Årstidsvariationens betydning for tilstandsvurdering af naturtypen overdrev i det nordøstlige Sjælland - PDF\nÅrstidsvariationens betydning for tilstandsvurdering af naturtypen overdrev i det nordøstlige Sjælland\nDownload "Årstidsvariationens betydning for tilstandsvurdering af naturtypen overdrev i det nordøstlige Sjælland"\n1 DET NATURVIDENSKABELIGE FAKULTET KØBENHAVNS UNIVERSITET Biologisk Institut Sektion for Økologi og Evolution Specialerapport af Mette Nyerup Nielsen Årstidsvariationens betydning for tilstandsvurdering af naturtypen overdrev i det nordøstlige Sjælland Vejledere: Ib Johnsen og Signe Frederiksen Afleveret den 19. september 2008\n3 Årstidsvariationens betydning for tilstandsvurdering af naturtypen overdrev i det nordøstlige Sjælland The impact of seasonal changes on nature quality evaluation of the biotope grassland in the north eastern Zealand 2. rettede udgave 24. oktober 2008 Specialerapport af Mette Nyerup Nielsen Afleveret 19. september 2008 Københavns Universitet Det Naturvidenskabelige fakultet Biologisk Institut Sektion for Økologi og Evolution Vejledere: Ib Johnsen (Lektor) Københavns Universitet Biologisk Institut Sektion for Økologi og Evolution Signe Frederiksen (Lektor) Københavns Universitet Biologisk Institut Sektion for Økologi og Evolution Forsidefoto: Kystskrænt ud for Heatherhill 25. april 2007 Foto ved: Mette Nyerup Nielsen 1\n5 Forord Jeg har valgt at arbejde med besigtigelsen af 3 naturområder udarbejdet af Danmarks Miljøundersøgelser i samarbejde med Kommunernes Landsforening den tidligere Amtsrådsforening og Miljøministeriets regionale miljøcentre, fordi det er en ny metode, som på nuværende tidspunkt ikke er undersøgt med hensyn til om den giver de sammenlignelige resultater, metoden er udviklet til at give. Jeg har valgt at koncentrere mig om årstidens betydning for resultaterne af besigtigelsen, fordi det er relevant for de kommuner, som skal bruge metoden, at vide hvilken indflydelse det har på hvilket tidspunkt af året besigtigelsen udføres. Da det i dette projekt af tidsmæssige årsager har været nødvendigt at begrænse undersøgelsen til kun at omfatte en naturtype, har jeg af personlige årsager valgt at udføre undersøgelsen på hovednaturtypen overdrev. For at bevare en rød tråd i rapporten er to afsnit der på hver sin side har en særstatus taget ud af rapporten og vedlagt som appendiks. Appendiks 1 består af metodebeskrivelse og resultater af en model til klassifikation af habitatdirektivets græslandstyper, som er brugt til bestemmelsen af overdrevstypen af mine lokaliteter. Resultaterne af denne klassificering er behandlet under lokalitetsbeskrivelserne. I den indledende fase af dette projekt har jeg i samarbejde med min vejleder Ib Johnsen besluttet at undersøge en række jordbundsforhold, men da disse data ikke er sammenholdt med besigtigelsens afhængighed af årstiden er baggrundsviden og metoder til disse undersøgelser udformet som appendiks 2. Resultaterne af jordbundsanalyserne er behandlet under lokalitetsbeskrivelserne. Artsnavne som forekommer i denne rapport kommer for karplanternes vedkommende fra Dansk flora (Frederiksen et al. 2006), mens artsnavnene på mosserne kommer fra Danske navne for Tørvemosser, Sortmosser, og Bladmosser der forekommer i Danmark (Mogensen & Goldberg 2005). Alle foto, med undtagelse af luftfoto, som findes i denne rapport har jeg selv taget i forbindelse med feltarbejdet. Luftfoto stammer fra Google Earth. Hunde-viol Kornet stenbræk Due-skabiose Undervejs i specialet har mange været involveret gennem vejledning i projektbeskrivelsen, i bestemmelsen af de forskellige arter, i databehandlingen og i udformningen af rapporten. Det vil jeg meget gerne takke for. Jeg vil dog lige pointere at jeg har udført mine feltregistreringer alene, da dette er vigtigt for fortolkningen af mine resultater. Ib Johnsen har bidraget med gode råd og vejledning. Desuden har han været med en dag i felten og kikket på bestemmelseskarakterer. Aks-ærenpris 3\n6 Signe Frederiksen har haft meget tålmodighed i forbindelse med gennemgangen af alle hjembragte karplanter, som jeg har været usikker på bestemmelsen af. Flere medarbejdere fra DMU i Kalø og særligt Rasmus Ejrnæs, Jesper Fredshavn og Bettina Nygaard har været meget hjælpsomme i flere forbindelser. Først ved udvælgelse af lokaliteter, og i samme forbindelse givet husly. Siden har Rasmus Ejrnæs svaret på opklarende spørgsmål og klassificeret mine lokaliteter indenfor de forskellige græslandstyper. Jesper Fredshavn har regnet strukturindekset og hjulpet med opklarende spørgsmål i forbindelse med beregning af artsindekset. Eigil Plöger biologisk konsulent /v Aglaja har brugt Langfredag 2007 på at tage med mig i felten og har siden svaret på mange opklarende spørgsmål angående bestemmelsen af diverse arter. Smalbladet klokke Blodrød storkenæb Irina Goldberg fra Bryologkredsen har brugt utallige mandag aftener på at hjælpe mig med bestemmelsen af alle mine hjembragte mosarter. Laboranterne på Økologisk Kemisk Laboratorium Niels Bruun, Esben Vedel Nielsen, Karna Heinsen og Gosha Sylvester har været en stor hjælp i laboratoriet. Klaus Peter Brodersen fra Ferskvandsbiologisk Laboratorium har svaret på opklarende spørgsmål og stillet sin computer til rådighed i forbindelse med multivariate analyser i programmet Primer. Nikkende kobjælde Jørgen Nyerup har instrueret i Google Earth og stillet sin computer til rådighed i forbindelse med brugen af dette program. Finn Gunnar Hansen, Thomas Nyerup Nielsen og Ditte Gammeltoft har stillet kritiske spørgsmål til rapportens indhold og læst korrektur. Anders Michelsen og Kristian Albert fra Sektion for Økologi og Evolution og Gösta Nachman fra Populationsbiologi har svaret på opklarende spørgsmål om statistik. Nikkende kobjælde Bredbladet timian 4\n7 Sammenfatning Undersøgelsens formål er at afgøre hvilken betydning årstiden har på tilstandsvurderingen af hovednaturtypen overdrev. Tilstandsvurderingen er i denne sammenhæng en del af besigtigelsen af naturarealer, som en del af den nationale naturkvalitetsplanlægning. Metoden er udarbejdet af Danmarks Miljøundersøgelser i samarbejde med Kommunernes Landsforening, den tidligere Amtsrådsforening og Miljøministeriets regionale miljøcentre. Årstidsvariationen fra slutningen af april til starten af december er undersøgt på ti lokaliteter i det nordøstlige Sjælland. Karplanter, mosser og laver er registreret indenfor tre dokumentationscirkler med en radius på 5 m på hver lokalitet. Der er desuden registreret en række strukturparametre indenfor hver lokalitet. Registreringerne er foretaget fire gange i løbet af året i fire feltsekvenser med ca. 70 dages interval. Der er fundet signifikante forskelle mellem de fire feltsekvenser, med hensyn til hvilke arter der registreres på de forskellige tidspunkter af året, og på antallet af arter der registreres på de forskellige tidspunkter af året. Der er ligeledes fundet signifikante forskelle mellem de fire feltsekvenser, på det artsafhængige resultat af tilstandsvurderingen (artsindekset) og på det strukturafhængige resultat af tilstandsvurderingen (strukturindekset). Udsvingene af artsindekset og strukturindekset over året er af en størrelsesorden, som har betydning for tilstandsvurderingen. 11 % af overdrevslokaliteterne i det nordøstlige Sjælland vil stige en tilstandsklasse for artsindekset fra 1. feltsekvens (april/maj) til 3. feltsekvens (september) og 15 % vil falde en tilstandsklasse fra 3. feltsekvens (september) til 4. feltsekvens (november/december). Desuden vil 35 % af overdrevslokaliteterne i det nordøstlige Sjælland falde en tilstandsklasse for strukturindekset fra 1. feltsekvens (april/maj) til 2. feltsekvens (juli). Summary The aim of this research is to investigate the impact of seasonal changes on nature quality evaluation of the biotope grassland. Quality evaluation is in this context a part of the monitoring of nature sights which is a part of the national nature quality planning. The method is developed by the National Environmental Research Institute in collaboration with the Local Government Denmark, the former Association of County Councils of Denmark and the regional environmental centres of the Ministry of the Environment. The variation of the season from the end of April to the beginning of December is investigated at ten locations in the north eastern Zealand. Vascular plants, bryophytes and lichens are recorded in three circles with a radius of 5 m at the ten locations. Different parameters of structure are also recorded at each location. The registrations are recorded four times during the year in four field sequences with intervals of approximately 70 days. Significant differences are found between the four field sequences, on the species composition at different times of the year, and on the number of species that are recorded at different times of the year. Significant differences are also found between the four field sequences, on the species dependent results of the quality evaluation (species index) and on the structure dependent results of the quality evaluation (structure index). The fluctuations of the species index and the structure index during the year are of a magnitude which has impact on the quality evaluation. 11 % of the grasslands locations in the north eastern Zealand will increase a quality class for the species index from the 1 st field sequence (April/May) to the 3 rd field sequence (September) and 15 % will decline a quality class from the 3 rd field sequence (September) to the 4 th field sequence (November/December). In addition 35 % of the grasslands locations in the north eastern Zealand will decline a quality 5\n8 class for the structure index from the 1 st field sequence (May/April) to the 2 nd field sequence (July). 6\n9 Indholdsfortegnelse DEL 1: BAGGRUND OG PROBLEMFORMULERING... 9 INDLEDNING... 9 PROBLEMSTILLING OG HYPOTESER OVERDREV SOM NATURTYPE * - Meget tør overdrevs- eller skræntvegetation på kalkholdigt sand (*) - Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund (vigtige orkidélokaliteter) Åbne sandede overdrev * - Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund Artsfattige sure overdrev OVERDREV EN BESKYTTET NATURTYPE? OVERDREVENES TRUSLER OG FORUDSÆTNINGER TILSTANDSVURDERINGEN Strukturparametre Vegetationsstrukturer Landbrugspåvirkning Naturtypekarakteristiske strukturer Hydrologi Artsregistrering BEREGNING AF NATURTILSTAND Beregning af strukturindekset Beregning af artsindekset Naturtilstandsindekset DEL 2: FORSØGETS PLANLÆGNING OG UDFØRELSE FORSØGSDESIGN UDVÆLGELSE AF LOKALITETER LOKALITETSBESKRIVELSER Dale Bro ved Tikøb Langesø (Da) Heatherhill (He) Alten Lille Lyngby Mose (Al) Ejby Ådal 1 3 (Ej) Ejby Ådal 4 6 (Ey) Skrænt ved Kyndbyværket (Ky) Lille Rørbæk Enge (Ro) Skuldelev Ås (Sk) Sigerslevvester Strand (Si) Jægersborg Dyrehave (Ja) DATAINDSAMLING -METODER I FELTEN Afgrænsning af naturtyper Placering af dokumentationscirkler Afmærkning Afgrænsning af dokumentationscirklerne Registrering Tidsforbrug De fire feltsekvenser Bestemmelse af arter DATABEHANDLING Statistiske metoder RESULTATER Multivariate Analyser Tilstandsvurderingen Strukturdata Artsdata Mosregistreringens betydning for tilstandsvurderingen DISKUSSION Problemer ved forsøgsdesignet\n10 Resultaterne...86 Problemer ved tilstandsvurderingen...92 KONKLUSION...95 LITTERATURLISTE...97 APPENDIKS 1 KLASSIFIKATIONSMODEL TIL HABITATDIREKTIVETS GRÆSLANDSTYPER103 APPENDIKS 2 JORDBUNDSFORHOLD DATAINDSAMLING METODER I FELTEN Jordprøvetagning Jordstruktur ph bestemmelse på våd jord DATAINDSAMLING -METODER I LABORATORIET Prøveforberedelser Ledningsevne og ph Jordens organiske materiale Jordens næringsstoffer DATABEHANDLING BILAGS OVERSIGT\n11 Del 1: Baggrund og Problemformulering Indledning Efter kommunalreformen, som trådte i kraft 1. januar 2007, er en stor del af besigtigelsen af naturarealer i Danmark overgået til kommunerne. For på landsplan at få en ensartet besigtigelse med sammenlignelige resultater har Danmarks Miljøundersøgelser i samarbejde med Kommunernes Landsforening, den tidligere Amtsrådsforening og Miljøministeriets regionale miljøcentre udviklet en besigtigelse af hovednaturtyperne fra 3 i naturbeskyttelsesloven. I denne forbindelse har de udvidet tilstandsvurderingen til også at omfatte 3 naturtyperne (Miljøministeriet 2008d). Tidligere var det kun habitatnaturtyperne fra habitatdirektivet, som var omfattet af tilstandsvurderingen, og den blev brugt i forbindelse med basisanalysen af Natura-2000 naturbeskyttelsesområderne. Kommunernes Landsforening har anbefalet kommunerne at bruge tilstandsvurderingen på deres 3 naturområder, hvilket har medført, at mange kommuner har valgt at bruge denne metode (Anon. 2007c). Indtil videre omfatter tilstandsvurderingen besigtigelse af hede, overdrev, mose, fersk eng, strandeng, vandhul (sø) og klit (Fredshavn et al. 2007a). Tilstandsvurderingen bygger på en række fysiske strukturer, vegetationsstrukturer og artsregistreringer. Ud fra disse registreringer kan man beregne fem indeksværdier; Et strukturindeks, et artsscoreindeks, et artsdiversitetsindeks, et artsindeks og et naturtilstandsindeks. Strukturindekset bygger på arealets strukturer, som omfatter fysiske strukturer og vegetationsstrukturer. Artsscoreindekset bygger på værdisætning af de fundne arter, mens artsdiversitetindekset både bygger på værdisætningen af de fundne arter og antallet af arter som er fundet. Artsindekset, som er et samlet indeks af de registrerede arters værdisætning og diversiteten, er en vægtning af artsscoreindekset og artsdiversitetsindekset, mens naturtilstandsindekset, som er et samlet indeks af arealets tilstand, er en vægtning af strukturindekset og artsindekset (Fredshavn & Ejrnæs 2007). Resultatet af tilstandsvurderingen er naturtilstandsindekset, men også strukturindekset og artsindekset, da disse indeks peger på forskellige problemstillinger, og derfor er relevante i forbindelse med naturforvaltningen. Danmarks Miljøundersøgelser har i forbindelse med NOVANA overvågningen af de terrestriske naturtyper sat overvågningsperioden for kalkoverdrev fra juni til august og for sure overdrev fra juni til september, for at få sammenlignelige resultater fra overvågningen, men der er ikke på samme måde sat grænser for hvornår besigtigelserne af 3 naturen skal udføres (Fredshavn et al. 2007b). I forbindelse med kommunernes sagsbehandling af sager som omfatter 3 naturområderne, kan det være nødvendigt at udføre en besigtigelse af et naturområde uden for sommermånederne. I en engelsk undersøgelse er det påvist, at årstiden har betydning for tilstedeværelsen af arter i skove, hvor der blev observeret signifikant færre arter i april end i august (Kirby et al. 1986). Da artsantallet er en af de parametre, som har indflydelse på artsindekset, er det også for de lysåbne naturtyper relevant at vide, om årstiden har indflydelse på hvor mange arter, det er muligt at registrere. Tilstandsvurderingen giver de forskellige arter forskellige værdier og det er derfor også relevant at vide hvilke arter man finder på de forskellige tidspunkter af året. Da tilstandsvurderingen også omfatter strukturindekset, er det ligeledes relevant at vide, om årstiden har indflydelse på de forskellige strukturer, som strukturindekset bygger på. Mange mosser opfattes som vigtige indikatorarter blandt andet på luftforurening (Hallingbäck & Holmåsen 1982), derfor er det lidt interessant at mosserne på nuværende tidspunkt har en meget reduceret betydning i tilstandsvurderingen. I de tekniske anvisninger til besigtigelse af naturarealer er det valgfrit om en udvidet registrering omfatter en 9\n12 bestemmelse af mosarterne (Fredshavn et al. 2007b), derfor er det relevant at se hvilken betydning bestemmelsen af mosarter har for tilstandsvurderingen. Problemstilling og Hypoteser Hvis tilstandsvurderingen skal give sammenlignelige resultater skal den så vidt muligt ikke være afhængig af ydre faktorer (f.eks. årstid og vejrforhold), som ikke skyldes naturarealets tilstand. Jeg vil i dette projekt undersøge om tilstandsvurderingens resultater i form af naturtilstandsindekset, strukturindekset og artsindekset er afhængige af årstiden. Er det tilfældet, vil jeg undersøge elementerne, som de enkelte indeks består af for at afgøre hvilke faktorer, der ændrer sig i løbet af året. Desuden undersøger jeg årstidens indflydelse på hvilke arter man finder på forskellige tidspunkter. Hvis der ikke findes forskelle i artslisterne på forskellige tidspunkter, vil det ikke være forventeligt at finde en forskel i artsindekset. På den anden side vil en forskel på artslisterne kunne påvise artsindeksets stabilitet, hvis artsindekset på trods af forskellige artslister vil give den samme tilstandsvurdering på forskellige tidspunkter af året. For at begrænse variationen, som skyldes andre faktorer end årstiden, har jeg som udgangspunkt kun valgt at udføre mine undersøgelser på naturtypen kalkoverdrev For at min undersøgelse skal omfatte lokaliteter både med god og dårlig tilstand har jeg udvalgt mine lokaliteter ud fra data fra Devano; kortlægningen af de lysåbne naturtyper. Lokaliteterne er udvalgt, så de fordeler sig på en gradient med hensyn til artsscoreindekset. Lokaliteter med meget lavt artsscoreindeks er dog ikke repræsenteret, da det ikke er så interessant med et eventuelt fald i tilstandsvurderingen uden for sommermånederne for disse lokaliteter, som i forvejen får en dårlig tilstandsvurdering. De hypoteser, jeg ønsker at eftervise, er følgende: H1: Der er forskel på hvilke arter, som registreres på forskellige tidspunkter af året. Jeg forventer, at de forskellige arter ikke er fremme hele året rundt, og der vil være forskel på hvornår de forskellige planter kommer frem, blomstrer og visner væk. H2: Der er forskel på antallet af arter, som registreres på forskellige tidspunkter af året. Jeg forventer, at de fleste arter er fremme midt på vækstsæsonen 1. Se i øvrigt begrundelse for H1. H3: Der er forskel på antallet af enårige arter, som registreres på forskellige tidspunkter af året. Jeg forventer, at de enårige arter vil visne væk tidligt på vækstsæsonen, og derfor ikke vil blive registreret senere på året, fordi de i kraft af at være enårige ikke har nogen fordel af at vokse videre, efter at de har sat frugter. H4: Der er forskel på antallet af græslignende arter, det vil sige græsser, halvgræsser og siv, som registreres på forskellige tidspunkter af året. Jeg forventer, at de vegetativt er svære at adskille, og nogle derfor let kan blive overset, når de ikke blomstrer. H5: Der er forskel på resultatet af tilstandsvurderingen målt som artsindekset, afhængig af hvilken tid på året tilstandsvurderingen udføres. Jeg forventer, at der er forskel på hvor mange arter, der registreres på de forskellige tidspunkter (H2-4), og at der er forskel på hvilke arter, som registreres (H1). Jeg forventer desuden, at artsindekset er højest midt på vækstsæsonen, 1 Vækstsæsonen er den del af året hvor døgnets gennemsnitstemperatur er på minimum 6 C (Petersen & Vestergaard 2004). I Danmark vil vækstsæsonen typisk strække sig fra april til oktober. 10\n13 fordi det er på dette tidspunkt, jeg forventer at de fleste arter er til stede og nemmest at registrere, hvilket vil medfører, at artsdiversitetsindekset bliver højest på dette tidspunkt. H6: Der er forskel på resultatet af tilstandsvurderingen målt som strukturindekset, afhængig af hvilken tid på året tilstandsvurderingen udføres. Jeg forventer at strukturindekset er højere tidligt på vækstsæsonen, end det er hen over sommeren. Desuden forventer jeg at strukturindekset stiger igen sent på året fordi jeg forventer at vegetationen vil være lavere tidligt på året, blive højere i løbet af vækstsæsonen og igen blive lav sent på året på områder med græsning eller høslæt. H7: Der er forskel på resultatet af tilstandsvurderingen afhængigt af om mosserne registreres, fordi en registrering af mosserne vil øge antallet af registrerede arter, hvilket vil medføre en stigning i artsdiversitetsindekset. H8: Registrering af mosserne vil mindske tilstandsvurderingens afhængighed af årstiden. Jeg forventer, at mosserne kan registreres hele året rundt og derved øge artsantallet relativt mere i de perioder, hvor artsantallet ellers er lavt (se H2). Overdrev som naturtype For at kunne forstå de enkelte elementer i tilstandsvurderingen på overdrevslokaliteter er det nødvendigt med en introduktion til naturtypen overdrev. Overdrevene er kulturhistorisk set landsbyfællesskabets udmarker, som blev brugt ekstensivt til græsning. Fra 1750 blev det samlede areal af græslandet reduceret da kvælstoffikserende arter indgik i sædskiftet, og på den måde var med til at tilføre næringsstoffer. Da næringsstofmangel ofte var den begrænsende faktor for produktionen, var det ved hjælp af de kvælstoffikserende arter muligt at få et fornuftigt udbytte fra jorde, som tidligere havde været for næringsfattige. Konsekvensen blev, at mange arealer blev pløjet op og inddraget i markdriften. Efter anden verdenskrig gødskede man mange overdrevsarealer som fortsat blev brugt til græsning (Ejrnæs et al. 2007). I 1996, da de tidligere amter havde kortlagt naturtyperne omfattet af naturbeskyttelsesloven, var resultatet, at 0,6 % af Danmarks areal var overdrev (Anon. 2002; Ejrnæs et al. 2007). Ifølge naturbeskyttelseslovens 3 er det de biologiske overdrev, som er omfattet af loven. Et biologisk overdrev er defineret som lysåben, græs- og urtedomineret vegetation på tør bund, typisk med græsning eller høslæt som kulturpåvirkning eller uden landbrugsmæssig drift. Intensiv opdyrkning skal normalt være opgivet for mindst år siden, for at der har indfundet sig en sammenhængende overdrevsvegetation (Anon. 2007b). Overdrevsvegetationen skal enten rumme mange typiske overdrevsarter, eller være domineret af enkelte typiske overdrevsarter (Anon. 1993). Overdrev rummer ofte også krat af vedplanter, især stikkende buske, som kan modstå græsning. Nogle overdrevstyper, som findes på stejle skrænter, kan holdes lysåbne ved hjælp af erosion. I 1992 vedtog Det Europæiske Råd Habitatdirektivet som har til formål at bidrage til sikring af den biologiske mangfoldighed gennem bevarelse af direktivets naturtyper og arter (Anon. 2002). Habitatdirektivet rummer tre overdrevs naturtyper, hvilket ikke er helt sammenfaldende med den variation, som er indenfor hovednaturtypen overdrev i Danmark. I Danmark er der således 2 overdrevstyper, som ikke er omfattet af habitatdirektivet. Overdrev kan opdeles i forskellige undertyper i forhold til forskellige faktorer. To af de vigtigste faktorer til opdeling af overdrev er ph og vandindhold. Ved høj ph, som forekommer på kalkrige jorde, finder man tørre overdrev, der svarer til habitat naturtypen Meget tør overdrevs- eller skræntvegetation på kalkholdigt sand (6120) og kalkoverdrev der 11\n14 svarer til habitat naturtypen Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund (6210). De tørre overdrev findes ofte på sandede jorde på sydvendte skråninger og er karakteriseret ved at være mere tørre end kalkoverdrev. Ved lavere ph, som forekommer på kalkfattige jorde, finder man åbne sandede overdrev og sure overdrev. De sure overdrev er på grund af nedbørsoverskud blevet forsuret gennem tiden. De åbne sandede overdrev, som er mere tørre end sure overdrev, er som konsekvens af det tørre miljø, ikke blevet forsuret i samme grad som de sure overdrev (Ejrnæs et al. 2007; Petersen 1994). Sure overdrev kan igen opdeles i habitatnaturtypen Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund (6230) og Artsfattige sure overdrev (Ejrnæs et al. 2004; Buchwald & Søgaard 2000). Nogle af EU s habitatnaturtyper er prioriterede, hvilket vil sige, at der skal gøres en særlig indsats for at beskytte dem, hvis de ligger indenfor et Natura 2000 område. I det følgende er de prioriterede naturtyper markeret med *. Markeringen (*) henviser til at naturtypen kun er prioriteret, hvis det er en vigtig orkidélokalitet (Buchwald & Søgaard 2000). 6120* - Meget tør overdrevs- eller skræntvegetation på kalkholdigt sand Naturtypen 6120 skal som et minimum rumme mindst en af de følgende karakteristiske arter fra EU s fortolkningsmanual: Pur-løg, Sandkarse ±2, Skrænt-star ±, Bakkenellike, Gul evighedsblomst, Brudurt, Klit kambunke ± eller Knopnellike ±. I Danmark er der således kun 8 arter hvoraf 4 er sjældne som er karakteristiske for naturtypen 6120 (Buchwald & Fredshavn 2004). Følgende arter kan desuden bruges som indikatorer på 6120: Mark-bynke, Bidende stenurt, Femhannet hønsetarm, Glat rottehale, Fladstrået rapgræs, Voldtimian, Bakkeforglemmigej, Sølv-potentil, Gul kløver, Bakke-svingel, Liden sneglebælg, Sand-løg, Stribet kløver, Grådodder ±, Due-skabiose, Kølle-valmue og Tandfri vårsalat (Ejrnæs 2004; Buchwald & Fredshavn 2004) (*) - Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund (vigtige orkidélokaliteter) De karakteristiske arter for 6210 er ifølge EU s fortolkningsmanual: Rundbælg, Stivhåret kalkkarse, Bakke-stilkaks ±, Stakløs hejre, Nøgleblomstret klokke ±, Vår-star, Bakketidsel, Stor knopurt, Dansk kambunke ±, Stivhåret borst, Segl-sneglebælg, Flueblomst ±, Tyndakset gøgeurt, Salep-gøgeurt ±, Stor gøgeurt 3, Bakke-gøgeurt, Hulkravet kodriver, Blodstillende bibernelle ±, Due-skabiose, Opret hejre og klit-limurt ± (Buchwald & Fredshavn 2004). Følgende arter kan desuden bruges som indikatorer på 6210: Almindelig hundegræs, Almindelig knopurt, Eng-havre, Humle-sneglebælg, Knold-Ranunkel, Hjertegræs, Knoldrottehale, Blågrøn star, Knoldet mjødurt, Vild gulerod, Vild hør, Lav tidsel, Håret viol, Hvid okseøje, Dunet vejbred, Dunet havre, Almindelig agermåne, Smalbladet klokke ±, Merian, Skov-jordbær, Gul fladbælg og Bredbladet timian (Ejrnæs 2004; Buchwald & Fredshavn 2004). 2± indikerer at arten er temmelig sjælden eller sjældnere på Sjælland (Frederiksen et al. 2006) 3 indikerer at arten ikke findes på Sjælland (Frederiksen et al. 2006) 12\n15 Åbne sandede overdrev De åbne sandede overdrev er ikke en af habitatdirektivets overdrevstyper. De karakteristiske arter for denne overdrevstype er Blåmunke, Sandskæg, Sand-star, Smalbladet høgeurt, Smalbladet timian, Tidlig dværgbunke, Flipkrave, Aks-ærenpris, Trefliget ærenpris ±, Vår-ærenpris ±, Baltisk svingel ±, Nikkende kobjælde Sand-frøstjerne ± og Strand-fladbælg (Ejrnæs 2004; Ejrnæs et al. 2007). 6230* - Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund Naturtypen 6230 skal som et minimum rumme mindst en af de følgende karakteristiske arter fra EU s fortolkningsmanual: Kattefod ±, Guldblomme ±, Lyng-star ±, Bleg star, Hirse-star, Fåre-svingel, Lyng-snerre, Klokke-ensian ±, Kantet perikon, Plettet kongepen ±, Krat-fladbælg, Sækspore, Katteskæg, Mose-troldurt ±, Bakke-gøgelilje ±, Almindelig mælkeurt, Tormentil, Læge-ærenpris og Hunde-viol (Buchwald & Fredshavn 2004). Følgende arter kan desuden bruges som indikatorer på Almindelig hvene, Liden klokke, Vellugtende gulaks, Almindelig pimpinelle, Tandbælg, Bugtet kløver, Blåhat, Tveskægget ærenpris, Bidende ranunkel og Almindelig kamgræs (Ejrnæs 2004; Buchwald & Fredshavn 2004). Artsfattige sure overdrev De artsfattige sure overdrev er ligesom de åbne sandede overdrev ikke en af habitatdirektivets overdrevstyper. De karakteristiske arter for denne overdrevstype er Bølget bunke, Lyng-snerre, Sand-hvene og Engelsk visse (Ejrnæs 2004). Følgende arter findes ligeledes på artsfattige sure overdrev: Almindelig hvene, Markfrytle, Liden klokke, Håret høgeurt, Rødknæ, Hedelyng, Pille-star, Krybende hestegræs, Tandbælg og Smalbladet høgeurt (Bruun & Ejrnæs 1998). Overdrev en beskyttet naturtype? Tilstandsvurderingen skal bruges af kommunen til at registrere overdrevenes tilstand. Kommunernes forpligtigelse med hensyn til besigtigelse af overdrevslokaliteterne skyldes at der i dansk lovgivning er en beskyttelse af biologiske overdrev. Biologiske Overdrev har sammen med ferske enge været beskyttet siden 1992 hvor de blev taget med i naturbeskyttelsesloven (Anon. 1993). Biologiske overdrev er ifølge 3 i naturbeskyttelsesloven beskyttede mod handlinger, som medfører ændringer i deres tilstand, hvis deres areal alene eller i forbindelse med de andre 3 beskyttede naturtyper overstiger 2500 m 2. Vandløb indgår dog ikke i denne arealberegning. De andre 3-beskyttede naturtyper er vandløb som miljøministeren har udpeget, naturlige søer med et areal større end 100 m 2, heder, moser, strandenge, strandsumpe og ferske enge (Naturbeskyttelsesloven 3, 2007). Tre typer af de danske overdrev 6120, 6210 og 6230 er samtidigt beskyttet af EU s habitatdirektiv, hvis de ligger indenfor et af Natura 2000 områderne. Beskyttelsen består i at der ikke må gennemføres projekter i tilknytning til et Natura 2000 område, som kan skade de naturtyper som området er udpeget for at beskytte (Miljøministeriet 2008c). Tilstandsvurderingen kan bruges til at afgøre om handlinger på et overdrev har medført ændringer i overdrevets tilstand, og er derfor et redskab til at afgøre om loven er overholdt. Når et biologisk overdrev eller et overdrev indenfor natura 2000 områderne er ejet af en kommune er den pågældende kommune forpligtet til at pleje området 13\n16 (Naturbeskyttelsesloven 53, 2007). Tilstandsvurderingen kan bruges til at evaluere om en pleje af et område har den ønskede virkning. Når tilstandsvurderingen bruges i denne forbindelse er den en kontrol udført af en kommune som viser om kommunen har overholdt sine forpligtigelser i forbindelse med plejen. Dette forhold kan selvsagt være problematisk. I en fredning kan der være krav om pleje af et område, men derudover bygger pleje af overdrevarealer og naturarealer generelt på frivillige aftaler mellem kommunerne og grundejerne. Så selv om de biologiske overdrev er beskyttet ifølge 3 er der ingen lov som forbyder at de vokser ud af deres status, og bliver til skov, hvis de er ejet af private og de ikke er omfattet af en fredning der har til formål at bevare overdrevet. Kommunalbestyrelsen er tilsynsførende myndighed på naturområder omfattet af 3 i naturbeskyttelsesloven (Naturbeskyttelsesloven 73, 2007). Det er derfor kommunalbestyrelsens ansvar at loven bliver overholdt. Der er ikke i lovgivningen noget krav om at tilsynet skal udføres med en bestemt hyppighed. Tilsynet skal dog finde sted så hyppigt at en reetablering af lovlige forhold ikke vanskeliggøres ud fra en betragtning om at de ulovlige forhold har været der så længe at det kan antages at kommunalbestyrelsen har accepteret forholdene. Kommunalbestyrelsen har til gengæld pligt til at reagere, hvis de bliver gjort opmærksomme på at loven er overtrådt (Anon. 2007b). Overdrevenes trusler og forudsætninger Tilgroning og næringsstoftilførsel er de største trusler mod den lysåbne natur (Bruus et al. 2007), mange af tilstandsvurderingens strukturparametre og problemarter er da også bygget omkring indikationer på at et givet naturareal er påvirket netop af tilgroning eller næringsstoftilførsel. Naturtypen overdrev er ikke en klimaks naturtype, det vil sige at hvis vegetationen ikke holdes nede vil overdrevene springe i skov. Hvor hurtigt det går for et område at blive til lukket skov afhænger af arealets produktivitet og afstanden til frøkilder (Buttenschøn & Buttenschøn 2001). For at bibeholde overdrev er fjernelse af vegetationen altså nødvendig, enten i form af græsning eller ved høslæt. Græsning har også indflydelse på artsrigdommen på et område, således at der forekommer flere arter, både totalt og per kvadratmeter på områder der græsses end på områder der er uden drift (Butttenschøn & Buttenschøn 2000). Forskellige dyrearter har forskellige foderpræferencer hvilket kommer til udtryk i den måde de påvirker overdrevenes vegetation. Heste medfører en artsrig urtevegetation, men de kan også fremme tilgroning af buske og træer. Kvæg foretrækker græsser, halvgræsser og neutralt smagende urter hvilket medfører en artsrig urtevegetation med stor strukturmæssig variation. Får er ikke så selektive hvad angår fødens vækstform og spiser i forhold til kvæg flere blade fra vedplanter, og andre urter end græsser og halvgræsser, til gengæld er de mere selektive på artsniveau. Geder er topgræssere, det vil sige at de helst græsser på høje urter, buske og lavthængende grene på træer. Får og geder medfører en artsfattig græsdomineret vegetation men de er samtidig bedre end heste og kvæg til at holde vedplanter nede (Buttenschøn 2007) Når et areal ikke bliver plejet ved hjælp af græsning eller høslæt vil arter der er gode til at formere sig vegetativt blive hyppigere, mens der vil være en nedgang i artsantallet af de lyskrævende arter. Nedgangen i artsantallet af de lyskrævende arter skyldes generelt lysmangel i vækstsæsonen, men også at jordbunden vil være ugunstig for frøspiring for mange lyskrævende urter, fordi der er mangel på bare pletter uden vegetation med tilstrækkelig lys. Som et eksempel på arter, der er gode til at formere sig ved vegetativ formering kan nævnes Draphavre og Krybende hestegræs (Butttenschøn & Buttenschøn 2000; Butttenschøn & Buttenschøn 2001). 14\n17 Næringsstoftilførslen kan foregå gennem atmosfærisk deposition af nitrogen. Det skyldes blandt andet fordampning af ammoniak fra landbrugets husdyrgødning og nitrogenoxider som er biprodukter fra forbrændingsmotorer (Petersen 1994). Overdrev er naturligt næringsfattige og påvirkes derfor af tilførslen af nitrogen gennem den atmosfæriske deposition. Belastningen medfører at der sker en ændring i artssammensætningen hvor nøjsomhedsplanterne forsvinder til fordel for mere næringskrævende arter. Da mange næringskrævende planter er konkurrenceplanter der i kraft af deres størrelse udskygger lyskrævende arter vil man samtidigt se en nedgang i artsantallet. Denne sammenhæng er bl.a. påvist i en ny engelsk undersøgelse, hvor der var flest arter i områder med en lav kvælstofdeposition (Stevens et al. 2004). UNECE (FN's økonomiske kommission for Europa) har fastsat tålegrænser for den atmosfæriske deposition for de forskellige habitatnaturtyper. For kalkoverdrev (6210) er tålegrænsen bestemt til kg N/ha/år (Søgaard et al. 2005) hvor overskridelser vil føre til faldende diversitet, en stigning i hyppigheden af høje græsser, en øget mineralisering og nitrat udvaskning (UNECE 2004). For sure overdrev (6230) er tålegrænsen lidt lavere kg N/ha/år (Søgaard et al. 2005). Her vil overskridelser føre til en stigning i hyppigheden af græsser, halvgræsser og siv og et fald i hyppigheden af de for naturtypen typiske arter (UNECE 2004). Figur 1: Kvælstofdeposition og nedbørsmængde ved de fem hovedstationer i Figuren angiver deposition til den gennemsnitlige landoverflade i et område på km omkring målestationerne. Nedbørsmængden er angivet i mm og depositionen er afrundet til hele tal og angivet i kgn/ha (Gengivet efter Ellermann et al. 2007). 15\n18 I 2006 var den atmosfæriske deposition omkring hovedmålestationerne kg N/ha. Ingen af hovedmålestationerne ligger på Sjælland (se Figur 1), men ved hjælp af modelberegninger har man bestemt fordelingen af den totale atmosfæriske kvælstofdeposition på de forskellige landsdele (se Figur 2). Den gennemsnitlige værdi for Sjælland i 2006 er beregnet til 14 kg N/ha. hvilket er en værdi som ligger inden for intervallet for tålegrænsen for sure overdrev, og altså kan have konsekvenser for denne naturtypes artssammensætning (Ellermann et al. 2007; Søgaard et al. 2005). Et kontrolleret gødskningsforsøg med NPK-gødning som forløb over 25 år i Sverige viste at gødskning og drift i form af græsning eller høslæt har stor betydning for hvilke arter man finder på et område, og hvor mange arter der er. Især de andre urter end græsser og halvgræsser, med undtagelse af nogle få konkurrenceplanter har vist sig at være meget følsomme overfor gødskning eller manglende Figur 2: Den samlede deposition af kvælstofforbindelser beregnet for Depositionen angiver en middelværdi for felterne. Depositionen er givet i kg N/ha. Gitterfelterne er på km (Gengivet efter Ellermann et al. 2007). pleje. Næringsstoftilførsel og drift virker forstærkende på hinanden, således at et område hurtigst ændrer karakter fra at være artsrigt med nøjsomhedsplanter til at være artsfattigt med konkurrenceplanter, hvis det både bliver gødsket og der ikke foretages høslæt eller græsning (se Figur 3) (Fogelfors et al. 1982). Figur 3: Udviklingen i artsantallet for et kontrolleret gødskningsforsøg der forløb i 25 år på et svensk overdrev med sandjord. Ændringen på det totale artsantal fra 1955 til 1980 på gødskede felter er for alle driftformer signifikant forskelligt fra ændringen på ugødede felter (p<0,01 x 2 -test på fordelingen af uddøde, overlevende og nye arter fra 1955 til 1980 (Gengivet efter Fogelfors & Steen 1982 i Plöger 1991). 16\n19 En anden svensk undersøgelse af 30 græsningslokaliteter i det sydlige Skåne har også vist en sammenhæng mellem gødskning og antallet af arter. Det har vist sig at gødskningens hyppighed har betydning for artsantallet, således at der ved regelmæssig gødskning er færre arter end på lokaliteter der kun gødskes en gang imellem (se Figur 4) (Hasslöf 1990). Figur 4: Gødskningens effekt på artsantallet på græsningslokaliteter i det sydlige Skåne, vist som det totale artsantal og som arter per m 2 med 95 % konfidensgrænser. Ugødskede overdrev har signifikant flere arter end hyppigt gødskede overdrev (p<0,001, Students t-test), og signifikant flere arter end overdrev der gødskes af og til (p<0,01). Der er også signifikant flere arter på overdrev der gødskes af og til end på overdrev der hyppigt gødskes (p<0,02) (Gengivet efter Hasslöf 1990 i Plöger 1991). Tilstandsvurderingen Besigtigelsen af naturarealer starter med en identifikation og afgrænsning af de forskellige naturtyper inden for en lokalitet. Men da jeg ikke har besigtiget mine lokaliteter i den forstand men nøje udvalgt dem ud fra kendskab til deres kortlægning som kalkoverdrev har jeg ikke arbejdet med denne del af metoden. Inden for en lokalitet kan der være meget stor forskel på naturtilstanden. Derfor bygger besigtigelsen på en vurdering af hvor stor en del af området, som er relativt upåvirket natur, med typisk udviklede naturtyper (A), denne type skal indeholde mange typiske overdrevsarter og der skal være positiv-arter tilstede, mens problemarterne kun vil forekomme sporadisk. Det vurderes også hvor stor en del af området, som er tydeligt påvirket natur præget af eutrofiering, udtørring, tilgroning m.m. (B). Denne type vil sjældent indeholde positiv-arter, mens der vil være et tydeligt indslag af problemarter. Til sidst angives på hvor stor en del af området naturtilstanden ikke er vurderet (0). For hver af de tre arealandele vurderes om de opfylder 3 kravene. Denne del af besigtigelsen indgår ikke i beregningen af områdets tilstand, men angiver hvor stor en andel af det besigtigede område tilstanden dækker over. Selve tilstandsvurderingen bygger på en basisregistrering, hvor strukturparametrene vurderes sammen med en artsregistrering. Besigtigelsen kan suppleres med en udvidet registrering af arter indenfor en dokumentationscirkel. Da den udvidede registrering er uafhængig af områdets areal giver den mulighed for at sammenligne resultaterne af tilstandsvurderingen med andre områder. 17\n20 Vurdering af de strukturelle indikatorer forventes at tage min pr. lokalitet. Tidsforbruget til artsregistreringen kan variere fra 5-45 min. afhængig af intensiteten af undersøgelsen og om der udføres en udvidet registrering. Ud fra de strukturelle indikatorer kan områdets tilstand beregnes som et strukturindeks, og ud fra registreringen af arter i en dokumentationscirkel kan områdets tilstand beregnes som et artsindeks. Som en afslutning på besigtigelsen af et område vurderes plejeindsatsen. Det vurderes om den igangværende pleje er tilstrækkelig, eller der skal foretages en mere vidtgående pleje. Det vurderes hvilken form en eventuel supplerende pleje bør have og om denne supplering vil kræve en mindre eller en omfattende indsats (Fredshavn et al. 2007a). Strukturparametre Strukturindekset bygger på en række strukturparametre, som ligger indenfor fire kategorier: Vegetationsstrukturer, landbrugspåvirkninger, naturtypekarakteristiske strukturer og hydrologi (se Figur 5). Hver af strukturkategorierne og strukturparametrene har en vægtning som afgør hvor betydningsfulde de er i beregningen af strukturindekset. Strukturindeks Uden Under 15 cm cm Over 50 cm Dværgbuske Vedplanter Invasive arter Græsning/høslæt Gødskning/sprøjteskader Positive Negative Kystsikring Vegetationsstrukturer Landbrugspåvirkninger Naturtypekarakteristiske strukturer Hydrologi Figur 5: Oversigt over strukturindeksets hierarkiske opbygning. Strukturparametrene registreres som dækningsgraden af de forskellige elementer i nogle veldefinerede intervaller (se Tabel 1 - Tabel 4). Til hvert af disse intervaller er der knyttet en score, som er givet ud fra eksperters vurdering af den optimale dækningsgrad af de forskellige elementer. Scorerne ligger mellem 0 og 1 hvor den optimale dækningsgrad får scoren 1, scorerne fremgår af Tabel 1 - Tabel 4. For langt de fleste elementer er scorerne de samme for hovednaturtypen overdrev (6200) og for habitatnaturtyperne kalkoverdrev (6210) og sure overdrev (6230), men med hensyn til dækningsgraden af dværgbuske skal der optimalt være en højere dækningsgrad på sure overdrev, end på de andre overdrevstyper. De forskellige vægte og scorer for hovednaturtypen overdrev (6200) er på nuværende tidspunkt 18\nREFERATFRA ORDINÆR GENERALFORSAMLING 25. Maj 2014\nREFERATFRA ORDINÆR GENERALFORSAMLING 25. Maj 2014 Der var mødt 21 personer og heraf stemmeberettigede i foreningen. stemmeberettigede 13 eller 12,20 % af de mulige Formand Bent Jakobsen bød velkommen,


Kommune vil spare blå flag væk | TV 2 Lorry\nKommune vil spare blå flag væk\nSnart stryges måske det sidste blå flag og Nordsjællands kyster bliver til »Kongelige Kyster« i Gribskov Kommune, skriver Frederiksborg Amts Avis.\n24. aug 2010, kl. 06:06\nKommunen føler sig dårligt behandlet i forbindelse med den seneste sæson, hvor de blå flag blev strøget. Derfor ligger der nu som en del af kommunens sparekatalog et meget konkret forslag om at spare Friluftsrådets blå flag væk.\nGribskov Kommune kan dels spare omkring 100.000 årligt ved at droppe de blå flag, dels kan den komme ud af et samarbejde med Friluftsrådet, som får knubbede ord med på vejen af tidligere borgmester, nu næstformand i teknisk udvalg, Jannich Petersen (V).\n- Vi mener, at dansk friluftsråd strammer den for meget med deres afgifter, siger Jannich Petersen blandt andet på baggrund af, at Gribskov Kommune denne sommer var nødsaget til at stryge alle sine blå flag på nær to strande.\nKommunen mener, der lå fejlagtige målinger til grund, og flagene kan tidligst komme op igen i 2011, ifølge Friluftsrådets regler. Reglerne er, at kommunerne søger om blå flag en gang årligt, og at flaget tildeles på baggrund af sidste års badevandsmålinger.\n- Vi føler os altså ikke særlig godt behandlet og vil gerne forlade samarbejdet med Friluftsrådet. Eventuelt i et samarbejde med Helsingør og Halsnæs Kommuner, siger Jannich Petersen.\nGribskov Kommune bliver, hvis den endelige beslutning om at nedlægge blå flag vedtages, selv garant for badevandets kvalitet. Men det ser formand for teknisk udvalg Bo Jul Nielsen (S) ingen problemer i:\n- Vi skal selv stadig tage prøverne under alle omstændigheder. Det sejler jo ikke, selv om det blå flag forsvinder.


ForsideTYRKIETCentral Anatolien Region06 AnkaraSundhedsministeriet 2021 Budget accepteret i TBMM-planens budgetudvalg\n19 / 11 / 2020 06 Ankara, Central Anatolien Region, Ekonomi, GENEL, TYRKIET\nsundhedsministerium accepteret i tbmm plan butce-kommission\nSundhedsminister Dr. Fahrettin Koca præsenterede sundhedsministeriets budget for 2021 i TBMM-planen og budgetudvalget og besvarede de stedfortrædendes spørgsmål. Viceministerne for sundhed og seniorbureaukrater var også til stede ved præsentationen.\nMinister Koca understregede i sin præsentation i TBMM-plan- og budgetudvalget, hvor 2021-budgettet for sundhedsministeriet og dets tilknyttede selskaber blev drøftet, at dagsordenen er den pandemi, der påvirker hele verden.\nuniversiteter i implementeringen af sundhedstjenester i Tyrkiet, og private investorer fortæller en rolle i at samles servicerer en stor del af ministeriet for lokale kontorer for henrettelsesmand, 934 hospitaler, rapporterede 8 tusind, der leverer service med 14 mere end tusind sundhedsinstitutioner, herunder familiens sundhedscenter.\n"Der er gjort betydelige fremskridt med grundlæggende sundhedsindikatorer"\nSundhedsministeren, vedtagelsen af en sund livsstil, der beskytter alles ret til sundhed, kan let få adgang til sundhedspleje i rette tid og kvalitet til alle i nød, sagde han, at de sigter mod at have et Tyrkiet.\nMand rapporterede, at mødredødeligheden, som er en af sundhedsudviklingsindekserne, faldt fra 64 til 13,1 pr. Hundrede tusind levende fødsler, og spædbarnsdødeligheden faldt fra 31,5 til 6,7.\nSagt, at Tyrkiets sundhed i en hurtig stigning i tilfredshed fange mand, blev det rapporteret, at de konstant overvåger at gøre permanent.\n"Vi beskytter vores 7 tusind børn mod sygdomme, der kan udvikle sig"\nAt sige: ”Som ministeriet prioriterer vi sikre fødsler, vi opfordrer også til fødsel på vores hospitaler,” sagde Koca, “Vi foretager screeninger, hvor tidlig diagnose er afgørende for vores babyer at starte deres liv på den sundeste måde. Vi opretholder gratis jern og gratis vitamin D-tilskud. På denne måde beskytter vi omkring 7 tusind børn mod sygdomme, der kan udvikle sig ”.\nUnderstreger, at de øger antallet af morvenlige hospitaler hvert år for at forbedre de sundhedsydelser, der tilbydes af barselafdelinger under graviditet, fødsel og puerperium og for at understøtte normal fødsel, sagde Koca, at antallet af senge i gæstemoderpraksis, som gør det muligt for gravide at blive i sikre centre og få deres fødsler på hospitaler, er mere end 698 tusind. Han meddelte, at det blev øget til 740.\nMinister Fahrettin Koca år, at 1 million 200 tusind børn født i henhold til befolkningens størrelse og vaccinationssucces om, at lande med det højeste Tyrkiet kommer i starten, ordene fortsatte som følger:\n”Vi leverer tjenester til at beskytte og forbedre vores borgeres sundhed på mere end 24 tusind punkter over hele landet med familielæger og familiens sundhedsarbejdere i mere end 8 tusind enheder. Vi øgede antallet af vores sunde livscentre til 2020 fra oktober 207. "\n"Der er en fedmefrekvens på 34 procent"\nAt sige, at de fortsætter med at kæmpe mod fedme, som er en af de vigtigste sundhedsrisici, der truer folkesundheden, sagde Koca, ”Der er en fedmeudbredelse så høj som 34%. "Vi sigter mod at øge antallet af vores fedmecentre til 2021 i 140".\n"1 million 172 tusind borgere har haft gavn af gratis medicin"\nPåpegede, at på trods af den faldende tendens inden for anti-tobakspolitikker kunne det ønskede niveau ikke nås, sagde Koca, ”Pr. I dag er antallet af polyklinikker for rygestop nået 721. Indtil nu har 1 million 172 tusind borgere draget fordel af vores mulighed for gratis medicin. Vi har hidtil tjent 191 tusind mennesker med vores ALO 275 Anti-Drug Information and Support Line. I denne proces øgede vi antallet og kapaciteten af behandlingscentre. Mens vi havde 2014 behandlingscentre i 21 provinser i 30, øgede vi dette antal til 76 centre i 129 provinser ”.\nForklarende, at de udfører kræftscreeningstjenester med bevidstheden om værdien af tidlig diagnose i kræft, sagde Koca, ”I de første 2020 måneder af 9 har ca. 3 millioner borgere haft gavn af screeningstjenester. Med 658 mobile sundhedsteams letter vi tilgængeligheden af forebyggende sundhedstjenester for dem, der bor i byer, landsbyer, landsbyer og fjerntliggende kvarterer ”.\nde gæster, der er under midlertidig beskyttelse, forbliver, hvis Tyrkiet huser i 29 provinser, 175 Migrant Health Center, 791 medicinske teams med ydelser, der minder om sin mand, "Vi vil fortsætte med at opfylde vores humanitære ansvar for behovsrammerne" gav informationen.\nKoca erklærede, at de midler, der blev afsat til forebyggende sundhedstjenester i statsbudgettet for 2021, steg med 2020 procent i forhold til 24,1 til 19 milliarder TL.\n"Vi sigter mod at øge antallet af ambulancer til 6 340 næste år"\nAt minde om, at Sundhedsministeriet, som et team og udstyr, er klar til katastrofer og nødsituationer og tilbyder service i verdensklasse, sagde Koca, ”Vi oprettede en Emergency Health Services-organisation, der dækker hele vores land. I 2020 intervenerede vi næsten 5,5 millioner borgere med vores ambulancer og overførte dem til vores sundhedsfaciliteter. Vi tilstræber at øge antallet af ambulancer fra 5 tusind 930 til 2021 tusind 6 i 340. I 2020 tjener vi med 17 helikopterambulancer og 3 flyambulancer. Fra 2008 til oktober 2020 overførte vi cirka 49 tusind sager med luftambulancer. "Vi overførte omkring 6 tusind sager med vores 23 havbådsambulancer, der tjener i forskellige regioner."\n"Vi styrker praksis inden for familiemedicin"\nPåpegede, at lette adgang til sundhedsydelser øgede antallet af lægeansøgninger pr. Indbygger næsten 3 gange, sagde Koca: "Som vi hidtil har gjort, er vores mål at styrke praktiseringen af familiemedicin og reducere antallet af unødvendige applikationer til andet og tredje trin."\nHendes mand, der udtrykte Tyrkiets sundhedsturisme, er et af de sidste 10 år, verdens førende lande, ordene fortsatte som følger:\n”Antallet af sundhedsfaciliteter, der er godkendt til sundhedsturisme, har nået 957, og antallet af formidlende institutioner er nået 126, og vi fortsætter med at godkende vores faciliteter og formidlende institutioner inden for sundhedsturisme. Vores internationale patientstøtteenhed, tolke- og callcenter (UHDB), der serverer 6/7 på 24 sprog, betjener vores udenlandske patienter. "\n"Vi blev det land med de mest digitale hospitaler i verden efter USA"\nMinister Koca påpegede, at det mest kraftfulde værktøj til sikker dataflytning og patientsikkerhed er digitalisering, ”I henhold til HIMSS-kriterier nåede antallet af vores 'niveau 6' hospitaler 177 og det højeste niveau 'niveau 7' hospitaler nåede 3. "Vi er blevet det land med de mest digitale hospitaler i verden efter USA."\n"Der blev modtaget 81 projektansøgninger, 42 projekter blev støttet"\nAt forklare, at der blev foretaget opkald på 7 forskellige områder inden for rammerne af indigenisering-nationalisering inden for sundhedsvidenskab og -teknologi, sagde Koca:\n”Med disse opkald er det rettet mod at producere medicin, medicinsk udstyr og diagnostiske sæt med den strategisk vigtige vaccine. Der blev modtaget 81 projektansøgninger, og 42 projekter blev støttet inden for rammerne af indkaldelserne. Det første nationale biobank- og omicecenter i vores land er etableret inden for Aziz Sancar Research Center. "\n"Mængden af licenserede lægemidler, der er til salg i vores land, nåede 2,4 milliarder kasser"\nAt sige: "I 2019 nåede mængden af licenserede lægemidler, der blev solgt i vores land, op på 2,4 milliarder kasser," sagde Koca og tilføjede, at 100 ud af hver 88 kasser, der blev forbrugt det sidste år, blev produceret i vores land. Det forudsiges, at dette tal vil stige endnu mere i slutningen af året. "Vi har reduceret procentdelen af recepter, der indeholder antibiotika, fra 35 procent til 24 procent med effektive feltundersøgelser, vi har gennemført i de senere år om rationel stofbrug."\n"Antallet af sundhedspersonale har oversteget 1 million 100 tusind"\nUnderstreger, at det er meget vigtigt at forvalte ressourcerne såvel som et land, der leverer sundhedstjenester efter de udviklede landes standarder med begrænsede menneskelige ressourcer, sagde Koca, ”Antallet af sundhedspersonale har oversteget 720 million 1 tusind, hvoraf 100 tusind er inden for vores ministerium. Effektiviteten af bekæmpelse af vold på sundhedsområdet blev øget med den lovgivningsmæssige regulering, der blev vedtaget af parlamentet den 15. april 2020 med samtykke fra alle parter. Jeg vil gerne takke alle vores advokater, der har bidraget til denne lejlighed. Vi er fast besluttede på at fortsætte vores kamp mod vold i alle retninger ”.\n"Tyrkiet opfyldte ikke sundhedssystemet som ingen overraskende pandemi i modsætning til mange lande"\nFra december 2019 havde bekæmpelse af pandemien været under indflydelse af verden og understreget manden, "Tyrkiet skal møde sundhedssystemet som ingen overraskende pandemi i modsætning til mange lande. Som et resultat af tidligere undersøgelser blev 'National Pandemic Influenza National Preparation Plan udarbejdet og offentliggjort i 2019,' sagde han.\nKoca erklærede også, at der inden for rammerne af humanitær bistand blev foretaget beskyttelsesmaterielhjælp og eksport til 159 lande og sagde: ”Der blev udført en udbredt kontaktscreening (filmning) for at sikre, at kontakterne i de identificerede sager blev fundet og isoleret. Regelmæssig opfølgning af mennesker isoleret blev sikret gennem familielæger og vores callcentre ”.\nMinister Yıldırım 2016 præsenterede en præsentation i Plan- og Budgetkommissionen\nBursa Metropolitan Municipality 2013 Budgetprogram for regnskabsåret 2013 ...\nParlamentariske planlægnings- og budgetkommissionsmøder\nTCDD og dets datterselskaber diskuteret i den tyrkiske nationalforsamling\nI dag i historien: 13. marts 1926 Lov om opførelse af Kayseri-Ulukışla jernbane ...\nUdbudsbekendtgørelse: Opdatering af den offentlige plan og arkivering og yderligere planproduktion, ...\nLov om sundhedsvold vedtaget i parlamentet


Årets kulturprismodtager er fundet - Randers Kommune\nÅrets kulturprismodtager er fundet\nPressemeddelelse • Feb 23, 2011 11:10 CET\nKultur- og fritidsudvalget i Randers Kommune har i samarbejde med Kulturelt Samvirke fundet frem til modtageren af Kulturprisen 2010. Prisen består af et kontantbeløb på 10.000 kr. og en gave fra Kulturelt Samvirke.\nDet var et kvalificeret felt af både kulturinstitutioner og kulturpersonligheder, som komitéen skulle vælge imellem, da Kulturprisen 2010 skulle uddeles. Komitéen består af formand for Kultur- og fritidsudvalget Ellen Petersen og næstformand Jørgen Bruno Andersen, formand for Kulturelt Samvirke Poul Jebjerg og medlem af samvirkebestyrelsen Clifford Lossin.\nHer var der enighed om, at modtageren af Kulturprisen 2010 skal være:\nLisbeth Nielsen, kulturaktør og ildsjæl for børne-/ungekulturen i Randers kommune.\nI udvælgelsen har komitéen lagt vægt på, at Lisbeth Nielsen repræsenterer bredden i Randers' kulturliv. Hun har gjort en stor indsats for de unge og er en lokal, farverig ildsjæl, som fortjener et skulderklap som tak for sin indsats gennem mange år. Kulturprisen gives som en påskønnelse af hendes arbejde med bl.a. Teaterskole Kalima, teaterskolen Kastalia, projektet landsbyinvasion, åbne døre på Kulturhuset i Langå, spraglenisserne, projekt Street Surprise, Børnekultur-Ugen og samarbejdet med Kulturhistorisk Museum Randers om udstillingen Byens Puls. Og komiteen ønsker med prisen at opfordre til en fortsættelse af det gode arbejde.\nBilledet er fra projektet Street Surprise.\nKulturprisen vil blive overrakt ved en reception for særligt indbudte fredag den 11. marts kl. 16.00 i Underværkets gade, Stemannsgade 9C, 8900 Randers C. Pressen er velkommen.\nYderligere oplysninger kan fås hos kulturkonsulent Helga Hjerrild på 89 15 10 96 eller helga.hjerrild@randers.dk


Asap er opløst - Transporttidende\nAsap er opløst\nKonkursbehandlingen af Asap Transport og Logistics ApS, Lyshøjgårdsvej 19, Valby er afsluttet 16. august, og selskabet er blevet opløst.\nBekoteknik lægger om\nHos Bekoteknik A/S, Værkstedsvej 23, Køge, er vedtægterne ændret 26. august, og regnskabsåret er ændret til perioden 1. oktober - 30. september.\nShipbroking sejler mod opløsning\nAnmodning om opløsning af Cleaves Shipbroking ApS, Gribskovvej 2, København Ø, jævnfør selskabslovens § 225, er 26. august sendt til Sø- og Handelsrettens Skifteafdeling.\nVedtægterne er 23. august ændret ved Cronholt Transport A/S, Kumlehusvej 1, Øm, Roskilde. Samtidigt er en kapitalforhøjelse på 50.000 kr. indbetalt kontant til kurs 100. Kapitalen udgør herefter 550.000 kr.\nJSP Shipping sejler også mod fuld stop\nEn anmodning om opløsning af selskabet JSP Shipping ApS, Holmegårdsvej 18, Højbjerg, jævnfør selskabslovens § 225, er 26. august sendt til skifteretten i Aarhus.\nSelskab på Langeland kører mod opløsning\nIfølge oplysninger offentliggjort af Erhvervsstyrelsen 26. august er en anmodning om opløsning af Lindelse Godstransport ApS, Spodsbjergvej 211, Gl. Skrøbelev, Rudkøbing, jævnfør § 225, 26. august sendt til skifteretten i Svendborg.\nRiisager udtræder ved Riisager Transport\nSvend Erik Riisager er 26. august trådt ud af bestyrelsen ved M.K. Riisager Transport A/S, Bøgstedvej 61, Hjørring.\nNordisk Specialtransport ændrer kapitalen\nSelskabet Nordisk Specialtransport ApS, Heimdalsvej 30, Grindsted, stiftet i marts 2013, har ændret vedtægterne. En kapitalforhøjelse på 1.190.000 kr. er indbetalt kontant til kurs 100. Selskabet, der ved stiftelsen hørte hjemme på Gesagervej 29 i Løsning, har nu en kapital på 1.270.000 kr.\nSpeditionsfirma ændrer direktion og bestyrelse\nSøren Heede Brage-Andersen er 23. august tiltrådt som formand, mens Jørgen Hansen samme dag er fratrådt som formand men forbliver som medlem af bestyrelsen ved NTG Frigo A/S, Værftsvej 8, Køge.\nAllan Mollerup er samme dag trådt ud af bestyrelsen, hvor Jan Kvolbæk, Glahns Alle 23, st., Frederiksberg, og Claus Degn Sørensen, Bonderosevej 9, Jyderup, er trådt ind.\nSøren Heede Brage-Andersen er ved samme lejlighed udtrådt af direktionen. Han afløses af Jan Kvolbæk, Glahns Alle 23, st., Frederiksberg.\nTransportfirma kører i skifteretten\nSami’s Transport ApS, Granlunden 9, Ishøj, er ude på den sidste transport.\nEn anmodning om opløsning, jævnfør selskabslovens § 225, er 26. august sendt til Sø- og Handelsrettens Skifteafdeling.\nBestyrelsesmedlem træder ud ved lagerhotel\nPoul Erik Andersen er 19. august trådt ud af bestyrelsen ved Vejle Lagerhotel A/S, Teknikervej 5, Hedensted.\nSelskab i Vollerup sendt til tælling\nAnmodning om opløsning af selskabet Vognmand Hans Jørgen Jørgensen A/S, Huholt 18, Vollerup, Sønderborg, jævnfør selskabslovens § 225, er 26. august sendt til skifteretten i Sønderborg.


Ung frivillig dræbt af israelsk militær mens han arbejdede for Dr. Mustafa Barghouthis kampagne | Danpal.dk\n← Israel arresterer Palæstinensisk præsidentkandidat\nOnsdag d. 16. februar kl.19 i Århus Kongreshus, Amaliegade 23, 8000 Århus C →\nUng frivillig dræbt af israelsk militær mens han arbejdede for Dr. Mustafa Barghouthis kampagne\nThe Palestine Monitor skriver:\nOm morgenen torsdag den 30. december 2004 forlod Raziq Musleh, en 17 årig palæstinensisk gymnasieelev, sit hjem i Tel al-Sultan* flygtningelejren i det sydlige Gaza tæt ved byen Rafah. Han hængte plakater op på en mur tæt ved hans hjem for Dr. Mustafa Barghouthis præsidentkampagne, da han uden noget varsel eller episode, mærkede skud i højre side. Skuddene kom fra retningen af den israelske bosættelse Rafah Yam. Et observationstårn bemandet med israelske soldater er bygget i bosættelsen ca. 500 yards fra, hvor Raziq stod.\nKuglen ramte Razigs hjerte. Han blev bragt til Abu Yusef al-Najjar hospital i Rafah, hvor han blev erklæret død kl. 23 samme aften.\nEn formel klage over episoden og andre alvorlige chikanerier, som deltagere i den palæstinensiske præsident valgkamp, frivillige og kandidater, er indgivet til EU’s valg observatør korps.\nVi opfordrer til øjeblikkelig intervention fra det internationale samfund for at stoppe sådanne overfald på præsident kandidater, frivillige og andre deltagere i kampagnen af det israelske militær. Vi beder endnu engang det internationale samfund om at sikre at den israelske regering lever op til dens løfte om at tillade frie og retfærdige valg i de besatte palæstinensiske områder, til glæde for fred, retfærdighed og demokrati for alle menneskerne i regionen.\nVi beder også om et alvorligt og konstant pres fra det internationale samfund mod den israelske regering for at stoppe den politik som fra højeste niveau medfører en atmosfære der tillader og opfordrer til sådanne uhyrlige overfald mod de mest basale rettigheder og friheden for det palæstinensiske folk.\n* Rafah Yam bosættelsen blev opført i 1948 på eksproprieret land fra Tel al-Sultan, og i 2001 blev området besat af 134 israelske besættere.\nLæs originalartiklen på http://www.palestinemonitor.org/new_web/Jan_05_archive.htm#1\nDette indlæg blev udgivet i Analyser, Boykotkampagne, Gamle indlæg. Bogmærk permalinket.


» Køb Partner Motorsav online [Se bedste tilbud]\nTemmelig mange online webshops foreslår nu diverse forskellige billige fragtmuligheder til partner motorsav. Den mest almindelige er nu om stunder levering til et afhentningssted, hvor du så selv henter din bestilling når det passer dig. Fragttypen er nemlig ret fremkommelig, og endda også den mest letkøbte leveringsmåde.\nDu bør på samme måde udse dig at få pakken sendt til din private bopæl eller til din arbejdsplads. Muligheden er mange gange et hak mere bekostelig, men lige så vel ualmindeligt ligetil ved køb af partner motorsav online. Den mest billige leveringsmetode kan ikke benægtes at være at du selv henter pakken, som jo stiller krav om at du fysisk befinder dig med kort afstand til internet webshoppens butikker, fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på partner motorsav er ekstremt afgørende forudsat du absolut skal bruge varerne inden for kort tid, så af den grund er det ret relevant at du studerer den forventede leveringstid ved partner motorsav. En hel del online shops – for eksempel Silvan, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg – reklamerer med billig levering på næste hverdag på massevis af varenumre online, men vær påpasselig da det står og falder med at ordren lægges før et angivent klokkeslæt, sådan at de har en chance for at nå at få produkterne afsted forinden de lageransatte tager hjem.\nNogle få internet firmaer præsterer fri fragt på partner motorsav online, men tit er det under forudsætning af at du aftager for en konkret pris. Ellers kunne man snuppe den mindst kostelige fragtmetode, som typisk er at få fragtmanden til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nEn række byggemarkedskæder udlover click-and-collect hvor du bestiller billig partner motorsav online men afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, Bygma, Bauhaus, Silvan, Davidsen og Jem og Fix. Byggecentrene udlover blandt andet afhentning af partner motorsav i disse områder:\nKorsør, Lyngby, Solrød Strand, Hørsholm, Farum, Lillerød, Thisted, Struer, Frederiksberg, Risskov, Frederikshavn, Herning, Horsens, Hjørring, Hillerød, Brønshøj, Svendborg, Aarhus, Tårnby, Virum, Vallensbæk, Ølstykke, Aabenraa, Vejle, Åbyhøj, Holstebro, Vordingborg, Gentofte, Frederikssund, Middelfart, Kolding, Glostrup, Haslev, Greve, Hvidovre, Ringsted, København, Nærum, Taastrup, Esbjerg, Køge, Haderslev, Roskilde, Valby, Hedehusene, Skive, Birkerød, Charlottenlund, Slagelse, Brøndby, Helsingør, Sønderborg, Gladsaxe, Ishøj, Nykøbing Falster, Aalborg, Varde, Stenløse, Grenaa, Skanderborg, Værløse, Lystrup, Højbjerg, Frederiksværk, Vanløse, Viborg, Nørresundby, Hedensted, Dragør, Ballerup, Odense, Herlev, Rødovre, Brabrand, Allerød, Rønne, Ikast, Tilst, Nakskov, Randers, Silkeborg, Brønderslev, Holbæk, Kokkedal, Nyborg, Albertslund, Hobro, Kalundborg, Søborg, Rudersdal, Odder, Jyllinge, Fredericia, og Næstved, .\nClick-and-collect ift. partner motorsav er tilgængeligt i alle områder af Danmark: Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Østfyn, Vestfyn, Sydfyn), Jylland (Østjylland, Sydjylland, Midtjylland, Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland) og Sjælland (Bornholm, Lolland, Sydsjælland, Nordsjælland, Østsjælland, Midtsjælland, Hovedstaden, Amager, Vestsjælland, Falster).\nNår man ser på data står det klart, at online shoppere som regel søger blandt andet partner motorsav online og køb partner motorsav. Derudover oplever vi tit folk søge efter eksempelvis partner motorsav priser, partner motorsav tilbud og billig partner motorsav, foruden de gængse byggecentre som Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen og Bygma.\nGode tilbud på partner motorsav\nDet er særdeles bekvemt for købere at sammenholde priser på billige partner motorsav online på flere netshops, og med det motiv har en lang række e-handler været nødt til at formindske priserne på partner motorsav eftertrykkeligt, og i øvrigt sikre levering uden beregning.\nDog kan det alligevel være nyttigt at kigge forbi nogle forskellige internet forhandlere efter tilbud og rabatter på partner motorsav online inden du gennemfører dit køb, således at man er skudsikker på at få fat i den mindst kostelige pris. Kig ikke blot på de velkendte byggecentre som Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen, 10-4, XL-Byg, Bygma og Harald Nyborg.\nDu bør lige meget hvad være så påvagt, at såfremt en e-forretning udbyder billige partner motorsav online til salg for en pris som virker kolossalt fremragende, kunne det for det meste være et fingerpeg om en falsk netbutik. Kortbetalinger er trods alt inkluderet i en ordning, der forsvarer en overfor falske online forretninger.\nVi tilråder køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt burde du benytte en billig afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du ønsker at honorere omkostningerne til partner motorsav over en periode. Dette tilbydes som regel ved online nichebutikker, men ikke de store byggekæder som for eksempel 10-4, Davidsen, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus og Harald Nyborg.\nNår vi kigger i tendenserne bliver det tydeligt, at internet shoppere tit kigger efter fx partner motorsav online og køb partner motorsav. Man ser desuden mange gange online shoppere efterspørge for eksempel partner motorsav tilbud, partner motorsav priser samt billig partner motorsav.\nTrustpilot yder ultra fantastiske chancer for at eftersøge ret mange andre brugeres erfaringer og på grund af dette foreslåes det, at du ser nærmere på online webshoppens ratings forinden du placerer din ordre på billige partner motorsav online.\nFacebook fremskaffer for øvrigt fuldkommen uafhængige løsninger til at få indtryk af e-butikkens kundetilfredshed. Foruden det ses en del forretninger på nettet som gør det muligt at udfærdige en omtale af ordreforløbet, hvilket ydermere burde tages i brug til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nInden folk bestiller billige partner motorsav online i en webshop burde man reelt granske deres vilkår, dog er det tit ikke specielt ophidsende, særligt på de velkendte byggemarkeder som Stark, 10-4, Bygma, Silvan, Bauhaus, Davidsen, Jem og Fix, Harald Nyborg og XL-Byg.\nEt nemt alternativ kunne være at bemærke om internet forretningen er godkendt af e-mærket, siden det generelt er et kendetegn for at e-forhandleren lever op til dansk lovgivning, tillige med at internet forretningen jævnligt besøges af specialister der er indført i lovene på området.\nDette er en god mulighed for hjælpende service, for så vidt du bliver udsat for problemer i processen med dit indkøb af partner motorsav. Ydermere foreslåes det at køberen er vaks omkring de mest vedkommende forhold der kan have indvirkning på bestillingen af partner motorsav online, eksempelvis den returret hjemmesiden tilsikrer.\nDerfor er det i øvrigt afgørende, at man stadigvæk opbevarer ens kvittering på e-mail, så man i fremtiden kan eftervise købet af partner motorsav, uagtet om man har handlet fra Stark, Jem og Fix, Bygma, 10-4, Davidsen, Silvan, XL-Byg, Bauhaus eller Harald Nyborg.


Mor var maniodepressiv: Jeg vidste aldrig hvad der ventede\nOnsdag, 4. januar 2017 - 6:44 - af Joakim Löwing\nDer er gået lidt over tre år, siden Karolines mor tog sit liv, kun 48 år gammel.\n– Jeg vidste, at hun ville komme til at dø på den måde, fordi hun gennem årene har forsøgt at begå selvmord 16 gange. Selv om jeg følte mig forberedt på det, var det et forfærdeligt chok, da politiet og en krisearbejder ringede på min dør og fortalte, hvad der var sket, forklarer Karoline Karlsson, 29 år.\nMor var maniodepressiv\nHendes mor led af bipolær lidelse, også kendt som maniodepressivitet, og det er som oftest i lyset af den sygdom, at datteren husker hende.\n– Mor havde svigtet mig så mange gange, at jeg havde vænnet mig til aldrig at stole på hende. Og jeg turde næsten aldrig tage venner med hjem, fordi jeg ikke vidste, hvordan det var fat lige den dag, siger Karoline.\nHelen var maniodepressiv: Vandt millioner og begik selvmord\nIngen ud over familien vidste, hvordan det stod til hjemme hos hende. Da sygdommen var på sit højeste, forsøgte Karoline at fortælle sine venner om det, men ingen forstod, hvad hun talte om, så hun fortsatte med at tie.\n– Det allerværste var aldrig at vide, hvad der ventede, når man vågnede om morgenen eller kom hjem fra skole. Lå mor helt apatisk i sengen, eller var hun manisk hyperaktiv og brugte hver en øre, vi havde, på at shoppe? Selv om hun virkede til at have det godt, når jeg gik i skole, kunne det ændre sig i løbet af dagen, fortæller Karoline.\nLæs hele Karolines historie i det nye Ude og Hjemme, der er på gaden onsdag den 4. januar 2017.\nKarolines mor var maniodepressiv\nKaroline med sin mor, Pirjo.\nKarolines råd til pårørende: - Søg selv hjælp og støtte, når du føler behov for det. Overlad behandlingen til professionelle. Tal om det med familie, venner og kolleger.\n- Min mor begik selvmord, fordi hun var bange for at blive en byrde for mig og min bror. Hun elskede os meget højt, siger Karoline.


Psykoedukation til pårørende\nTilbud til pårørende til psykisk sårbare. Målet med forløbet er, at du bliver afklaret på, hvordan du bedst udfylder din rolle som pårørende.\nPsykoedukation til pårørende, tilbydes som individuelle samtaler med den enkelte pårørende og/eller familiemedlemmer, samt som grupperbaseret holdundervisning.\nPsykoedukation til Psykisk Sårbare\n"Ny identitet": Individuelle samtaler til mennesker med psykisk sårbarhed, med henblik på, at mestre sårbarhed. Der arbejdes målrettet med, at flytte den enkeltes selvopfattelse, fra syg med begrænsninger, til rask med forbehold og ressourcer.\nUdkørende team til mentoropgaver i nærmiljø eller eget hjem - alt efter behov og ressourcer.\nAmbition Danmark vil arbejde for:\nAt flytte den udsatte borger fra en passiv klientrolle, til en aktiv og selvhjulpen medborger.\nGrundtanken i Ambition Danmark er; at en langt større del at nutidens udsatte borgere kan omsætte deres barrierer og sårbarhed til unikke spidskompetencer, gennem viden og træning.\nBorgerene skal gives et medansvar for, at videreudvikle og videregive ”viden der virker”.\nUdsatte borgere skal mødes med hensigtsmæssige krav og positive forventninger - ikke druknes i misforstået omsorg, kommunal afhængighed som blot fastholder dem i en klientrolle.\nAMBITION Danmark udvikler og driver velfærdsinnovative løsninger, til virksomheder, organisationer og kommuner der ønsker at arbejde ambitiøst og resultatorienteret med sociale problemstillinger. Vi tilbyder både færdige og individuelt ”skræddersyede” løsninger.\nAMBITION Danmark ønsker at medvirke til at løse nogle af samfundets sociale udfordringer, i forholdet mellem individ, samfund og arbejdsmarked, på en enkel, praksisnær og innovativ måde.\nAMBITION Danmark er startet i ønsket om, at vende en negativ samfundsmæssig tendens, I vores forståelse af psykisk sårbarhed. Den herskende diskurs på området, har store samfundsmæssige og individuelle konsekvenser, både ifht. økonomi, individuel trivsel og generel velfærd.\nAMBITION Danmark er specialiserede i psykisk sårbares særlige udfordringer, når det gælder integration på arbejdsmarkedet. Vi beskæftiger os med mennesker med en psykisk sårbar profil,, der har vanskeligt ved at finde fodfæste på det traditionelle arbejdsmarked, på trods af deres mange styrker; som stærk motivation, god intelligens, evnen til at arbejde vedholdende og kreative tankegang.\nMålgruppens udfordringer består sjældent I de faglige færdigheder, men I nedsatte personlige, sociale og kulturelle kompetencer.\nViden om, hvordan vi i praksis håndterer og sætter hensigtsmæssige krav til denne målgruppe, bliver I dag anvendt I meget begrænset omfang, når det gælder integration på arbejdsmarkedet eller uddannelsesmål. Der findes meget få fagligt kvalificerede medarbejdere, der har erfaring med målgruppen når det gælder råd og vejledning ifht. Arbejdsmarkedet og uddannelsesmål.\nAlt for ofte ser vi, at der sættes uhensigtsmæssige krav til denne målgruppe. Enten i form af for få krav, hvor borgeren ender i ”hamsterhjulet”. Eller der sættes for høje krav, i form af urealistiske job/uddannelsesplaner.\nBegge dele modvirker hensigten. Få krav fører til stagnation og passivitet. For højere krav, kan skabe en direkte forværring af borgerens tilstand. I begge tilfælde medfører det mistet trivsel, tab af potentiel arbejdskraft og øgede udgifter for samfundet.\nMålgruppen ”Borgere med Psykisk Sårbarhed” kan opnå øget trivsel, højere grad af autonomi og genskabe en anerkendende aktiv social status på arbejdsmarkedet. Dette skal ske igennem; læring, mestring og videndeling.\nAmbition Danmark består af tre grundlæggende ambitioner:\n1. Social Recovery - omhandler målgruppen specifikt\n2. CSI - Corporate Social Initiative løsninger til erhvervslivet\n3. Innovative financing - research og implementering af alternative løsninger til finansiering af sociale problematikker.\n(Ikke realiserbart pt.)\n1. Social Recovery\nAmbition Danmark designer innovative sociale Recorvery strategier. Vores første projekt kalder vi:\nAmbition Danmark' Mestringsskole\nGrundtanken i Ambition Danmark’ Mestringsskole er; at en langt større del at nutidens Psykisk Sårbare Borgere kan omsætte deres barrierer og sårbarhed til unikke spidskompetencer, gennem viden og træning -og ikke mindst at give borgerene et medansvar for at videreudvikle og videregive ”viden der virker”\nDer er IKKE tale om behandling eller terapi, men om læring og mestring -‐> udvikling.\n2. CSI - Corporate Social Initiative - løsninger til erhvervslivet\nFra CSR til CSI\nAmbition Danmark ønsker at gøre op med nutidens fokus på virksomheders CSR - Corporate Social Responsibility, som frit oversat betyder virksomhedernes sociale ansvar. Grundlæggende handler CSR om, at virksomheder handler globalt og samfundsmæssigt ansvarligt, for eksempel ved at tage hensyn til menneskerettigheder, sociale vilkår, arbejdsforhold, miljø, klima etc.\nCSR kan, og i nogle tilfælde skal, indtænkes i virksomhedens forretningsstrategi med henblik på også at skabe værdi for virksomheden. Virksomheder kan i nogle tilfælde være forpligtet af fx sociale klausuler, hvis de løse opgaver for offentlige virksomheder.\nAmbition Danmark ønsker at gøre op med tanken om at virksomhederne har ansvarspligt i forhold til outputet af forskellige nationale og internationale politiske handleplaner. Ambitions Danmark vil derimod arbejde for, at fremme frie initiativer - CSI (Corporate Social Initiative), som i højere grad matcher den enkelte virksomheds egne ambitioner.\nAmbition Danmark udvikler både færdige og individuelle tilrettelagte CSI løsninger, med fokus på det sociale område.\n3. Innovative financing\nAmalieparken 87, 3. 2\nTel: +45 2475 5410\nAmbition Danmark arbejder for, at fremme trivsel for psykisk sårbare og deres pårørende.


Kay Bojesen fugl & Kay Bojesen turtelduer – Dansk design til dit hjem Kay Bojesen fugl & Kay Bojesen turtelduer – Dansk design til dit hjem\nKay Bojesen fugl & Kay Bojesen turtelduer – Dansk design til dit hjem\nI 1950 tegnede Kay Bojesen designet til sangfuglen. Oprindeligt var der sangfuglen Pop, men siden er der kommet flere sangfugle til samling og endda et par Kay Bojesen turtelduer. De er alle en del af Kay Bojesens træfigurer.\nKay Bojesens træfigurer er dansk design og der findes tit én eller flere figurer i de fleste danske hjem. Der er en helt speciel historie og gode værdier forbundet med Kay Bojesens ikoniske træfigurer.\nKay Bojesen sangfugl Alfred er den eneste sangfugl, der ikke er malet. Den er ren i sit udtryk og i sin fremstilling af ubehandlet og røget egetræ.\nSangfuglen Pop er lavet af malet bøgetræ og der er siden kommet flere sangfugle til familien i andre flotte farver.\nBåde sangfuglen Pop, Alfred samt turtelduerne er værd af investere i, da de er små stykker dansk historie, arv og tradition i form af fine samlerobjekter, der pryder i vindueskarmen.\nAlle disse træfigurer kom til, da Kay Bojesen fik en søn. Kay Bojesen var sølvsmed, men begyndte at lave trælegetøj, da hans søn fik brug for noget legetøj, der ikke så nemt ville gå i stykker, men som var mere holdbart. Han deltog i en konkurrence i 1922 med flere stykker af hans trælegetøj og med tiden kom der flere og flere stykker legetøj til samlingen.\nDenne samling er blevet stor og tæller blandt andre den ikoniske Kay Bojesen abe, Kay Bojesen bjørn, Kay Bojesen elefant, Kay Bojesen sangfugl, Kay Bojesen turtelduer og mange, mange flere.\nKay Bojesen fugl blev designet i 1950. Den er siden blevet produceret af Rosendahl Design Group, som også har videreudviklet designet. De har gjort det i Kay Bojesens ånd og har derfor blot tilføjet nogle ekstra udgaver i andre farver.\nKay Bojesen fugl blev derfor først produceret længe efter Kay Bojesens tid.\nKay Bojesen fugl findes i 2 designs, nemlig Kay Bojesen sangfugl Pop og Kay Bojesen sangfugl Alfred. Mens Kay Bojesen sangfugl Alfred er i ubehandlet og røget egetræ er sangfugl Pop fremstillet af bøgetræ, der er blevet malet i flotte farver, nemlig rød, grøn og sort.\nPop har fået sig nogle søskende i form af fugle i samme design, men malet i andre farver og dermed er familien af sangfugle blevet stor.\nSE OGSÅ: Kay Bojesen Zebra & Kay Bojesen Elefant\nKay Bojesen sangfugl – Pop\nKay Bojesen sangfugl – Alfred\nKay Bojesen turtelduer -2 stk\nDenne sangfugl fik sit navn af en ret spøjs årsag. Kay Bojesen yndlingsdrik var danskvand og det var denne drik, der lagde navn til Pop.\nDanskvand hedder nemlig ”soda pop” på engelsk. Sangfuglen Pop blev først sat i produktion i 2012, selvom Kay Bojesen havde tegnet den i 1950.\nDen har altså været længe undervejs og blev først sat i produktion af Rosendahl Design Group i 2012 efter Kay Bojesens familieejede virksomhed blevet overdraget til dem.\nSangfugl Pops design og materiale\nSangfuglen Pop er drejet i kvalitetsbøgetræ. Formerne er bløde og enkle. Der er ingen skarpe kanter. Fuglen er derimod blid og har runde former. Dette gør den minimalistiske og moderne. De måler 15,1 cm i højden og 15,8 cm i længden.\nKay Bojesen sangfugl Pop er håndmalet i rød, grøn og sort. Den skinner glansfuldt og de stærke farver gør sangfuglen livlig.\nHvis Pop skulle blive lidt støvede kan han tørres af med en tør klud og så er han rigtig fin igen.\nSangfugl i mange farver\nKay Bojesen sangfugl Pop er malet i farverne rød, grøn og sort. Denne sammensætning af farver er den klassiske. Kroppen er en skarp rød farve, hovedet er en flot grøn farve og næbbet sort. Benene er malet orange og øjet træder frem idet det er malet hvidt. Denne kombination af farver var den første af sin slags.\nSangfuglen Pop har 5 søskende. Pops 5 søskende er sangfuglene Ernst, Kay, Sunshine, Ruth og Peter. De er alle opkaldt efter Kay Bojesen og medlemmer i hans familie. Alle sammen er håndmalet i hver deres egen farver og de har alle hver deres personlighed.\nErnst er malet i grålige toner med sort næb og fødder. Sangfugl Kay er malet i blålige farver med orange øjne fødder.\nSunshine har en smuk grønlig farve, som er krydret op med blå fødder og et gult hoved. Ruth er feminin med sin rosa og røde nuancer. Peter er mest sort, idet både krop og næb er sort og kun hovedet er rødt.\nBrugen af farver er gennemtænkt og farverne er i den grad rene og stærke. De giver dig mulighed for at give din indretning spræl. Det giver rigtig god mening at have mange eller alle sangfuglene stående sammen.\nMed hver deres individuelle farver symboliserede den forskellighed, der også er blandt mennesker. Du kan sammensætte dem på kryds og på tværs, som det passer dig eller som det passer ind i din indretning. Du kan også vælge at have flere af sammen art stående sammen.\nMed samme art menes samme farver og derfor vil det virke som om fuglene hygger sig i selskab med sin helt egen familie. Men uanset farve er de alle i familie sammen og derfor ser det også smukt og harmonisk ud, hvis du eksempelvis har Kay Bojesen sangfugl Pop stående sammen med Kay og Sunshine.\nSE OGSÅ: Kay Bojesen abe\nSangfugl Alfred er en god måde at invitere naturen indenfor på. Det lækre egetræ og fuglen med sine bløde former minder én om den skønne natur udenfor. Naturmaterialer som ubehandlet træ er blevet meget moderne.\nDerfor er sangfuglen god som indflyttergave, da den straks giver indretningen et naturligt udseende.\nKay Bojesen har desuden designet en lille studenterhue, der passer til sangfuglen. Det gør sangfuglen og studenterhuen til ideelle gaver til den nye student.\nSangfugl Alfreds design og materiale\nKay Bojesen sangfugl Alfred er fremstillet i egetræ. Der er anvendt både ubehandlet egetræ og røget egetræ. Denne blanding af ubehandlet og røget egetræ er anvendt, så fuglens krop får en lysere farve end næbbet og fødderne samtidig med at det er den samme træsort, der er anvendt.\nAlfred måler 16 centimeter i længden, 15 centimeter i højden og 7,5 centimeter i bredden. Denne størrelse gør at sangfuglen kan stilles hvor som helst. Den er ikke for stor til nogen reol, kommode bord.\nDu kan sagtens have flere sangfugle stående sammen, men er du ude efter det romantiske udtryk kan du med fordel købe Kay Bojesen turtelduer som kommer i en æske med 2 stk.\nSE OGSÅ: Vinkøleskab test\nTurtelduer er i ornitologien kendte for at være med deres partner hele livet og dette er inspirationen og tankerne bag de smukke træfigurer. Kay Bojesen turtelduer er en smule mindre end sangfuglene, men ellers er designet det samme som det Kay Bojesen tegnede i 1950.\nDe er dog først blevet sat i produktion af Rosendahl Design Group som en relancering længe efter Kay Bojesens død. Turtelduerne eller Love Birds, som de kaldes på engelsk, er et symbol på samhørighed og en hyldest til kærligheden.\nDe to små forelskede fugle kan stilles på mange forskellige søde og kærlige måder. De er uadskillelige og har typisk opmærksomheden fokuseret på hinanden. De kan stå side om side eller vendes imod hinanden, så det ser ud som om de står og kysser.\nDet er romantiske træfigurer, der minder én om værdien af kærlighed og partnerskab.\nTurtelduernes design og materiale\nDet giver meget god mening at, når du køber Kay Bojesen turtelduer, så får du 2 duer. Turtelduerne ville ikke være turtelduer, hvis ikke der var 2 af dem i et par. Dette er den vigtigste egenskab ved dette samlerobjekt og selve kernen i designet.\nI hvert par af Kay Bojesens turtelduer er der én af duerne, der har lyst næb og én der har mørkt næb. Den due med det lyse næb har en krop i mørkt træ, hvor den due med det mørke næb har en krop i lyst træ.\nDenne sammensætning giver fuglene et skandinavisk udseende og passer godt ind i det minimalistiske hjem.\nForskellen på det lyse og det mørke træ er som tidligere nævnt den samme forskel, der er på ubehandlet egetræ og røget egetræ. Det lyse træ er ubehandlet egetræ, hvor det mørke træ er tegn på at egetræet er røget. Dette gør det muligt for at lave 2 duer, der er ens, men alligevel forskellige på samme tid.\nTurtelduerne har en højde på 8,8 cm, der gør dem til 2 små fine pyntegenstande til kommoden, hylden, natbordet eller vindueskarmen.\nSE OGSÅ: Senge test\nKærligheden i centrum\nBegrebet ”turtelduer” bruges typisk om et livslang kærlighed. Turtelduer i naturen har et parringsspil, hvor de viser sig frem overfor hinanden. Det er deres måde at flirte med hinanden på. Derfor kan man også bruge ”turtelduer” om et nyforelsket par. Men egentlig er turtelduer i ornitologiens verden kendte for at mage for livet. Det vil sige at de bliver hos deres partner hele livet. I medgang og i modgang.\nKay Bojesens turtelduer symboliserer på den måde kærlighed, men også forskelligheden i 2 individer. De 2 turtelduer har modsat farvet træ, hvilket kan siges skal symbolisere den forskellig der er mellem 2 individer i et par. Modsætninger mødes og forelsker sig og dette er helt klart en del af designet.\nNetop på grund af denne symbolik til Kay Bojesens design er turtelduerne perfekte som bryllupsgave til det nygifte par på deres bryllupsdag. De kan også gives som en sød, betænksom morgengave til bruden eller de kan placeres som topfigur øverst på bryllupskagen.\nAlternativ kan Kay Bojesen turtelduer være perfekte som gave til kobberbryllupsparret, sølvbryllupsparret, guldbryllupsparret eller endda diamantbryllupsparret.\nTerrassevarmer gas – Forlæng dine udeaftener med en hyggespredende gas terrassevarmer →\nPillefyr test – Økonomisk og miljørigtig opvarmning af din bolig →\nVi tester de nyeste LED pærer og spots →\nHvor er det billigst at købe maling? →


Jotun Yachting Nonstop Bundmaling 2,5 Liter Sort\n799,00 DKK 579,00 DKK\nHjem / Mirka / Abranet til Mirka Handy Slibeklods 10 stk\nVarenummer (SKU): MI-890079- Kategori: Mirka\n135,00 DKK 109,00 DKK\nAbranet til Mirka Handy Slibeklods 10 stk er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i kategorien Mirka. Og hey – du får jo også lige lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Abranet til Mirka Handy Slibeklods 10 stk fra den meget brugte forhandler DecoFarver.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Vi har håndplukket varerne og blandt dem er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være denne vare. Købes der ind i online webshops sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHvis du shopper online, giver de dig lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og du kan endda gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n50 reviews for Abranet til Mirka Handy Slibeklods 10 stk\n5.835,00 DKK 4.199,00 DKK\n167,00 DKK 139,00 DKK\n6.560,00 DKK 4.249,00 DKK\n1.331,00 DKK 999,00 DKK