurrenceelement Muligheden for at udvikle spillemæssige færdigheder Det sociale sammenhold med andre spillere Selve spillet og det at kunne spille det med en bekendt, når der er tid og lyst Alder Findes i alle aldersgrupper, men særligt udbredt blandt unge spillere Særligt udbredt blandt voksne på år Særligt udbredt blandt modne voksne og ældre over 50 år samt blandt unge Særligt udbredt blandt unge voksne på år. Udbredelsen falder med stigende alder Køn Større andel af mænd, men også relativt stor andel af kvinder Klart større andel af kvinder Større andel af kvinder, men også relativt stor andel af mænd Klart større andel af mænd, men også en vis andel af kvinder Erfaring med tennis Typisk mange års erfaring med sporten Typisk kortere tids erfaring med sporten Typisk mange års erfaring med sporten Delt i to grupper én, som har været mange år i sporten, og én, som har været kort tid i sporten Hyppighed af spil i tennissæsonen Spiller ofte. Typisk 1-2 gange om ugen eller mere Spiller en del. Typisk mellem to gange om måneden og to gange om ugen Spiller ofte. Typisk 1-2 gange om ugen eller mere Spiller lidt. Typisk mellem 1 gang om måneden og to gange om ugen Foretrukne måder at spille tennis - Fast makker - Skiftende makkere - Fællestræning - Holdkampe - Turneringer og stævner - Fast makker - Fællestræning - Individuel træning - Ikke-konkurrencebetonede tennisarrangementer - Fast makker - Skiftende makkere - Fællestræning - Ikke-konkurrencebetonede tennisarrangementer - Fast makker Deltagelse i klublivet Deltager relativt ofte i sociale arrangementer og er generelt godt integreret i klublivet Deltager sjældent i sociale arrangementer, men deltager i tennisrelaterede klubarrangementer i stedet Deltager meget ofte i sociale arrangementer og er generelt godt integreret i klublivet Deltager ikke i sociale arrangementer og er generelt ikke integreret i klublivet, hvad enten det er et bevidst valg eller ej Antagelig risiko for frafald Lav Middel Lav Høj 8\n9 Som tabellen viser, er især segmenterne med træningsmotionister og købetennisspillere interessante, da spillerne i disse to grupper har den største risiko for frafald og udgør en relativt stor del af tennisspillerne. Træningsmotionisten er typisk på vej ind i klubben, er motiveret for at lære spillet og kan med tiden blive en del af klubbernes etablerede spillernetværk. Købetennisspilleren, som langt hen ad vejen har et kundeforhold til klubben, er en større udfordring. Her bør fokus være på at opstille tilstrækkeligt med fleksible træningsmuligheder og sørge for, at spillerne bliver inviteret inden for i klubben gennem aktiviteter, hvor de møder andre spillere uden at føle sig bundet tidsmæssigt eller socialt. Dybest set ønsker denne spillertype at spille tennis med andre, men ofte kun i begrænset omfang eller i meget fleksible rammer, som passer til købemotionistens mulighed for at indpasse tennisspillet i hverdagen. Et nyt fokus i tennisklubber? Et mere målrettet fokus på ikke mindst købetennisspillerne vil i visse klubber kræve et brud med en traditionel tankegang, hvor opmærksomheden ofte er rettet mod konkurrence- og klubspilleren. Der er med andre ord behov for at medtænke, at der også findes andre spillere, som skal tilgodeses. Rapporten argumenterer dog ikke for, at man skal glemme konkurrence- og klubspillerne, for de er i høj grad rygraden i mange klubber. Udfordringen er derimod at udvide horisonten og tilrettelæggelsen af klubbernes tilbud til i højere grad at omfatte alle fire spillertyper. Medlemsfrafaldet og dets årsager rapportens øvrige konklusioner Ud over at identificere nuværende og tidligere medlemmers forhold til tennissporten tegner rapporten et portræt af den organiserede tennissport i Danmark og diskuterer herudfra medlemsfrafaldet og en række mulige årsager hertil. Den organiserede tennissports særlige karakteristika De to primære aktører i den organiserede tennissport i Danmark er DTF under DIF og DGI. En stor del af klubberne er medlem begge steder, men en voksende andel vælger kun at være medlem af den ene organisation. DTF har ifølge den seneste medlemsopgørelse ca flere medlemmer end DGI, som til gengæld organiserer flere klubber end DTF. Det tegner et billede af medlemskab hos DGI som værende særligt attraktivt for små tennisklubber, der ikke føler, de har ressourcer til at benytte sig af DTF s tilbud, mens de større klubber som oftest er medlem begge steder eller kun hos DTF. Foreningsundersøgelser viser desuden, at de danske tennisklubber i sammenligning med det øvrige foreningsliv er relativt professionaliserede forstået på den måde, at det i tennisklubber er mere normalt at have lønnede trænere og andre lønnede ansatte. Tilsyneladende betyder det dog ikke et højere kontingent for medlemmerne, idet tennisklubberne i gennemsnit har et relativt lavt kontingent sammenlignet med det øvrige foreningsliv, omend tennissæsonen i mange klubber er kort, og man ofte opererer med ekstrabetaling for fx træning. 9\n10 På lederniveau domineres tennissporten af midaldrende eller ældre mænd, som generelt angiver, at de synes, det er blevet sværere at være frivillig leder de senere år. De oplever i stigende grad problemer med rekruttering af frivillige trænere og ledere, ligesom mange finder det svært at tiltrække nye medlemmer til deres respektive klubber. Interessen for at spille tennis har været faldende Interessen for at spille tennis har da også generelt været faldende siden starten af 1990 erne. Det har ramt DTF særligt hårdt, mens DGI samlet set over perioden kun har oplevet en mindre tilbagegang i medlemstallet og endda har kunnet notere en mindre fremgang i de seneste tre år. I 1970 erne og 1980 erne udviklede tennis sig til en modesport, og medlemmerne strømmede i den periode ind i tennisklubberne, indtil den medlemsmæssige top blev nået i 1990 med registrerede medlemmer i DTF-regi. Siden da har rundt regnet halvdelen af medlemmerne forladt DTF, som i den seneste medlemsopgørelse fra 2009 kan notere registrerede medlemmer. Godt fire femtedele af dette frafald skyldes medlemmer, der har meldt sig ud af deres lokale klubber og dermed forladt den organiserede tennissport, mens den resterende femtedel af frafaldet skyldes, at hele klubber har meldt sig ud af forbundet. Der findes ingen simpel forklaring på det faldende medlemstal. Det er dog muligt ud over de allerede nævnte forhold på individplan at pege på en række strukturelle forhold, som har bidraget til det faldende medlemstal i DTF s klubber. Potentielle årsager til medlemsfrafald Megatrends: Overordnet spiller en række udviklingstendenser i samfundet de såkaldte megatrends en væsentlig rolle. Eksempelvis er der de seneste år opstået mange nye idræts- og fritidstilbud, og det er blevet mere almindeligt, at folk skifter rundt imellem disse. Det har skabt en hårdere konkurrence om danskernes fritid. En anden samfundstendens er, at flere danskere lever en karriereorienteret, omskiftelig tilværelse og derfor efterspørger muligheder for at dyrke idræt så fleksibelt og effektivt som muligt. Idrætsdeltagelsen har generelt været stigende de seneste år, men primært inden for aktiviteter, der kan dyrkes fleksibelt og effektivt enten på egen hånd eller i mindre selvvalgte fællesskaber, og som oftest uden præstation eller konkurrence som et centralt motiv. Disse udviklingstræk har ramt tennissporten, som ganske vist i udgangspunktet kan dyrkes relativt fleksibelt, men hvor afhængigheden af en eller flere makker(e) og det ofte begrænsede udbud af eksempelvis træningsaktiviteter sætter praktiske grænser for fleksibiliteten. International tendens til medlemsfrafald: I nogle lande oplever den organiserede tennissport faldende medlemstal, men omvendt stagnerer eller stiger medlemstallet i andre lande. Således er der ikke en entydig international tendens til medlemsfrafald inden for tennissporten. 10\n11 Andre bat- og ketsjersportsgrene oplever frafald: Tennis er ikke den eneste idræt, der er ramt af de beskrevne forandringer i samfundet. Andre bat- og ketsjersportsgrene som badminton og bordtennis er ramt tilsvarende hårdt. Squash er i den forbindelse en positiv undtagelse. Konkurrencen fra golf: Det er ikke en selvfølge, at tennis pr. automatik skulle miste medlemmer til golf et synspunkt man møder hos en del danske klubfolk. Med udgangspunkt i de to idrætsgrenes nærmest diametralt modsatte medlemsudvikling de seneste tyve år er det ellers en oplagt tanke. Specielt fordi de to sportsgrene begge appellerer til mænd i den modne alder. Nogle, primært ældre tennisspillere, har da også skiftet tennisketsjeren ud med golfkøllen, men det kan kun forklare en lille del af det samlede frafald. Medlemsfrafald til golfsporten bør derfor ikke blive en undskyldning, som tennissporten gemmer sig bag. Tennis som halvårssport: En mere konkret problemstilling i forhold til fastholdelsen af medlemmer inden for tennissporten er den store grad af lukkethed, som præger sporten fra oktober til april-maj, hvor der er problemer med den indendørs kapacitet. Kun godt hver tredje tennisklub har indendørs tennisbaner til rådighed, og som oftest er der tale om relativt få baner. Det kombineret med, at det kun er et fåtal af klubberne, der arrangerer andre aktiviteter for deres medlemmer om vinteren, gør, at der er en lang periode, hvor medlemmerne er uden tilknytning til deres tennisklub. Omvendt er det ikke en ny problemstilling og kan derfor ikke umiddelbart opfattes som en primær årsag til frafaldet. Potentielle årsager til klubudmeldinger I forlængelse af problemstillingen med klubudmeldelser spiller en i visse henseender mangelfuld kommunikation mellem forbund, unioner og klubber en rolle. Eksempelvis har DTF en række klubudviklingstilbud, som generelt modtages positivt i klubberne, men som ikke alle klubber føler kommunikeres godt nok ud til dem. I det hele taget er der fra klubbernes side et ønske om, at forbundet bliver mere synligt i den enkelte klub. Desuden er det et konkret problem i forhold til de små klubber, at flere af dem ikke føler, de har ressourcer til at tage imod forbundets tilbud. Det gør, at nogle af dem vælger udelukkende at være medlem af DGI, hvor kontingentet er lavere end i DTF. Det er særligt tilfældet blandt små jyske klubber, som i stort tal har meldt sig ud af DTF siden begyndelsen af 1990 erne. Endelig er der en vis kritik af DTF for den måde, hvorpå forbundet prioriterer sine midler mellem elite og bredde. Der er overordnet set opbakning til et sammenhængende nationalt elitearbejde i DTF-regi, men de konkrete prioriteringer mellem elite og bredde samt fordelingen af afsatte midler til eliten er genstand for kritik blandt nogle ledere. Kommunikation er i den forbindelse af afgørende betydning, hvis klubfolkene skal forstå forbundets prioriteringer og opleve forbund og unioner som støtter i det daglige arbejde. 11\n12 Anbefalinger til forbund, unioner og klubber I det følgende opstilles en række af anbefalinger til brug i forbund, unioner og klubber. Anbefalingerne baserer sig på undersøgelsens resultater og analyser og skal opfattes som et oplæg til videre diskussion og handling i klubber, unioner og forbund. Hovedanbefaling: Målgruppetænkning, målsætning og udviklingsarbejde Det er helt afgørende, at forbundet går foran og handler på baggrund af denne rapports konklusioner, såfremt tennis skal være en sport, der appellerer til alle segmenter af spillere uanset livssituation. Konkret foreslås derfor en strategi med tre trin: 1. Målgruppetænkning: Tennissportens aktører (forbund, unioner og klubber) skal først og fremmest gøre sig klart, hvem der spiller tennis, og hvad de efterspørger. Der skal være målrettede tilbud til alle segmenter af tennisspillere, og her kan de fire opstillede tennistyper fungere som inspiration. 2. Målsætning: Forbundet bør formulere klare og konkrete målsætninger for, hvordan man får kommunikeret den viden om målgrupper, som denne rapport bidrager med, ud til klubberne. I forlængelse heraf bør forbundet formulere en decideret handlingsplan for, hvordan disse målsætninger udmøntes i få konkrete satsningsområder, der klart og entydigt kommunikeres ud til unioner og klubber, således at der ikke er tvivl om ansvarsfordelingen mellem de forskellige aktører. 3. Udviklingsarbejde: Endelig bør der på forbundets initiativ iværksættes et udviklingsarbejde i dansk tennis med det formål at udarbejde aktiviteter til alle målgrupper af tennisspillere. Konkret kunne man fra forbundets side iværksætte en systematisk erfaringsudveksling på tværs af forbund, unioner og klubber for på den måde at finde frem til, hvilke aktiviteter der synes at fungere særligt godt over for bestemte målgrupper. I forlængelse heraf kunne nogle få aktiviteter iværksættes som pilotprojekter i udvalgte klubber, således at man opnår en konkret viden om, hvilke former for aktiviteter der fungerer i forskellige typer af klubber. Dette er et forslag til en overordnet strategi for det videre udviklingsarbejde i dansk tennis. Strategien involverer alle tennissportens aktører (forbund, klubber og unioner), men stiller særligt krav til forbundet om at gå foran og vise vejen for unioner og klubber. Nedenfor uddybes og konkretiseres nogle af de anbefalinger, som ligger til grund for hovedanbefalingen. Tænk i tennissportens målgrupper og de fire tennistyper Rapporten konkluderer, at det at have nogen at spille med generelt er en helt afgørende faktor for fastholdelsen, men herudover er der stor forskel på, hvad medlemmerne efterspørger. Rapporten identificerer fire tennistyper, som ofte på grund af deres livsvilkår i øvrigt, har vidt forskellige ønsker og behov til den gode tennisklub. 12\n13 Forbundet har i forbindelse med udbredelsen af Play and Stay så småt taget hul på at differentiere informationen om konceptet afhængig af, om man kommunikerer med børn eller ældre. Men der er et udtalt behov for mere konsekvent at tænke i præcise målgrupper. Målgrupper, der bedre beskriver sportens praksis end traditionelle og meget grove opdelinger som f.eks. elite/bredde eller unge/ældre. Rapportens fire tennistyper turneringsspilleren, træningsmotionisten, klubspilleren og købetennisspilleren findes i stort set alle klubber og kan derfor bruges af alle tennissportens aktører fra forbund til klub som et redskab, når man overvejer, hvorvidt der i sporten er passende aktivitetstilbud til alle medlemssegmenter. Sæt særligt fokus på købetennisspillerne og træningsmotionisterne En gruppe, man i den forbindelse med fordel kan sætte særligt fokus på, er gruppen af købetennisspillere. De involverer sig kun i meget begrænset grad i klublivet, kender som oftest kun en begrænset skare af folk i klubben og er derfor særligt sårbare, når det gælder frafald. Det handler derfor om så vidt muligt at få dem integreret bedre i klubben. Da der i gruppen er en overvægt af yngre voksne i 20 erne og 30 erne, vil mange have travlt med både karriere og familie. Derfor er det af afgørende betydning, at de oprettede tilbud tager hensyn til dette og indrettes så effektivt og fleksibelt som muligt. En anden gruppe i risikozonen er de såkaldte træningsmotionister, som ganske vist er mere aktive deltagere i klubbernes arrangementer, men som på grund af deres alder (typisk i 30 erne og 40 erne) kan have de samme behov for familierelaterede, effektive og fleksible tilbud. Behov for systematisk udviklingsarbejde og erfaringsudveksling Arbejdet med rapporten, herunder de to fokusgruppeinterviews, har vist, at der allerede i mange klubber findes et bredt erfaringsgrundlag, når det handler om at udvikle aktiviteter, som formår at rekruttere og fastholde medlemmer. Men flere har efterlyst en mere systematisk erfaringsudveksling på tværs af forbund, unioner og klubber, ligesom der også er behov for mere systematisk at udvikle og formidle aktiviteter målrettet rapportens fire tennissegmenter, herunder ikke mindst købetennisspillerne. DTF kan derfor med fordel igangsætte et mere praksisorienteret udviklingsarbejde, der med afsæt i denne rapport indsamler, udvikler og kvalificerer de mange aktiviteter, der allerede foregår i klubberne. I samme forbindelse bør forbundet med sine unioner sikre, at der fremover kommer en forstærket erfaringsudveksling på tværs af klubberne. Det er således sigende, at flere af deltagerne i fokusgrupperne gav direkte udtryk for, at det havde været en ny og positiv oplevelse at få lov til at diskutere, hvordan de selv og andre klubber griber frafaldet an. Konkrete forslag Præcis hvilke aktiviteter tennissporten bør fremme, kræver en tennisfaglig indsigt. Denne rapports primære fokus har været at afdække årsager til sportens frafald og undersøge nuværende og tidligere tennisspilleres behov. 13\n14 Imidlertid peger erfaringerne indhøstet i såvel fokusgruppemøderne som medlemsundersøgelsen på en række eksempler på aktiviteter, som kunne indgå i et sådant udviklingsarbejde. For alle aktiviteter gælder, at en underliggende ambition bør være at skabe kontakt mellem spillere og dermed styrke de interne netværk i klubberne, som ifølge medlemsundersøgelsen er helt afgørende for fastholdelsen: 1. Fitnessinspirerede tennisaktiviteter, hvor idrættens sundhedskvaliteter står i centrum, kan have appel til segmentet med købetennisspillere især hvis det organiseres som et fleksibelt tilbud med fokus på effektiv træning. Et koncept som Cardio Tennis kunne inspirere. 2. Familietennis, hvor man giver børn og forældre mulighed for at spille på samme tidspunkt sammen eller hver for sig kan effektivisere den tid, som spillerne benytter på tennis. Alternativt kan man i klubberne tænke i børnepasning, lektiecafeer og lignende, således at de travle børneforældre får mulighed for at spille tennis uden at skulle bekymre sig om at skaffe pasning til deres børn. Begge initiativer må antages i særligt høj grad at appellere til købetennisspillere og træningsmotionister. 3. Introduktionsforløb for børn, ældre og andre nybegyndere, hvor klubben tilbyder et introduktionskoncept, der evt. kan bygge på Play and Stay. På den måde skabes fra første færd mulighed for, at nye spillere i klubber møder andre spillere og dermed hurtigt får et netværk i klubben. Der kan sandsynligvis også med fordel arrangeres forløb for ældre i dagtimerne, hvor banerne ellers står tomme. Erfaringer fra en række klubber viser, at langt størstedelen af de spillere, som starter på et introduktionshold, bliver fastholdt i klubben. 4. Fokus på aktiviteter med liv frem for alene kvalitet i tennistræningen. Oplevelsen af liv er i sig selv positiv, og man kan med fordel at tænke i koncepter, hvor der kan være mange spillere på banerne eller anlægget ad gangen. 5. Klubber skal opstille mindst ét træningstilbud målrettet alle tennistyper gennem hele sæsonen. For fastholdelsen er det at have målrettede træningstilbud til alle segmenter af spillere af afgørende betydning, da det er en måde for ligesindede tennisspillere at skabe et netværk i klubben. I særligt høj grad må kontinuerte træningstilbud forventes at appellere til træningsmotionisterne, for hvem det at udvikle deres spillemæssige færdigheder er af afgørende betydning. 6. Flere turneringsaktiviteter for motionister. Specielt motionister kan have svært ved at komme ud at spille holdkamp, turneringer eller stævner, hvorfor det med fordel kan oprettes flere motionisttilbud i klubberne og på tværs af klubberne. Bl.a. muligheden for at spille holdkampe på motionistniveau efterlyses af en del spillere og en øget indsats på dette område kan bl.a. være med til at integrere træningsmotionisterne i klubberne. 7. Skabe mere fleksible turneringsstrukturer, der også henvender sig til spillere, som har svært ved at spille kontinuerligt. Fleksible turneringsformer som puljeligaer, hvor spillerne deles i puljer efter niveau og spiller henover hele sæsonen, eller kompakte endagsturneringer kan være med til at udfylde et behov hos bl.a. købetennisspillerne. 14\n15 8. Bruge allerede etablerede banebookningssystemer mv. til at offensivt at aktivere inaktive spillere. Fx kan klubberne i lighed med fitnesscentre rutinemæssigt kontakte medlemmer, der har været inaktive i en længere periode for at undersøge årsagen til fraværet og evt. orientere disse medlemmer om fordelagtige trænings- og eller turneringstilbud. 9. Have fokus på få nye aktiviteter ad gangen, som til gengæld på klub-, unions- eller forbundsplan bliver højt prioriteret og dermed ordentligt kommunikeret ud til medlemmerne. Klubben som kontaktbureau Helt overordnet bør klubberne i højere grad, end det er tilfældet i dag, opfatte sig selv som kontaktbureauer for sine medlemmer. Det er en del klubber ikke tilstrækkeligt opmærksomme på, hverken i tilrettelæggelsen af tilbuddene eller i de teknologiske og kommunikative løsninger. Eksempelvis viste medlemsundersøgelsen, at kun en tredjedel af tennisspillerne deltager i deres klubs træningstilbud. Der er således en overvældende gruppe af spillere, for hvem klubben ikke viser ansigt i den forstand, at der ikke opnås personlig kontakt mellem det enkelte medlem og en person fra klubben. Mange medlemmer har derfor reelt ikke et forhold til deres klub. Det er i den forbindelse vigtigt, at klubberne tager hånd om nye medlemmer fra starten og får dem integreret i klublivet. Ligeså vigtigt er det imidlertid, at der er fortløbende tilbud om træning og diverse faste spillearrangementer, hvor deltagerne får mulighed for at forme netværk i klubben. I den forbindelse kan klubberne også med fordel have en målsætning om at have kontakt til alle medlemmer med jævne mellemrum, således at medlemmerne føler sig som mere end bare et nummer på tavlen i klubhuset. Endeligt kunne man, som det foreslås af flere tennisspillere i medlemsundersøgelsen, i endnu højere grad udbrede brugen af en makkerbørs, hvor medlemmerne i de enkelte klubber kan søge efter spillere på deres eget niveau. I den forbindelse kunne forbundet gå foran i udviklingen af et virtuelt værktøj, som klubberne efterfølgende kunne integrere på deres respektive hjemmesider og promovere aktivt over for medlemmerne i klubben. Den optimale teknologiske løsning gør det muligt for klubberne at kommunikere direkte med den enkelte spiller, men giver samtidig spillerne mulighed for at interagere med hinanden og med klubben 3. Væsentligt for at et sådan tiltag bliver en succes er, at det kobles til den virkelighed som findes i klubberne. Det handler derfor ikke at om lave et debatforum eller lignende, men nærmere en 'arena', hvor klubbens medlemmer relativt simpelt kan interagere med hinanden, eksempelvis finde makkere, træningstilbud eller booke bane. Sæt fokus på kommunikation, ansvarsfordeling og klubbernes behov Selvom denne rapport ikke er en organisationsanalyse af dansk tennis, viser bl.a. fokusgruppeinterviewene, at der kan være behov for at diskutere, om der i tilstrækkelig grad foregår en klar kommunikation og eksisterer en simpel ansvarsfordeling på alle planer i tennissporten. 15\n16 Bl.a. har der været rejst kritik af, at det er uklart, hvilket ansvar henholdsvis forbundet og unionerne har i forhold til klubberne, herunder opfølgning på igangsatte initiativer. Uklarheden, som ifølge nogle aktører eksisterer i dag, skaber forvirring i klubberne og er en kilde til frustration. Som opfølgning på medlemsundersøgelsen ville det derfor være oplagt at få foretaget en egentlig organisationsanalyse for at afklare de enkelte aktørers rolle og sikre klar kommunikation imellem disse. I den fremtidige kommunikation med klubberne kan DTF desuden med fordel fokusere endnu mere på de højt prioriterede tilbud (fx Play and Stay) frem for at fremvise hele paletten af tilbud til klubberne, ligesom tilbuddene fra forbundet i højere grad bør skræddersys til den enkelte klub. Måske bør DTF endda overveje at have færre tilbud på hylderne for til gengæld at styrke markedsføringen. Desuden er det helt afgørende, at der følges op på igangsatte initiativer, således at det ikke bliver Cirkus Benneweis kommer til byen. Det er et langt sejt træk, hvis medlemsudviklingen skal vendes, og det er derfor ikke nok at skabe en interesse for sporten, hvis ikke der efterfølgende er tilbud, som kan matche den skabte interesse. Styrkelse af klubberne gennem professionalisering eller samarbejde Fokusgruppeinterviews viser også, at tennisklubber som har en professionel tilgang til at drive tennisklubben generelt klarer sig rigtig godt. Flere klubber har i den forbindelse ansat en deltids- eller fuldtidsansat sportschef. I flere klubber fungerer denne ansatte også som en sportschef for bredden i den forstand, at han eller hun har til opgave at sørge for, at der kontinuerligt skabes aktiviteter og arrangementer for klubbens medlemmer, ligesom sportschefen kan fungere som klubbens daglige ansigt udadtil. Her er det interessant, at en række klubber med en meget klar eliteprofil også lader sportschefen varetage bredden ud fra en præmis om, at en stor kontingentbetalende bredde er en forudsætning for at have en god elite. Dermed synes eliten og bredden i disse klubber at leve fint sammen i en form for symbiose, fordi satsningen på eliten går hånd i hånd med bedre og flere aktiviteter til breddespillere. Ikke alle klubber især de små har mulighed for at finansiere en del- eller fuldtidsansat sportschef, og som medlemsundersøgelsen viser, har klubber af en beskeden størrelse generelt svært ved at opfylde forskellige medlemstypers behov. Til gengæld ser klublivet i de små klubber ud til at være relativt stærkt sammenlignet med de større professionelt drevne klubber, som derfor ikke på alle fronter kan opfattes som den bedste recept på en velfungerende klub. Ikke desto mindre kan det for de små klubbers vedkommende være fordelagtigt at tænke i forskellige former for samarbejde med andre klubber i nærområdet. Det kan være tennisklubber inden for samme geografisk område, som går sammen om at skaffe trænere, vinterbaner eller udbyde turneringer. På den måde skabes grobund for et opland, som er tilstrækkeligt stort til at skabe aktiviteter kontinuerligt, og mangel på frivillighedskræfter kan imødekommes. 16\n17 Del 1: Tennissportens organisering og faciliteter Tennissportens overordnede organisering Den foreningsorganiserede tennissport er som en stor del af den øvrige foreningsidræt rent organisatorisk opdelt mellem de to store landsdækkende idrætsorganisationer Danmarks Idræts-Forbund (DIF) og Danske Gymnastik- og Idrætsforeninger (DGI). Nogle lokale foreninger er kun medlem af den ene organisation, men en stor del er medlem begge steder. Endelig er der en mindre gruppe af foreninger, som er medlem af Dansk Firmaidrætsforbund eller står helt uden for landsorganisationerne 4. DIF er paraplyorganisation for i alt 60 specialforbund, som varetager opgaver for de lokale idrætsforeninger i hver deres sportsgren. Inden for tennissporten hedder specialforbundet Dansk Tennis Forbund (DTF), og ifølge DTF s seneste medlemsopgørelse fra 2009 er tennisspillere fordelt på 263 tennisklubber organiseret under DTF 5. I DGI findes ingen specialforbund, men derimod en række særlige idrætsspecifikke landsudvalg suppleret af seksten landsdelsforeninger, der hver især optager lokale idrætsforeninger som medlemmer. Ifølge DGI s seneste medlemsopgørelse fra 2008 er tennisspillere fordelt på 517 foreninger organiseret under DGI 6. Ud over de to store idrætsorganisationer findes som nævnt en tredje landsdækkende organisation med tennis på programmet, nemlig Dansk Firmaidrætsforbund. Ifølge Firmaidrættens hjemmeside er der imidlertid kun 21 firmaidrætsforeninger 7, der har tennis på programmet, og den seneste medlemsopgørelse fra 2008 viser, at blot spiller tennis i firmaidrætsregi 8. Endelig er der et mindre antal klubber, som ikke er medlem af en landsorganisation. I hvert fald angav 11 pct. af de undersøgte foreninger i et generelt studie af foreningslivet i 16 udvalgte kommuner fra fire forskellige amter, som blev foretaget i 1997, at de på undersøgelsestidspunktet hverken var medlem af DIF, DGI eller Firmaidrætten 9. Et tilsvarende tal for tennis i hele Danmark har det ikke været muligt at få fat i, men en lokal undersøgelse foretaget af Fyns Tennis Union (FTU) i 2002 viste, at ud af de 58 klubber, som deltog i undersøgelsen, blev de otte drevet uden medlemskab af hverken FTU eller DGI 10. Det svarer til at ca. 14 pct. af de fynske tennisklubber ikke er medlem af en landsorganisation. Dermed følger tennis, såfremt tallet fra Fyn kan tages som udtryk for forholdene i hele landet, trenden i foreningsundersøgelsen fra 1997, idet den viser at knap ni ud af ti foreninger er medlem af én eller begge af de store landsorganisationer. DGI og DIF må på den baggrund siges at være de to dominerende aktører i såvel den foreningsorganiserede idrætsverden som inden for tennis. DGI og DIF s fælles foreningsundersøgelse fra viser i den forbindelse, at en relativ stor andel af tennisklubber kun er medlem af DGI. 17\n18 Tabel 1: Idrætsforeninger med tennis på programmet særskilt efter organisationstilhørsforhold Kun medlem af DGI Kun medlem af DIF Medlem af både DGI og DIF Andel tennisklubber 34 pct. 24 pct. 38 pct. Kilde: DGI/DIF 2004 Imidlertid har DTF ifølge den seneste medlemsopgørelse ca flere medlemmer end DGI 12, og det tyder derfor på, at det især er de store klubber, der er medlem af DTF eller alternativt begge steder, mens flere af de små klubber udelukkende er medlem af DGI. I hvert fald har en gennemsnitlig tennisklub i DGI-regi kun ca. 106 medlemmer, mens det tilsvarende tal for DTF-klubber er markant højere, nemlig ca. 227 medlemmer. I øvrigt har tendensen været, at en voksende del af idrætsforeningerne vælger kun at være medlem af én af de store idrætsorganisationer. I 1985 angav 45 pct. af de adspurgte foreninger kun at være medlem af én hovedorganisation. Dette tal er siden vokset til 54 pct. i 1997 og endelig til 57 pct. i den seneste foreningsundersøgelse fra Specifikt for tennis findes ikke samme historiske tal, men ud fra DGI og DIF s foreningsundersøgelse fra 2004 ses det, at sammenlagt 58 pct. af tennisklubberne angiver kun at være medlem af én af de to hovedorganisationer, 38 pct. angiver at være medlem af begge, mens de resterende 4 pct. har svaret ved ikke til spørgsmålet om deres tilhørsforhold til en hovedorganisation (Tabel 1). Dansk Tennis Forbund (DTF), unioner og klubber DTF er som nævnt det specialforbund, som står for organiseringen af de tennisklubber, der er medlem af DIF. Ifølge forbundets hjemmeside, er dets opgave, at styrke og udbrede tennissporten i Danmark og samtidig servicere de mange tennisinteressenter i Danmark 14. Helt overordnet sker arbejdet under DTF på tre niveauer, nemlig forbunds-, unions- og klubniveau. På forbundsniveau består ledelsen af en bestyrelse og en administration. Bestyrelsen har otte medlemmer, hvoraf de fire er formændene fra de regionale unioner. Henrik Klitvad er formand, mens Per Sørensen er næstformand. Bestyrelsens fokus er primært på de overordnede linjer, dvs. visioner, målsætninger og satsningsområder, mens den øverste myndighed i forbundet er generalforsamlingen, som afholdes hvert år i marts. Administrationens opgave er at udføre de opgaver, der er udstukket af bestyrelsen og generalforsamlingen. Den daglige ledelse foretages af direktør Niels Persson, som i samarbejde med en medarbejderstab bestående af en bogholder, sekretærer og fagkonsulenter arbejder inden for tre hovedområder: Klubudvikling, elite og turnering. På regionalt niveau findes fire unioner: Fyns Tennis Union (FTU), Jyllands Tennis Union (JTU), Københavns Tennis Union (KTU) og Sjællands Tennis Union (SLTU). De er alle medlem af DTF og 18\n19 tager sig af forskellige regionale opgaver så som fx træningssamlinger, regional klubudvikling og dele af holdturneringen. Endelig er der de lokale tennisklubber, som er medlem af den union, der dækker det geografiske område, hvor klubben hører til. Ifølge den seneste medlemsopgørelse fra 2009 har DTF som nævnt 263 medlemsklubber fordelt over hele landet. Nedenfor ses fordelingen af klubber i de enkelte unioner. Tabel 2. Oversigt over tennisunionernes medlemstal Antal klubber Pct. af DTF s samlede medlemsklubber Antal medlemmer i union Pct. af DTF s samlede medlemsskare Antal medlemmer pr. klub KTU 16 6 pct pct. 679 SLTU pct pct. 258 FTU pct pct. 139 JTU pct pct. 145 Total i DTF pct pct. 227 Kilde: Dansk Tennis Forbund Den gennemsnitlige klubstørrelse varierer meget fra union til union. Eksempelvis udgør klubberne i KTU kun 6 pct. af det samlede antal medlemsklubber i DTF, men til gengæld hele 18 pct. af den samlede medlemsskare. Omvendt udgør klubberne i JTU hele 39 pct. af det samlede antal klubber i DTF, men kun 25 pct. af den samlede medlemsskare. Der er således store regionale forskelle på størrelsen af den gennemsnitlige tennisklub. DGI og DIF s foreningsundersøgelse fra 2004 underbygger dette billede, idet næsten 50 pct. af de danske tennisklubber, som var med i undersøgelsen, ligger i mindre byområder med blot beboere 15. Tennisklubberne er med andre ord fordelt med et relativt stort antal klubber i mindre lokalsamfund, der ikke har så mange medlemmer, og et mindre antal store klubber i byerne, der omvendt har et højt medlemstal. Tennisklubbernes struktur DGI og DIF s foreningsundersøgelse fra 2004 viser, at der er en større andel af enstrengede 16 foreninger i tennis sammenlignet med den øvrige foreningsidræt. 66 pct. af tennisforeningerne var på undersøgelsestidspunktet enstrengede mod den samlede foreningsandel på 62 pct. 17 En lokal undersøgelse foretaget af FTU i foråret 2002 understøtter billedet fra foreningsundersøgelsen, idet 70 pct. af de fynske klubber, der på undersøgelsestidspunktet var medlem af FTU, var enstrengede foreninger. Til sammenligning var kun 35 pct. af de fynske klubber, som ikke på undersøgelsestidspunktet var medlem af FTU, enstrengede 18. I den forbindelse oplyser en af de personer, der var med til at foretage undersøgelsen på Fyn, at der er en større andel af flerstrengede foreninger uden for FTU, fordi tennisafdelingerne i disse er skabt i opgangsperioden i 1970 erne og 1980 erne. Her så en række af de flerstrengede foreninger en 19\n20 mulighed for at øge medlemstallet ved at få tennis på programmet. Det skabte en række såkaldte to-bane-klubber, hvoraf en stor del i dag kun har et meget begrænset antal medlemmer og aktiviteter, hvilket formentlig er en af årsagerne til, at disse klubber har valgt at spare udgiften ved at være medlem af FTU. Det overordnede billede med mange enstrengede foreninger inden for tennis tyder på en relativt høj specialiseringsgrad inden for tennissporten sammenlignet med det øvrige foreningsliv. Derudover viser den fynske klubundersøgelse som nævnt, at de tennisforeninger, der vælger at være medlem af de lokale unioner og dermed DTF, er mere specialiserede end de foreninger, der ikke er medlem. Den større grad af sportslig specialisering i tennisklubberne understreges af, at disse har forestået væsentligt færre andre motionsaktiviteter samt ikke-idrætslige aktiviteter end resten af foreningsidrætten. 62 pct. af tennisforeningerne har ikke afholdt nogen af den type aktiviteter overhovedet mod 48 pct. i gennemsnit for alle foreninger. Tennisklubbernes relativt høje specialiseringsgrad kan på den ene side være en styrke, da medlemsinteressen er stærk og homogen. Omvendt giver den enstrengede organisering og stærkere aktivitetsorientering mindre fleksibilitet og færre muligheder for fx familieorienteret idræt med tilbud om flere aktiviteter, hvilket er en potentiel svaghed i forhold til de senere års ændringer i danskernes motionsvaner. Frivillighed og lønnet arbejdskraft Der er en relativ stor andel lønnede trænere inden for tennis. Ifølge DGI og DIF s foreningsundersøgelse fra 2004 er hele 42 pct. af trænerne i de deltagende tennisklubber lønnede, hvilket er meget set i forhold til landsgennemsnittet, som er 16 pct. Til gengæld er der næsten halvt så mange trænere i gennemsnit pr. forening (ca. fem trænere pr. forening), set i forhold til gennemsnittet for alle foreninger (ca. ti trænere pr. forening). Det tegner et billede af, at der inden for tennissporten er større udfordringer forbundet med at finde trænere og desuden en større grad af professionalisering. I det hele taget synes det at være mere udbredt inden for tennisverdenen at betale for arbejdskraft i de lokale foreninger. I hvert fald angiver tennisklubberne i foreningsundersøgelsen at bruge 37 pct. af deres udgifter på løn og godtgørelse til trænere, ledere mv. Til sammenligning er landsgennemsnittet 30 pct. Flere lønnede trænere er jf. tallene fra foreningsundersøgelsen en del af forklaringen på de større lønudgifter inden for tennis. En anden årsag er, at en del af de tennisklubber, som har økonomi til det, har eksempelvis en sportschef ansat til at tage sig af den daglige drift af klubben. Ifølge foreningsundersøgelsen har 27 pct. af tennisklubberne én eller flere lønnede medarbejdere til andre opgaver end træner- eller instruktørarbejde, hvilket er markant flere end gennemsnittet for alle foreninger på 9 pct. Den relativt høje andel lønnede medarbejdere i tennis sammenlignet med andre idrætsgrene kan imidlertid også tænkes at dække over banemænd, som findes på anlæg i rigtig mange tennisklubber, særligt de steder, hvor underlaget er grus. 20


KØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING » Lækkert tilbud!\nKØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING - Dine muligheder - gratis og 100 procent uforpligtende\nKøb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling - Velkommen hos Consumea Finance. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du skal have finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du tænker på at købe den på afbetaling eller låne penge til den.\nKØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING - Køb Apple TV på afbetaling rentefrit netop nu - Ansøg gratis her >>\nReklame - Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling\nOversigt - Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling\nTips - Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling\nOrdforklaringer - Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling\nEr du i markedet for at købe et produkt eller en service vha. finansiering, er det godt at få styr på enkelte ting. Det er faktisk overhovedet ikke særligt svært. Læs med her for at blive klogere på, hvilke detaljer, du bør lære mere om.\nPlanlægger du at købe flere produkter, men kun kan finde et enkelt af produkterne som afbetalingsvare - eksempelvis hvis du har set en stationær computer på afbetaling, men overhovedet ikke kan finde den rigtige computerskærm på afbetaling - kan du i stedet for overveje at låne penge, så du alligevel får råd til det hele. Længere nede på siden - eller ved at trykke her - kan du tjekke vores oversigt med de bedste internetlån.\nVar du klar over, at når du køber produkter via delbetaling ved leasy.dk, kan du købe uden renter, hvor du afdrager over 12 måneder med 0 procent i rente? Det er supersmart!\nKært barn - mange navne. Var du klar over, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb med delbetaling, afbetalingskøb, m.fl. Og kender du desuden forskel på f.eks. hurtiglån og forbrugslån eller minilån og microlån? Du kan se vores finansielle ordbog længere nede på denne side eller ved at trykke her.\nFor en sikkerheds skyld, så husk at tjekke aftalen en ekstra gang, når du laver aftale om køb på afbetaling el. ifm. med tagning af lån. Det virker måske åbenlyst, men bruger du dette tip, kan du være sikker på, at du har forstået aftalen 100 %.\nVar du klar over, at shoppen Unoliving.com har DK's allerstørste udvalg af møbler med mere end 10.000 produkter, som alle kan købes på afbetaling? Unoliving har tilmed prismatch og gratis fragt på alle ordrer.\nHusk altid, at hvis du køber på delbetaling eller laver et lån, er det altid en fin ide at betale rettidigt, idet dette ofte vil være et vilkår i aftalen, som du har underskrevet på, og overholder du ikke vilkårene i aftalen, kan du risikere at skulle betale ekstra .\nVar du bekendt med, at du også kan få nye bryster, tandlægebehandlinger og din kommende ferie via afbetaling? Der er nærmest ingen grænser for, hvad du kan købe vha. delbetaling.\nKØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING - Her er dine muligheder - gratis og 100 procent uforpligtende\nKøb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling - Velkommen hos Consumea DK. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du skal købe den på afbetaling eller tage et forbrugslån til den\nNår du skal finde finansiering - uanset om det er ang. køb via afbetaling eller via et onlinelån - er det smart at kende nogle af de ord og begreber, der anvendes i denne sammenhæng.\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som navnet antyder et relativt hurtigt lån, altså et pengelån, du kan optage relativt hurtigt, har en relativ hurtig godkendelse og en ret hurtig proces for udbetaling. Tjek vores forklaring på kviklån, som dækker det samme.\nI relation til afbetaling, er afdrag det månedlige beløb, som du betaler for en vare eller en ydelse. Beløbet kaldes også det månedlige afdragsbeløb eller bare det beløb, som du afdrager med hver måned.\nEt minilån - eller mini-lån - er et lån, hvor lånebeløbet er i den lave ende, men ikke helt så lille, så det kan kaldes et mikrolån. Der er ikke nogen én regel, der siger, at et minilån er et bestemt beløb, men hvis man tager udgangspunkt i, at et mikro-lån er på 1.000 - 2.000 kr., så kan et minilån ligge på cirka 2.000 op til måske 7.000 - til allerhøjest 10.000 kr.\nMan taler om afbetaling, når du ikke betaler det hele beløb for noget med det samme; dette kan for eksempel være for en vare - eksempelvis en opvaskemaskine - eller en service - for eksempel en skønhedsoperation. I stedet for at give det hele beløb med det samme, deler du betalingen op, fx over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du eksempelvis en tablet på afbetaling til 3.600 kr. med 0 renter og over 12 måneder, deler du de 3.600 kr. over 12 måneder, som resulterer i et beløb pr. måned på 300 kr. Dette beløb kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, som du skal afdrage med hver måned.\nOrdene delbetaling og delbetale bruges på svensk samt på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale findes ikke i den danske retskrivningsordbog, men disse ord bruges på trods af det på dansk, idet det er letforståeligt samt måske endda giver bedre mening end det danske afbetale og afbetaling i forhold til, at det drejer sig om, at man jo netop deler betalingen op.\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som værende et pengelån, hvor alt ved lånet er kvikt ... eller sagt lidt mere normalt: hurtigt. Et kviklån er derfor ofte hurtigt at lave, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af låneudbyderen, og udbetaling kan også ofte være hurtig. Kviklån kan for nogle blive anset som værende nemme penge eller hurtige penge. Kviklånet vil typisk være på alt lige fra 1.000 kr. til muligvis 5.000 eller maks. 10.000. Der er ikke en regel for, hvor stort et kviklån kan være, dog der er bred konsensus om, at det drejer sig om et lille lån.\nTjek evt.: Få råd til Apple TV 4. generation 32 GB\nEt forbrugslån er et lån, som ofte bliver lavet med intentionen om at forbruge, dvs. købe en eller flere ting eller ydelser. Og det kan være til alt mellem himmel og jord. Der er ingen regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de penge, du har lånt, og der er ej heller regler for, hvor lille eller stort et forbrugslån skal være på, men der er stor enighed om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lave ende (hvor det typisk benævnes som et kvik-lån) og i den høje ende.\nLeasing af et produkt er en form for finansiering, som du kan se som en mellemting mellem at leje og at låne. Udelejeren har ejendomsretten til produktet hvorimod leasingtager har brugsretten. I leasingperioden vil du oftes have fordele såsom reparation og service på stedet. Leasing bruges ofte af virksomheder; eks. kan det være et hotel, der har behov for flere fjernsyn til deres hotelværelser.\nFlere låneudbydere giver nu muligheden for at skrive under med NemID, når du tegner et pengelån. Dette sparer dig helt enkelt for en masse tid.\nEt mikrolån - skrives nogle gange også microlån - er et lån, hvor beløbet, du låner er kendetegnet ved at være i den meget lave ende. Et mikrolån kunne derfor være et lån på helt ned til 1.000 eller 2.000 kroner. Der er ikke faste regler for, hvor stort lånebeløbet for et sådant lån er, dog der er større konsensus om, at det er det allermindste lån, som du vil kunne optage ...\nKØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING\nConsumea Danmark » Finansiering » Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling\nKØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling - Filnavnet på denne webside omhandlende "Køb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling" er "koeb-apple-tv-4-generation-256-gb-paa-delbetaling" med den fulde URL https://consumea.com/dk/apple-tv/koeb-apple-tv-4-generation-256-gb-paa-delbetaling, og siden er nr. 924 ud af i alt 1295. Du kan tjekke flere interne sider her: Køb Apple TV 6. generation 128 GB på delbetaling, Apple TV 6 afdragsordning, Køb Apple TV 4 256 GB rentefrit, Apple TV 4. generation afbetalingskøb, Få råd til Apple TV 5. generation, Apple TV 6 32 GB lån, Lån til Apple TV 4. generation 32 GB, Køb Apple TV 6. generation 128 GB med afbetaling, Køb Apple TV 5, Lån penge til Apple TV 6. generation 64 GB ... Tak for dit besøg, og go' dag :)\nKØB APPLE TV 4. GENERATION 256 GB PÅ DELBETALING - Se dine muligheder herunder - gratis og 100 % uforpligtende\nKøb Apple TV 4. generation 256 GB på delbetaling - Velkommen hos Consumea DK. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du skal have finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du vil købe den med delbetaling eller tage et kviklån til den.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Statsstøtte: Kommissionen godkender dansk afgiftsfritagelse på husstandsomdelte reklamer\nBruxelles, den 9. juli 2014\nStatsstøtte: Kommissionen godkender dansk afgiftsfritagelse på husstandsomdelte reklamer\nEuropa-Kommissionen har afgjort, at en række afgiftslempelser og -fritagelser fra en dansk afgift, der pålægges uadresserede husstandsomdelte reklamer, er i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler. Kommissionen har konstateret, at selv om nogle af de pågældende lempelser og fritagelser indebærer statsstøtte, er de i overensstemmelse med EU-reglerne, eftersom de fremmer EU's miljømæssige og kulturelle mål uden at fordreje konkurrencen på det indre marked.\nDanmark planlægger at indføre en afgift på uadresserede husstandsomdelte reklamer, fordi man er bekymret over den store mængde affaldspapir, der produceres i husholdningerne. Den planlagte afgift vil være på 4 DKK/kg (ca. 0,54 EUR), men der vil blive anvendt en nedsat sats på 2 DKK/kg på reklamematerialer, der bærer EU's miljømærke. Desuden er tre produkter fritaget:\nreklamematerialer for foreninger, der er omfattet af den danske folkeoplysningslov\nugeaviser med mindst 25 % redaktionelt indhold og\ntelefonbøger med mindst 60 % redaktionelt indhold.\nKommissionen har vurderet sagen i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der tillader, at der ydes støtte til udvikling af bestemte økonomiske aktiviteter.\nKommissionen konkluderer således, at den nedsatte sats for reklamematerialer, der bærer EU's miljømærke, ikke udgør statsstøtte i henhold til EU-reglerne, eftersom den ikke selektivt favoriserer specifikke virksomheder. Kommissionen konkluderer også, at fritagelsen af reklamematerialer for aktiviteter i og fra foreninger, der falder ind under den danske folkeoplysningslov ikke udgør statsstøtte, eftersom den ikke påvirker samhandelen i EU.\nImidlertid konkluderer Kommissionen, at den fritagelse, der gælder for ugeaviser og telefonbøger, rent faktisk udgør statsstøtte, navnlig fordi den er selektiv. Denne støtte værner imidlertid om disse ugeavisers sociale rolle i forbindelse med udbredelsen af lokal information og skaber kontakt- og kommunikationsmuligheder for især ældre og mennesker i tyndtbefolkede områder. Støttens positive virkning opvejer derfor enhver potentiel konkurrencefordrejning, der måtte blive udløst af den pågældende afgiftsfritagelse, i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler.\nDanmark havde oprindeligt meddelt yderligere to fritagelser fra afgiften. Den ene af disse fritagelser er imidlertid ikke målrettet reklamemateriale og udelukkes derfor fra støtteordningen. Desuden har de danske myndigheder accepteret at droppe den anden fritagelse, efter at Kommissionen har udtrykt forbehold under henvisning til statsstøtte som følge af en lang række klager fra brancheorganisationer og virksomheder, der går på, at kriterierne for fritagelsen kun opfyldes af én enkelt virksomhed, og at fritagelsen dermed er konkurrencefordrejende.\nEn ikke-fortrolig version af afgørelsen kan findes under sagsnummer SA.35683 i statsstøtteregistret på webstedet for Generaldirektoratet for Konkurrence, når eventuelle spørgsmål om fortrolighed er afklaret. Nye offentliggørelser af statsstøtteafgørelser, der er offentliggjort på internettet og i EU-Tidende kan findes på State Aid Weekly e-News.


SUP - FIBERGLASS PADDLE 3-DELT 2019 - SURFMORE\nHjem / Shop / Tilbehør / SUP – FIBERGLASS PADDLE 3-DELT 2019\nSUP – FIBERGLASS PADDLE 3-DELT 2019\nFiberglass paddle, 3-delt, justerbar, letvægt, fedt design og konkurrence dygtig pris!\nHer får du rigtig meget ”paddle” til pengene.\nFremstillet med ”Pin-hole” klik og “go-to” justering som gør den til det oplagte valg, hvis du skal have SUP udstyret med på farten.\nKan skilles af på under 10 sekunder hvis du skal opbevare den og passer perfekt til SURFMORE rejsetasken.\n3 delt justerbar 170-215 cm = 930 g\nSUP - FIBERGLASS PADDLE 3-DELT 2019 antal\nSURFMORE Fiberglass paddle 3-delt 2019\nLet, brugervenlig og stabil fiberglass SUP paddle\nFiberglass paddelen er den oplagte saddel til børnene, som foretrækker en let og manøvrevenlig paddle. Med det sagt, er den også et super match til dig, der foretrækker en let og stærk paddle, som kan tage hurtige padletag. Paddelen er 3-delt og justerbar, designet med "pin-hole" klikfunktionen, hvilket gør den til det oplagte valg for mange SUP surfere. Den kan samles på under 5 sekunder, og er samtidig let at transportere rundt.\nDen lette konstruktion af paddelen og sammensætningen af materialer, gør denne paddle til et oplagt valg, med en totalvægt på kun 930g! Med SURFMORE Fiberglass Paddle 3-delt får du en utrolig stærk og stabil SUP paddle til en konkurrencedygtig pris.\nVi anbefaler: Sørg altid for at få skyllet din paddle igennem, efter den har været i berøring med saltvand.\nStærk konstruktion og konkurrencedygtig pris!\nSURFMORE fiberglass paddelen er 3-delt og justerbar. Fremstillet med ”Pin-hole” klik funktion som gør den til det oplagte valg, hvis du skal have SUP sættet med på farten.\nEn let paddel konstruktion og rette materialemix gør denne paddel til et oplagt valg med en totalvægt på 930g.\nLetvægt og hurtige paddletag\nDet er både en oplagt paddel til børene som foretrækker en “let” manøvrevenlig paddle, men også foreældre som foretrækker en stærk og letvægtspaddel som kan foretage hurtige paddletag.\nPaddlen er 3-delt og justerbar, hvilket gør den til det oplagte valg for mange SUP surfere. Samtidigt optager den ikke unødvendigt plads i hjemmet.\nEn letvægtspaddel i stærk konstruktion og til en konkurrence dygtige pris. Her får du rigtig meget paddle til pengene.\nEt godt råd: Sørg altid for at få skyllet din paddel igennem efter brug i saltvand.\nLængde: 170 – 215cm justerbar\nJusterbart system: Pin-hole click system


Brugerinddragende hospital - Epilepsiforeningen\nForside / Nyheder / Nyheder / Brugerinddragende hospital\nEt stort projekt skal for første gang i Danmark implementere metoder, der sikrer, at samtlige patienter på hospitalet bliver inddraget i behandlingen. Det er Danske Patienters Videnscenter for Brugerinddragelse (ViBIS), der har modtaget støtte fra TrygFonden til et samarbejdsprojekt med Aarhus Universitetshospital og Aarhus Universitet.\nSelv om man mange steder i Danmark arbejder med brugerinddragelse, er det endnu ikke lykkedes at indføre en systematisk inddragelse af patienterne på nationalt plan. Det skal ske nu.\n"Vi skal i samarbejde med Aarhus Universitet og Aarhus Universitetshospital skabe det første brugerinddragende hospital i Danmark. Vi fokuserer på to anerkendte metoder, og målet er at implementere dem sideløbende på alle hospitalets afdelinger, så vi på den måde også kan ændre kulturen på hospitalet. Det skal være naturligt at inddrage patienterne. Når projektet kører i Århus, er det planen at sprede erfaringerne til resten af landet," siger direktør Morten Freil fra ViBIS. Læs mere om projektet på ViBIS hjemmeside (Kilde: ViBIS)


Nyt agentur på renseforbrugsmaterialer til elektronikindustrien - Eltraco\nNyt agentur på renseforbrugsmaterialer til elektronikindustrien\nEltraco Automation supplerer fremover salget af SMT-udstyr til elektronikindustrien med salg af renseforbrugsmaterialer til samme branche. Det sker via et nyt agentur, vi har indgået med den irske virksomhed Qtek.\nQtek er en markedsledende producent af renseforbrugsmaterialer til SMT-processer. Produktporteføljen omfatter blandt andet screen rolls til rens af stencils samt diverse rensesprays.\n”Eltraco Automation sælger i forvejen SMT-udstyr til elektronikindustrien, så derfor er det logisk, at vi med dette agentur nu fremover også kan tilbyde renseforbrugsmaterialer til de samme processer,” siger Mikael Thomsen, administrerende direktør i Eltraco Automation.\nRene stencils højner kvaliteten\nIsær screen rolls vil være relevant for mange danske elektronikproducenter, vurderer Mikael Thomsen.\n”Qteks Stencil Clean-produkter er specifikt udviklet til hurtigt og effektivt at fjerne loddepasta og andre printmaterialer på en stencil. Det øger effektiviteten på linjen og højner kvaliteten af det færdige print.”\nKontakt os endelig for en uddybende og uforpligtende snak om fordelen ved Qteks rensematerialer.\nLæs mere om Qtek her: https://www.qtek.com