Mærsk klar med milliardbeløb til grønt sats | Ingeniøren\nIllustration: Gregers Heering\n13. dec 2018 kl. 13:54 34\nI løbet af de næste ti år vil Mærsk investere mindst 13 mia. kr. i grøn teknologi, der skal gøre rederiet CO2-neutralt i 2050. Rivaler melder hus forbi på satset.\nLæs ogsåMærsk vil pumpe milliardbeløb i aarhusiansk geotermi\nEmner : KlimaSkibe\nvia DR 15. jul 2019 09:21 10\nSverige vil indføre nattog til europæiske storbyer\nvia Finans 15. jul 2019 09:11 6\nKlimaprojekter fører til flere borgerprotester\nvia TV 2 Fyn 15. jul 2019 09:04 1\nvia Politico 15. jul 2019 08:16\nGalileo - Europas svar på GPS - er gået offline\nMichael Fos 7 måneder siden\nKun en energikilde kan.\nDer er kun en energikilde der kan drive et kæmpe containerskib, CO2 frit og emmisionsfrit - atomkraft.\nEt moderne atomdrevet skib kan sejle 30 knob, non-stop i 20 år på en enkelt reaktor ladning.\nHurtigere sejlads betyder større fragtkapacitet, med færre skibe.\nUS Navy, USSR / Rusland, har tilsammen mere end 12.000 reaktor års drift med atomkraft.\nHvis ikke atomkraft, hvad så?\nBatteridrift med opladning i havn, for et 400 m langt containerskib på 18.000 TEU, er ikke rigtigt muligt lige nu.\nBrint er en mulighed, men det miljø mæssige fornuftige i løsningen, afhænger af hvor energien til brintproduktionen, kommer fra.\nBrint er den lagringsmulighed med de største konverteringstab, så energimæssigt er det ikke den optimale løsning, selvom den forbedres hele tiden.\nLNG er en allerede anvendt metode, så den er nok den mest nærliggende, men den har et par små bitte problemer.\nMetan har et CO2 udslip på 350-550 g CO2 pr KWh, hvilket naturligvis er langt bedre end HeavyFuelOil.\nLNG kan bruges direkte i stempelmotorer, men ved den brug undslipper 3-5 % uforbrændt til atmosfæren og det ofsetter fuldstændig det mindre CO2 udslip.\nMetan er en langt bedre/værre GHG end CO2.\nSynFuel, ElectroFuel, er en klar mulighed, for det passer direkte ind i den eksisterende infrastruktur og motorsystemer, men er også behæftet med et par bitte små problemer.\nSynfuel har de samme miljømæssige udfordringer som brint, mht hvor energien kommer fra, plus det samme problem som fossil olie, med sod, NOx osv.\nBiobrændstof, biodiesel fremstillet af planter og dyr, har den miljømæssige bagside at det kræver store arealer, der egentligt burde bruges til landbrug eller til uberørt natur, så dyr og planter også kan overleve.\nBiobrændstof har også et notorisk stort udslip af metan, omend det også forbedres hele tiden. Biodiesel passer også ind i eksisterende infrastruktur og motorer og så er der jo stadig et stort CO2 udslip.\nSejl, på skibe i disse størelser........?????\nSolceller, er en mulighed hvis der kun sejles ekstremt langtsomt og ikke om natten.\nSaltkraft, elastikmotor, roere, delfintrukket, hamsterhjul?\nSå alle de nedadvende tommelfingre 👎 må sidde med en løsning, de kan forslå?\nRe: Hvis ikke atomkraft, hvad så?\nDet mest nærliggende var vel at begrænse overforbrug, køre på sin cykel til den var slidt op og så først kassere den og købe en ny. Og hvert år kommer der en masse skrammel på markedet så folk kan få billige julegaver som er glemt ugen efter. For ikke at tale om de enorme mængder kinesiske varer (paprør med sjove kemikalier i) med stærkt begrænset brugstid som sælges i ugerne op til nytår!\nDet næste kunne være om vi burde producere mere af vore varer selv og spare den lange transport, det bør vi nok gøre i et vist omfang, men med tanke på at verdenshandelen også er med til at befordre fred i verden.\nEndelig er et enormt antal fragtskibe med mange ejere og en begrænset levetid måske ikke det bedste sted at installere atomkraft i stor skala. Her vinder man nok mere ved at udbygge elproduktionen med atomkraft, færre enheder og større ydelse pr enhed!\nMartin G. Bech 7 måneder siden\nRe: Kun en energikilde kan.\nHmm - syntes at have set sådan nogle hvide stykker stof som hænger i en mast som skubber skibe rundt på vandet...gratis og CO2 frit...\nOgså i vindstille?\nOle Laursen 7 måneder siden\nNu har jeg ikke et abonnement på Børsen, men måske kunne man kigge på hvad Mærsk har tænkt sig at gøre.\nMan læse lidt op her\nhvis gerne vil vide hvorfor man i dag ikke bygger civile atom-skibe.\nHvad så Ole\nHvis du kan google dig frem til den historie som jeg "aldrig" har hørt om, kan du så ikke google dig frem til en løsning?\nDvs, tage "nej hatten" af og komme med noget konstruktivt.\nVi overlader det hele til Kina?\nHvis vi fortsætter med vores nuværende politik bliver det Kina, der overtager verden.\nDet er Kina der investerer i alt,bogstavelig talt, overalt i verden.\nHvorfor sejle ?\nVi er reelt landfast med alt fra Kina til Sydafrika.\nContainerne kan flyttes på skinner og udelukkende med strøm fra sol og vind, og distribueres relativt fint masket, inden de skal have "last mile" på lastbiler.\nJavist vi skal have nogle flere skinner og global HVDC, begge dele er dog teknologi vi allerede mestrer.\nMichael Nielsen 7 måneder siden\nRe: Hvorfor sejle ?\nEt enkelt Mærsk Triple E-class containerskib har plads til 18-21.000 containere.\nEn togvogn på ca. 14m (lidt et gæt) kan tage 4 stk. 20-fods containere. Du skal altså have et tog, der er mindst 60-70 Km langt, for at fragte samme mængde containere som skibet.\nDet bliver ret så upraktisk, specielt hvis de skal holde stille om natten, hvis det ikke blæser.\nJohn Vedsegaard 7 måneder siden\nJeg tager hatten af for\nJeg tager hatten af for ambitionerne hos Mærsk, men det bliver op ad bakke.\nRe: Jeg tager hatten af for\nJeg tager hatten af for ambitionerne hos Mærsk, men det bliver op ad bakke\n- en repræsentant for Mærsk, John Kornerup Bang, bekræftede i fredagens Deadline firmaets 'commitment' til CO2-neutralitet i 2050. Da skibe 'holder' i ca. 20 år ville dette være ensbetydende med, at de første CO2-neutrale skibe skal sættes i drift i 2030!\nMan er i gang med at genoplive silkevejen på jernbane skinner.\nMan behøver egentligt ikke en gang standse toget hvis en enkelt container skal afleveres til en by på vejen. Bare koble den af og lad et lille elektrisk lokomotiv tage i mod den. Om så alle 12.000 kilometer er fyldt med toge er jo ligegyldigt blot man ikke bor ved siden af.\nDet må være det logiske alternativ til alle de byer der ligger hundredvis af kilometer fra en stor havn.\nAtomkraft til skibe.\nNu er Danmark et vindmølle land, men det er stadig Mærsk der bestemmer.\nHvis Mærsk skal ha skibe i vandet der er CO2 fri, inden 2030 så skal de til at skynde sig, for hvis man skal tro debatørerene her på mediet så tager det 10-15-20 år at bygge en atomreaktor?\nNu skal man bare ikke tro på alle debatører her på mediet, og det tager ikke mange år, at bygge en\nmindre reaktor på 100 MWe/300 MWt, især ikke hvis den kan anvende HEU.\nMen selv en LEU drevet reaktor i denne størrelse, er ikke større end en 40" container på højkant.\nModulær opbygning af atomreaktoren og skibets motorrum, vil muligører skift af reaktoren i løbet af dage, så selv en reaktor med en LEU kerne med kun 4-5 års brændtid, vil være anvendelig til opgaven.\nEn modul Reaktor, vil også løse alle problemerne med skrotning af skibene når de har udlevet deres arbejdsliv.\nVi fjerner bare reaktoren inden vi trækker skibet op på en Indisk strand og skærer det i stykker.\nSå vil skrotningen kun dræbe de sædvanlige 10-20-30 arbejdere, som vi åbenbart ikke har nogen bekymringer om.\nJens Stubbe 7 måneder siden\nSynfuel udvikler hverken sod eller NOx hvis moteren drives korrekt.\nDer er ingen miljømæssige eller for den sags skyld økonomiske problemer ved at overflytte den samlede skibsfart til vedvarende energi. Og det kan gøres på ganske få år.\nDet vigtigste tiltag er miljøkrav og indførelse af $40/ton CO2 afgift.\nHvis USA og EU var enige så var CO2 afgiften global, hvis ingen skibe der ikke blev drevet af Synfuels kunne lægge til.\nRe: Atomkraft til skibe.\nHvor mange havnebyer tror du er interesserede i, at der kommer en atomreaktor sejlende flere gange i ugen? Hvilke politikere tænker du dig, vil sige ja til det?\nEller med andre ord: Det kommer aldrig til at ske!\nAtomkraft og havne\nDer sejler allerede atomdrevne skibe rund og ind og ud af havne, og endnu flere skibe med atomvåben sejler rundt.\nNå et land (Kina) begynder at bygge atomdrevne skib så bliver accept af atomdrevne skibe nødvendigt.\nNår Mærsk begynder at sejle med atomkraft, kan de leverer varer 2-3 gange hurtigere end konkurenterne, og de sejler allerede +20 % af verdens containere.\nHvor er miljøorganisationernes protester iøvrigt henne?\nNår et kæmpe tankskib sejler 1/2 million tons olie til et rafinaderi?\nNår et skib med buldoced regenskov sejler ind til et træfyret kraftværk?\nDet er vidst de forkerte ting de grønne bekæmper, Michael Nielsen.\nRe: Atomkraft og havne\nMuligvis. Det er bare ikke pointen her.\nJeg gentager: Du får aldrig politikerne til at give tilladelse til fragtskibe drevet med A-kraft, der skal anløbe havnebyer.\nMichael - 4 stk civile - resten er militære eller isbrydere\nHvorfor døde N/S Savannah efter 12 år?\nMærsk flytter containere med tog tværs over USA se:https://www.youtube.com/watch?v=66431SbuJ38\nJa, og en har talt det til 119 vogne, så du skal have mindst 40 af den slags tog, for at erstatte et stk. Triple E. Eller 1000 tog, for at erstatte alle Triple E skibene.\nMichael - netop\nOg ud af 2:24 min kan vi ikke se, om de blev flyttet hele vejen eller blot et stykke ind i landet.\nKan også være at det var en kyst til kyst levering og for dyr at sejle hele vejen syd om Sydamerika.\nIøvrigt bemærkelsesværdigt med double-stack tog ...\nChristian Holmen 7 måneder siden\nI USA og Canada flyttes en stor del af containergodset fra vest kysten til østkysten med tog. Togen kan i øvrigt sagtens være på 200 vogne med 5 lokomotiver i trækket med omkring 5000hk hver. Eltog er desværre ikke særligt udbredt i Nordamerika.\nAf fuldstændig samme grund, som vi ikke har atomkraft i Danmark i dag: "Atomkraft er farligt"\nOg det er selvfølge en fuldt legal holdning, men man skal huske, at når man vælger noget fra, vælger man implicit noget andet til. I Danmark var det kul, til søs er det møgbeskidt heavy fuel, og dem der råber op om problemerne ved det, får jo også varer fra Kina , så skibene skal sejle ;o)\nTil lands har vi (måske?) mulighed for at løse det hele med VE og storage - selv om der der meget langt til målet endnu. Til søs er det svært at få øje på VE løsninger.\nJeg tor dog (desværre) ikke på, at KK nogensinde bliver en faktor i skibstransport - økonomien (og Greenpiece) dikterer, at vi på den front skal fortsætte med at brænde kulbrinter.\nMartin Brorsen 7 måneder siden\nÉn ting er, når man i Frankrig sørger for at franske a-kraft anlæg er i OK vedligheholdelse. Noget andet er at man i Frankrig skal stole på at flydende a-kraft anlæg fra Rusland/Tyskland/Brazilien etc. er OK. Hvis det går galt bliver det et vanvittigt omfattende miljø-svineri.\nLøsningen kunne være internationale regler, uafhængige inspektører o.lign., men dét ville også øge prisen på flydende a-kraft. Og hvad hvis der sker en revne i beholderen til brugt køle-vand, så der pludselig opstår en lokal miljø-katastrofe? Risikoen alene ville holde de fleste politikere fra at godkende konceptet, selvom risikoen var i praksis ikke-eksisterende.\n"Hvis det går galt bliver det et vanvittigt omfattende miljø-svineri."\nDen tror da vist du må forklare lidt bedre, som jeg husker det er råolie og heavyfuel da væsenligt værre ( Exon valdes . Vand er en fortrinlig strålings afskærmer, tillige bliver udslip hurtigt fortyndet til uskadelige koncentrationer.)\nHus forbi - det var ikke mig, der skrev det ;o)\nVand er en fortrinlig strålings afskærmer, tillige bliver udslip hurtigt fortyndet til uskadelige koncentrationer.)\nDen tror da vist du må forklare lidt bedre, som jeg husker det er råolie og heavyfuel da væsenligt værre\nDet spreder sig ikke på samme måde. Men true, dét er også noget gris, hvor man har lært at acceptere risikoen.\nReelt kan man snakke 2 primære katastrofer:\n- Udslip af reaktorvand. Her vil vandet selvf. blive fortyndet, men det vil tage længere tid hvis det sker i en havn, og samtidig trække et spor op langs kysten hvor man ikke må fiske og skal foretage målinger i lang tid bagefter. Olie er mere gris, men et langt mere simpelt problem (og nemmere at forstå, dvs. skaber mindre frygt.)\n- Skibet sænkes. Dette kan give et stort problem, for nu har vi adskillige reaktive komponenter, nogle af dem høj-radioaktive, i forskellige grader af indkapsling. Hvis delene ikke fiskes op skal man holde øje med integriteten af bl.a. kernen, og hvis der går hul på dén har vi et evigheds-problem hvor man skal holde øje med sporet af radioaktivitet.\nDa jeg skrev 'omfattende miljø-svineri' mente jeg at det var omfattende i form af flere faktorer. Bl.a. den del af befolkningen som vil pege fingre, have erstatning fra landet som sendte skibet, overvågning af katastrofen - det hele er noget som kan strække sig over lang tid og give en masse politisk ballade. Og enhver radioaktiv katastrofe giver langt mere medie-fokus end andre typer katastrofer, derfor er problemerne naturligt også større politisk.\nAldrig ? Som i "Aldrig" eller som i først om føje år ?\nIgen - Hvis ikke atomkraft hvad så?\nAt debatørerne her er AntiAtomkraft er evident, men det skorter meget på alternativer og konstruktive forslag udbliver.\nEt stort Containerskib, bruger 250-300 tons olie i døgnet, og der er ca 6000 stor containerskibe i drift på havene i øjeblikket.\nHvis vi skal løse problemet uden brug af den forfærdeligt farlige atomkraft, så må vi fortsætte med at brænde olie af i eksisterende motorsystemer.\nHvordan gør vi så denne olie-afbrænding CO2 neutral og fri for sod, NOx og giftigt olieudslip til havet?\nDen ene løsning er biobrændsel, men det kræver store arealer, eller havbrug, til fremstilling af egenet biomateriale til fremstilling af biodiesel.\nArealer der burde bruges til mad-fremstilling til en voksende befolkning, eller til uberørt natur.\nDerudover løser det ikke problemerne med sod, NOx, og giftige lækager og emmisioner fra skibene.\nNaturgas, er en mulighed, men det er ikke en god løsning.\nBrint er en mulighed, men er idag den løsning der kræver mest energi og investeringer i ny teknologi.\nUanset hvilken løsning vi finder på så kræver det adgang to enorme mængder ren energi, enten på land eller til søs, og den forventer vi skal komme fra Sol og Vind?\nTilvæksten i Sol og Vind energi kan ikke engang holde trit med det stigende forbrug, til Internettet og Datacentre, og slet ikke med de øvrige forbrugsstigninger.\nSå atter engang, hvis ikke atomkraft -----HVAD SÅ?\nRolf Hansen 7 måneder siden\nPrimært fordi Da blandt andet Danmark blev beriget med Nordsø olie i 60erne, var der en stor interesse fra samme rederier i at forbyde atomkraftdrevne skibe at lægge til i Danske havne, hvilket lovgivningsmæssigt gjorde det vanskeligt for atomdrevne skibe og indskrænkede deres operations områder.\nArtiklen fra Wikipedia er ikke tidssvarende, fordi mange små reaktorer der kan bruges i skibe i dag er ikke økonomisk omkostningstunge og har brug for mere mandskab end der i forvejen er på sådan et fragtskib. Ydermere er argumenterne baseret på Savannah som let ikke var bygget til at være effektivt men mere som demonstration og et politisk project. Det eneste man kan bruge fra artiklen som er korrekt er at det kræver ny infrastruktur til brændselshåndtering på havne, men nu kan man sagtens lave reaktorerne så de reelt aldrig skal have skiftet brændsel i levetiden, og selv hvis ikke dette var tilfældet så er der måske 10år eller mere imellem brændselsskift, hvilket betyder at du ikke har brug for sådanne infrastruktur i stor udstrækning da det var noget der kunne udføres når skibet alligevel skulle på værft.\nHvis man nu skulle være en smule konstruktiv, så kunne man jo sådan set godt forestille sig, at der blev anlagt en række strategisk placerede kolonorme flydende containerterminaler langt til havs.\nImellem disse flydende terminaler kunne atomdrevne megaskibe flytte massive mængder af containere billigt og effektivt.\nSå ville man kun behøve mindre feederskibe, til at flytte containerne det sidste stykke til en havn nær endestationen for godset.\nHvordan energi/CO2 regnestykket ville se ud for sådan en løsning er nok svært at spå om.\nHvis ikke jeg husker helt galt, så har USA vist haft tanker om at etablere den slags flydende havne til brug for flådebaser?\nMartin G. Bech 6 måneder siden\nRussisk atomubåd lækker cæsium-137 i Barentshavet\nPlastindustrien tabte: EU-domstol kalder Bisphenol A »et yderst bekymrende stof«\nDatatilsynet siger god for at dataprofilere ledige ved at samkøre registre\nAlan Turing udvalgt blandt 12 videnskabsfolk til at pryde pengeseddel i Storbritannien\nMånens dannelse er stadig et mysterium


16. februar 2020 12:55Foto: BORA-hansgrohe / BettiniPhoto\nEfter Challenge Mallorca og Volta a la Comunitat Valenciana fortsætter serien af opvarmningsløb i Spanien med to travle uger, der byder på to etapeløb og et endagsløb. Inden sidstnævnte starter i Andalusien på onsdag, tester nogle af rytterne formen i weekendens løb i Murcia og Almeria, der byder på lidt for enhver smag. Efter at de eksplosive puncheurs ventes at have kæmpet om den samlede sejr i Vuelta a Murcia er det sprinternes tur til at komme til fadet i søndagens meget fladere Clasica de Almeria, der er noget så sjældent som en spansk sprinterklassiker.\nOverlegen sejr til Pascal Ackermann på første etape af Deutschland Tours\nDa Vuelta a Murcia blev reduceret til et endagsløb i 2013, slog arrangørerne sig sammen med dette løb, som i de senere år er blevet afviklet dagen inden Clasica de Almeria, og dermed har man tilbudt rytterne en solid weekend med gode løbskilometer i Spanien. Indtil 2015 blev de holdt efter Vuelta a Andalucia - på det tidspunkt det eneste overlevende af de store spanske etapeløb først på sæsonen - men de to begivenheder er nu flyttet til weekenden før det andalusiske løb, hvilket gør det til en perfekt opvarmning til hovedbegivenheden på den tidlige spanske kalender. Igen i år er Vuelta a Murcia endda vendt tilbage til etapeløbsformatet, ganske vist blot over to dage, og det betyder, at der nu bydes på en forlænget weekend med tre løbsdage fra fredag til søndag.\nPå mange måder er Clasica de Almeria et atypisk spansk løb. Det er således et endagsløb, og modsat de fleste andre begivenheder i landet er det ikke skabt til klatrere. Selvom der er nogle små stigninger på menuen, bliver det som regel afgjort i en massespurt. Da Vuelta a Murcia traditionelt har været ganske kuperet, er der blevet skabt en weekend, der har lidt for enhver smag: klatrerne har ofte haft deres chance om lørdagen, mens sprinterne er i centrum om søndagen.\nMed dets status som endagsløb er det heller ikke overraskende, at Clasica de Almeria er et meget ungt løb, der første gang blev holdt som et amatørløb i 1986. Seks år senere blev det åbent for professionelle, og da det nuværende UCI-system blev indført i 2005, blev det straks et 1.1-løb. I 2012 steg det i graderne og blev i to år afviklet som 1.HC-løb, men siden er det igen blevet rykket en klasse ned. Siden 2018 har det imidlertid atter været steget i graderne og befinder sig igen lige under de store løb på WorldTouren i den nye ProSeries.\nStraks fra start fik det stor international opmærksomhed, og faktisk var det danske Johnny Weltz, der vandt den første professionelle udgave i 1992. Siden har folk som Viatcheslav Ekimov, Wilfried Nelissen, Massimo Strazzer, Jan Svorada, Jerome Pineau, Jose Ivan Gutierrez, Juan Jose Haedo, Theo Bos, Matteo Pelucchi, Michael Matthews, Mark Renshaw, Sam Bennett og Mark Cavendish vundet, hvilket klart indikerer, at det er et løb for de hurtige folk. Faktisk har der været hele tre danske vindere, idet også Tayeb Braikia og Magnus Cort er kommet til tops, mens Jesper Skibby har været på podiet. Det er et af de få spanske løb, der trods økonomiske vanskeligheder har bibeholdt et meget internationalt felt. Det er således også tilfældet i år, hvor man kan præsentere et felt med WorldTour-holdene Movistar, Israel Start-Up Nation, Cofidis, Mitchelton-Scott, Astana, Bora-hansgrohe, UAE-Team Emirates og Ag2r i tillæg til hele 7 hold fra næsthøjeste niveau, og det har således et langt mere internationalt felt end vennerne fra Murcia.\nEfter en meget dramatisk 2016-udgave, hvor ekstremt stærk vind tvang arrangørerne til at forkorte løbet til en ultrakort affære, har de seneste tre udgaver været mere traditionelle. Sidste år lykkedes det dog Mitchelton-Scott med en forcering at skabe mere udskilning end vanligt, men det endte alligevel i en spurt i en gruppe på 20-30 ryttere. Her slog Pascal Ackermann akkurat sin landsmand Marcel Kittel, mens Luka Mezgec fuldendte Mitcheltons arbejde ved at sikre sig 3. pladsen. Ackermann vender i år tilbage for at forsvare titlen og kan atter imødese konkurrence fra Mezgec, men der er naturligvis ikke deltagelse fra cykelpensionisten Kittel denne gang.\nClasica de Almeria har traditionelt været et løb for sprintere, der kan overleve de potentielt vindblæste forhold og stigningerne midtvejs i løbet, og selvom arrangørerne som regel ændrer ruten fra år til år, er de væsentligste karakteristika altid uforandrede. I 2016 år designede de igen en ny rute, som i alt væsentligt blev genbrugt i 2017, og efter igen at have gennemført en total omlægning i 2018 til et format, der også blev brugt i 2019, er det nu atter tid til en helt ny rute, der bruger helt andre veje end de to foregående års udgave.\nI år er løbet 187,6 km langt og har som nyt både start og mål i Roquetas de Mar, der ellers alene plejer at være målby. Byen ligger ude ved den spanske sydkyst, hvor man fra starten i udkanten kører igennem fladt terræn mod sydvest ned langs vandet frem til en flad rundstrækning, hvor man kører én omgang, der byder på en spurt efter 16,4 km. Derfra går det videre mod vest langs den flade kyst, inden man drejer mod nordvest og nord for at køre frem til byen El Ejido. I udkanten af den går det mod nordvest op ad kategori 2-stigningen Alto Aljibe de la Cruz (7,4 km, 4,4%), som har top efter 54,2 km.\nHerfra fører en nedkørsel mod vest, sydvest og syd tilbage til kysten, hvor man rammer en rundstrækning i byen Adra, og her skal der køres én omgang. Den indledes med en spurt efter 75,8 km, inden man kører mod nord op ad kategori 3-stigningen Alto de La Alqueria (1,5 km, 6,6%), som har top efter 80,9 km, hvorefter det fortsætter med at stige mod nord frem til toppen af kategori 3-stigningen Alto de Fuenta Marbella (1,5 km, 6,5%), hvis top passeres efter 88,7 km. Det stiger herfra fortsat mod nordøst, indtil man forplejningen efter 94,1 km og en spurt efter 99,1 km. Rundstrækningen afsluttes nu med en nedkørsel, der fører mod sydvest og syd tilbage til kysten.\nHerfra er løbet stort set helt fladt. Man følger nemlig den flade kystvej mod øst, sydøst og øst forbi en spurt efter 119,1 km, inden man slår en lille sløjfe mod nordvest for at passere kategori 4-stigningen Cuesta de Almerimar (900 m, 6,4%), der har top efter 135,9 km. Herfra går det igen langs den flade kyst mod øst, nordøst og mord ind til hjertet af Roquetas de Mar, hvor stregen krydses for første gang efter 160,6 km.\nLøbet afsluttes nu med en omgang på to forskellige rundstrækninger inde i byen. Den første af disse er 21,2 km lang og består af stort set fladt terræn i området vest for byen, idet det dog midtvejs stiger let i en periode, hvorefter det falder tilbage til vandet. Stregen krydses igen efter 181,8 km, hvorefter det gælder en omgang på en helt flad 5,9 km lang rundstrækning inde i selve byen. Den er teknisk relativt ukompliceret På de sidste godt 3 km er der sving med 3100, 2600 og 500 m til stregen, ligesom man skal igennem flere rundkørsler på stykket mellem de to sidste sving.\nLøbet byder på i alt 1675 højdemeter, hvilket er knap 200 færre end sidste år.\nHeldigvis er der ikke udsigt til en gentagelse af de meget vindige forhold, der reelt førte til en neutralisation af løbet i 2016. Det er ellers altid vinden, der kan skabe kaos i det flade sprinterløb, men det sker næppe i år. Søndag bliver nemlig helt ideel til cykelløb, idet solen vil skinne fra en skyfri himmel og temperaturen kravle op på 19 grader. Vinden vil blot være svag til let og komme fra syd, hvilket giver vind fra alle retninger på den kringlede rute. På turen tilbage langs kysten vil der være skiftevis sidemod-, side og sidemedvind, men på rundstrækningerne vil der stort set kun være med- eller modvind. Til slut vil der være modvind, indtil man i sidste sving drejer ind i sidemodvind\nSidste år var det hele imidlertid ikke helt så enkelt. Her forcerede Mitchelton hårdt på bakkerne, og herefter holdt de høj fart hele vejen hjem, hvormed vi blot fik en reduceret massespurt. Store Marcel Kittel var imidlertid stadig med, og det siger lidt om, at man ikke skal lade sig skræmme af stigningerne i området.\nI år er ruten helt anderledes, og umiddelbart gør det blot løbet lettere. Der er i hvert fald færre højdemeter og meget langt til mål fra den kuperede del, men det betyder ikke, at der ikke kan ske noget. Mitchelton-Scott har i hvert fald ikke meget at miste ved at prøve igen, om ikke andet for at trætte sprinterne. Problemet er bare, at folk som Pascal Ackermann, Alexander Kristoff og Elia Viviani også er ganske holdbare, og det er derfor tvivlsomt, om det kan betale sig at holde farten høj hele vejen hjem ligesom sidste år.\nDet, der tidligere har kunnet gøre løbet hårdt, er vinden, men de gode forhold på søndag gør det svært at tro, at der vil blive skabt stor udskilning af den grund. Selvom man kører med forskellige former for sidevind langs kysten hele vejen tilbage til Roquetas de Mar, er den så svag, at den formentlig ikke engang vil skabe nogen voldsom nervøsitet. Tillige vil der være enten med- eller modvind på de to rundstrækninger, og det gør det endnu mere umuligt at bruge vinden offensivt.\nVi forventer således endnu en massespurt efter et løb, hvor Bora og Cofidis har stået for det meste af arbejdet, men hvor man sagtens kan forestille sig, at Mitchelton endnu engang lykkes med at skabe lidt udskilning. Det bør dog kun være de tungeste, der eventuelt falder fra. Fraværet af vind bør også betyde, at løbet ikke bliver specielt hårdt. Finalen er flad, men teknisk ganske kompliceret med en rundkørsel med et par rundkørslen og derefter et skarpt sving med 500 m igen. Det er derfor en spurt, hvor positionering er vigtigere end fart.\nLøbet har på papiret to favoritter, og blandt dem vil jeg pege på Pascal Ackermann som favorit. Tyskeren kom ellers temmelig trist fra start med to overraskende nederlag til Matteo Moschetti på Mallorca, men hvis man ihukommer italienerens kolossale potentiale, er det ikke nødvendigvis nogen stor skam. På papiret er han utvivlsomt stadig løbets hurtigste, og han stiller til start med den særlige motivation, det giver, at være forsvarende vinder. Bakkerne er ikke et problem og måske i virkeligheden en fordel for holdbare Ackermann, og formen må formodes at være endnu bedre end på Mallorca.\nHans største fordel er måske nok toget. Rudiger Selig var småsyg og ikke på toppen på Mallorca, hvor holdet svigtede i første løb, men på sidstedagen leverede de det bedste lead-out. Her er han igen til start med Jempy Drucker og ikke mindst guldfuglen Selig, der er en af verdens bedste lead-out men. Den styrke er der ikke mange, der kan matche, og i en teknisk finale kan det være afgørende. Da han samtidig er den hurtigste, ligner Ackermann løbets mest sandsynlige vinder.\nFeltets anden supersprinter er naturligvis Elia Viviani. Italieneren skulle egentlig have været i Oman, men da de stadig sørger over sultanens død, måtte han ændre planer. Nu forbereder han sig til bane-VM ved at køre her og i Algarve, og med udsigt til et stort mål lige om hjørnet er formen utvivlsomt god. Det var den egentlig også i Australien, selvom han fik ødelagt meget grundet styrtet på 2. etape i Down Under, men han viste fornemme ben i Cadel Evans Great Ocean Road Race, selvom løbets omstændigheder gjorde det en anelse for hårdt for ham.\nMed de ben bliver bakkerne ikke et problem for holdbare Lobato, og hans tog med Fabio Sabatini og Simone Consonni gjorde det også glimrende to ud af tre gange i Australien. Særligt Consonni virker stærk i rollen foran Viviani, og kan han aflevere italieneren, som han gjorde i Schwalbe Classic, kan Cofidis måske endda gøre det bedre end Bora. Vi så i Giroen, at Ackermann stadig er hurtigere end Viviani, men forskellen er så lille, at et godt lead-out og en formentlig lidt bedre form kan ændre hierarkiet.\nLøbets måske mest interessant er hold er Israel SUN, der kommer til start med både Rudy Barbier og Davide Cimolai. Sidste år var det mejslet i granit, at Cimolai ville være holdets sprinter, men efter Barbiers uhyre lovende start i Argentina kan der måske byttes rundt, i hvert fald til dette løb. Barbier viste imponerende fart i Sydamerika, hvor det kun syntes at være overlegne Fernando Gaviria, som var hurtigere.\nDet må man formode, at Ackermann og Viviani også er, men Barbier har et tog, der kan gøre Bora og Cofidis rangen stridig. Ikke blot tæller det Cimolai, der hos FDJ var sublim som lead-out men, han har også Rick Zabel og stærke folk som Jenthe Biermans, Mads Würtz og Nils Politt til sin rådighed. Kommer han godt igennem svinget, kan han true favoritterne.\nKører de i stedet for Cimolai, er de imidlertid heller ikke uden chance. Han havde det lidt svært i Valencia, men viste med en 4. plads på 3. etape, at farten er fin. Han blev ofte lukket inde grundet et svagt tog, men her vil han have masser af støtte. En teknisk finale passer ham, og han skal derfor tages seriøst, hvis han får kaptajnrollen.\nCircus stiller med Danny van Poppel, der fik en meget mærkelig sæsonstart i Besseges. Først viste han fin form på 1. etape, hvor han og Alberto Bettiol kørte fra den slagne gruppe 2 på bakken op mod mål, men derefter faldt han sammen på 2. etape, inden han udgik. Holdet har ikke givet nogen begrundelse, men det pludselige sammenfald kunne tyde på sygdom.\nDet kedelige exit skaber lidt usikkerhed, men er han på toppen, ligner han en stærk kandidat. Som sagt så han godt ud i Besseges, og han mener i løbet af vinteren at have løst de problemer, der satte ham tilbage i 2019. Han vil igen fokusere på massespurter efter et år som klassikerrytter, og genfinder han farten fra tidligere, er han hurtig nok til være med helt i front her. Samtidig bakkes han op af et meget stærkt tog med Andrea Pasqualon, som må være holdets plan B, hvis den stadig er gal med kaptajnen, formstærke Tom Devriendt, Alfdan de Decker og ikke mindst bror Boy, der er en erfaren og dygtig lead-out man. Afleveres han godt i svinget, kan han blive meget farlig.\nAlexander Kristoff kom fint fra start i Valencia, hvor det blev til både en 3. og en 4. plads. Placeringerne blev igen opnået via den gode positionering, der som altid var helt upåklagelig, og som også kommer ham til gode i denne tekniske finale. Hans tog er nærmest ikkeeksisterende, men det var det også i sidste uge, hvor han alligevel sad perfekt hver eneste gang. Desværre for Kristoff er ruten lettere, ligesom blæsten udebliver, og dermed er løbet næppe hårdt nok til, at han kan gå forbi folk som Ackermann og Viviani, der har bedre støtte. Omvendt spurter Kristoff altid godt i februar, hvor han af og til slår på papiret hurtigere folk.\nBryan Coquard gør sæsondebut, men det sker på den ærgerlige baggrund, at han netop er kommet tilbage efter en skulderskade, som kostede ham 6-dagesløbet i Berlin. Heldigvis skulle han ikke have mistet meget, og da han har ambitioner på banen, havde han en god grundform, hvilket han i øvrigt altid har fra start. Desværre er han slet ikke så hurtig som tidligere, men han viste i 2019 dog, at han stadig med lidt held kan vinde også flade sprinterløb. Det sene sving er et problem, men med et tog, som tæller Jonas van Genechten, Kevin Reza, Kris Boeckmans og Jens Debusschere har han så stærk støtte, at det måske faktisk kan blive den fordel, der kan give sejren mod de hurtigere folk.\nEfter sæsons første løb kan man igen konstatere, at Jon Aberasturi er en mester i positionskampen. Således har han været i top 10 i alle spurter, selvom de har været uhyre hektiske, og han har været nærmest uden støtte. Det er han også her, hvor kun Xavier Canellas ventes at kunne køre en form for lead-out, men den stabile spanier skal nok sidde rigtigt alligevel vinde. For at vinde skal han imidlertid være hurtigere end de folk, der sidder foran ham igennem svinget, og det vil nok kræve en anelse held, da flere af de hurtigste har bedre hold. Derfor kunne det ligne endnu et topresultat, men næppe en sejr.\nValencia blev endnu en understregning af, at Luka Mezgec mangler lidt fart i de rene massespurter. Derfor kan man også forvente, at Mitchelton igen i år vil lægge pres på undervejs, men det er tvivlsomt, om de kan gøre løbet hårdt nok. Til gengæld kan Mezgec glæde sig over, at Robert Stannard har gjort det godt som lead-out man, og i dette løb er toget langt stærkere med Alexander Edmondson og Alexander Konychev i tillæg til Albasini og Stannard. Særligt Edmondson kan gøre en forskel i denne tekniske finale, men da der både er bedre tog og hurtigere folk, bliver det svært for sloveneren at vinde.\nEn joker er Imerio Cima. Italieneren kørte nogle fornemme spurter i Saudi-Arabien, hvor han flere gang var en af de hurtigste, og han har også tidligere i Asien vist, at han er glimrende både i positionskamp og i selve spurten. Gazprom-Rusvelo har og brormand, Damiano Cima, til at køre ham i position, og derfor ser det ikke værst ud, hvis han kommer med hjem. Det kan imidlertid godt blive et problem, for den tunge italiener ligner et oplagt offer på bakkerne. I givet fald må Damiano selv spurte, som han gjorde i sidste uge, men han er ikke hurtig nok til at vinde. Skal holdet have et topresultat, skal løbet være så let, at Imerio kommer relativt frisk med til stregen.\nClement Venturini viste sin holdbarhed og sin fine form med stærk kørsel i Besseges, hvor han dog primært arbejdede for holdet. Nu er han kaptajn, men desværre er løbet lidt for let for en mand, der også helst skal have en stigende finale. Til gengæld er han sublim i positionskampen, og hans støtte fra Silvan Dillier og ikke mindst Naesen-brødrene ser også ganske lovende ud. Venturini er dermed et godt bud på et topresultat, men ikke en sandsynlig vinder.\nEn af skuffelserne hidtil har været Amary Capiot, der efter en meget stærk sæsonafslutning kun har kørt én god spurt ud af fem mulige. Senest var han fraværende i spurterne i Valencia, men normalt gør hans gode positionering ham ellers uhyre stabil. Heldigvis kan han i dette løb se frem til bedre støtte fra den uhyre formstærke Edward Planckaert og Jordi Warlop, men selv hvis han igen skulle sidde rigtigt, er han ikke hurtig nok til at vinde i dette felt. Holdet kunne også køre for Planckaert, men selvom han vandt feltets spurt i Marseille, er han næppe med helt i front i dette felt.\nRiwal skal forsøge at bringe Sondre Holst Enger tilbage på sporet. Den lille nordmand har enkelte gange givet håb for derefter at falde sammen igen. Interessant nok er han startet meget stærkt de seneste to år, og holdskiftet har formentlig gjort ham motiveret til at lægge stærkt fra land igen. Holdet har i Martijn Budding og Nick van der Lijke nogle halvhurtige folk til at sætte ham op, og selvom farten ikke længere rækker til sejr, kan han forhåbentlig lægge fra land med et godt resultat.\nEndelig vil jeg pege på Thomas Boudat. Desværre kom han skidt i gang for Arkea, både i Marseille, hvor han blev sat, og i Besseges, hvor han aldrig kom i position til at spurte. Netop positioneringen har altid været en gigantisk akilleshæl, og derfor ligger denne finale slet ikke til ham. Hans tog med Laurent Pichon og Clement Russo er heller ikke feltets stærkeste, og derfor kunne han meget vel ende uden for top 10 igen. Hvis omvendt han sidder rigtigt, burde farten være ganske fin.\nBlandt de øvrige kandidater er Enrique Sanz, der imidlertid er kommet skidt fra start, og Juan Jose Lobato, der trods en god start burde få det svært i en finale med et sent sving, som han vil hade. Burgos har Jaume Sureda som en plan B, der dog mangler fart. Movistar håber at få Albert Torres med hjem, men efter en skade var hans form helt væk på Mallorca, og plan B, Jurgen Roelandts, viste slet ingen fart i 2019. Yevgeniy Gidich viste igen både manglende fart og positionering i Saudi-Arabien, og endelig synes Aksel Nommela at være gået i stå som sprinter efter et 2019, hvor han kun sjældent spurtede, mens holdkammeraten Lionel Taminiaux, der nok er Bingoals beskyttede rytter, mangler den sidste fart.\nOPDATERING: Viviani er uden Consonni. Ganske vist får han nu hjælp af lillebror Attilio, men det er en klar svækkelse af hans chancer.\nOPDATERING 2: Riwal har udtaget Arvid de Kleijn, der må formodes at være den foretrukne sprinter på bekostning af Enger. De har et ganske kompetent tog med flere hurtige folk, og De Kleijn viste både i 2019 og i Saudi Tour, at han kan være med på dette niveau.\nOPDATERING 3: Boudat har fået væsentlig hjælp til sin svage positionering ved indhentningen af Christophe Noppe som lead-out man.\n**** Elia Viviani, Rudy Barbier\n*** Danny van Poppel, Davide Cimolai, Alexander Kristoff, Bryan Coquard, Jon Aberasturi\n** Luka Mezgec, Arvid de Kleijn, Imerio Cima, Andrea Pasqualon, Clement Venturini, Amaury Capiot, Thomas Boudat\n* Juan Jose Lobato, Enrique Sanz, Andrea Pasqualon, Yevgeniy Gidich, Jurgen Roelandts, Edward Planckaert, Lionel Taminiaux, Aksel Nommela, Lawrence Naesen, Sondre Holst Enger, Damiano Cima, Jaume Sureda, Albert Torres\nMads Würtz Schmidt skal formentlig være en del af toget for Rudy Barbier eller Davide Cimolai på Israel SUN, mens Christopher Juul Jensen skal hjælpe Luka Mezgec på Mitchelton-Scott, måske med at gøre løbet hårdt. Hos Riwal skal Rasmus Quaade og Tobias Mørch Kongstad formentlig hjælpe Arvid de Kleijn, mens Mathias Larsen atter er til start i et stort løb for Kometa, hvor han måske endda selv kan prøve at holde sig lidt til i en spurt.\nDu kan gense Pascal Ackermanns sejr fra 2019, Caleb Ewans sejr fra 2018, Magnus Corts sejr fra 2017, Leigh Howards sejr fra 2016, Mark Cavendishs sejr fra 2015 samt Sam Bennetts sejr fra 2014.\nDanny van Poppel, Davide Cimolai, Alexander Kristoff, Bryan Coquard, Jon Aberasturi\nLuka Mezgec, Arvid de Kleijn, Imerio Cima, Andrea Pasqualon, Clement Venturini, Amaury Capiot, Thomas Boudat\nJuan Jose Lobato, Enrique Sanz, Andrea Pasqualon, Yevgeniy Gidich, Jurgen Roelandts, Edward Planckaert, Lionel Taminiaux, Aksel Nommela, Lawrence Naesen, Sondre Holst Enger, Damiano Cima, Jaume Sureda, Albert Torres\nTest: BBB Tools & Tubes\nMichael Valgren leder Dimension Data ...\nAlaphilippe er færdig ved Baskerlande...


Det er et såkaldt stokanker, som var den almindelige type anvendt i sejlskibenes tid. Når ankret ikke var i brug, surrede man det normalt liggende på dækket. Det er derfor at den ene flig af stokken er bøjet, så stokken kan lægges langs med ankeret og ikke fylder så meget. Når det så skulle bruges, trak man stokken igennem øjet på ankret og låste det med en kile. Kilen på ankeret på Skibbroen er tæret væk.\nAnkeret stammer fra skibet "Livlig", en 3-mastet Brigantine af træ fra Fredrikshald (hedder nu Halden) i Norge.\nLivlig blev bygget 1864 og var små 35 meter langt.\nEn Brigantine er et lidt specielt rigget sejlskib med råsejl på den forreste mast og skonnertrigget på de andre master. Livlig havde en besætning på 6 mand.\nDette er ikke Livlig , men et billede af skibstypen. Livlig havde yderligere en mindre agtermast.\nLivlig var den 29 august 1898 på vej fra England til København med en last af kulbriketter, men da den nåede i nærheden af Lappegrunden fyrskib nord for Helsingør, blev den påsejlet af en engelsk krydser "CLEOPATRA". Kollisionen skyldes, at der ikke var taget nok hensyn til den kraftige strøm i området. Cleopatra påsejlede Livlig i stævnen, så kraftigt at dæksplanker kløvedes, skandækket blev beskadiget og støtter forude knækkede. Der var ingen utætheder at se at se under vandlinien.\nEfter nød-reparation, hvor man dækkede hullerne til med sejl, ankrede man op for natten.\nKl. 5.00 næste morgen kom 18 engelske søfolk ombord for at hjælpe med læsning mv. og Cleopatra begyndte at bugsere Livlig syd på mod København.\nDet regnede kraftig og hen ad formiddagen kom nogle hårde vindbyger med hård sø og da skibene var ud for Vens vestside slog 3 ualmindeligt store søer ind over Livlig, og i løbet af få minutter sank hun.\nDen faste besætning reddede livet ved at springe i vandet. Værre gik det ned deres engelske hjælpere. Kun 12 blev reddet, de resterende 6 blev selv efter lang tids søgen aldrig fundet.\nUlykken skete kl. ca. 11 om formiddagen, og ved femtiden nåede Cleopatra til København.\nI september 1898 blev masterne sprængt af Livlig, fordi man havde opgivet at bjærge det.\nI 1972 blev vraget fundet af Frømands klubben Helgoland, København, som bjærgede en del gods fra vraget, bl.a. en smuk skibsklokke og en del af skibets udstyr, sammen med en model af Livlig, formentlig udført af skibstømreren ombord.\nNu i 2008 ligger Livlig med 13,5 meter vand ovenover og 16 m til bunden, og der er kun skibsbunden og spanter tilbage. Der ligger masser af briketter spredt ud over hele området.\nLivlig var lastet med kulbriketter


»Der sker en radikalisering i indvandrermiljøerne, når selv et generøst samfund som Sverige kan rammes.«\nMandag D. 10. APRIL 2017 KL. 09:50 - opdateret Mandag D. 10. APRIL 2017 KL. 12:32\nHvorfor dette humanistiske land, der aldrig har været kendt for at være de første, der deltager i krige hverken i Mellemøsten eller andre steder i verden? Sverige har derimod taget imod tusindvis af flygtninge og givet dem mad, husly, arbejde og undervisning. Svenskerne har om nogen været de »hjertevarme« skandinaver, der åbnede døren for folk i nød.\nOfrene i Stockholm mindes - se billederne\nStatsminister Olof Palme levede ikke forgæves med sin ihærdige indsats for at redde hele verden fra ondskaben. »Folkhemmet« blev et hjem for mennesker på flugt og for folk, der bare ville væk fra fattigdom.\nDerfor opfattes det også af svenskerne som dybt uretfærdigt, at netop deres land rammes af terror. For når man ikke har gjort nogen fortræd, er der ingen logik i, at terror skal ramme svenskerne. Det, der skete i fredags, da en stjålet øl-bil blev kørt ind i stormagasinet Åhléns midt i Stockholm nogle få hundrede meter fra kongeslottet, må derfor være en fejltagelse.\nSandheden er bare, at terroren rammer vilkårligt. Det er gale mennesker, der udøver terror. I dette tilfælde en usbeker, som var nægtet opholdstilladelse, men befandt sig ulovligt i Sverige. Han og lignende personer vil ramme Vesten for at ødelægge frihedsværdierne og demokratiet. De vælger at bo i Vesten, men hader hele vores levevis. Der er derfor ingen logik i, at ekstreme islamister forsøger at slå svenskere og alle andre ihjel for at vinde en eller anden fiktiv krig mod Vestens værdier, når de vælger at bo her. Nu var det Sveriges tur.\nDen slags »lavpraktiske« terroraktioner, som vi her har set, er lige så farlig som de store, planlagte aktioner mod lande, som deltager aktivt i kampen mod terror. De sidste er ofte aktioner, der er organiseret med brug af sprængstoffer og tit med flere terrorister, som arbejder sammen. Begge dele er farlige. Men den nye tendens med »bare« at stjæle en lastbil og køre den ind i en menneskemængde er desværre yderst virkningsfuldt. Den »tilfældige« terror rammer der, hvor man mindst venter det.\nLastbilangreb inspirerer radikaliserede til samme metode\nDet er derfor vigtigt for Sverige ikke at lade sig lulle ind i den politiske korrekthed. Sverige er en del af Vesten og lige så stort et mål som andre lande, der er mere aktive i bekæmpelsen af terror. Svenskerne har fået en brat opvågnen det seneste par år med en massiv tilstrømning af fremmede.\nEn 11-årige pige og en Spotify-chef var blandt ofrene i Stockholm\nIndvandring er selvfølgelig ikke ensbetydende med terror. Men desværre må man konstatere, at der sker en radikalisering i indvandrermiljøerne, når selv et generøst samfund som Sverige kan rammes. Så er islamisme ikke opstået som følge af racisme og marginalisering af muslimer i Vesten, men er et værdisystem i sin egen ret, som ikke er skabt af Vestens dårligdomme.\nSvenskerne og alle vi andre skal gøre os det klart, at vores værdier ikke er givne og indlysende for alle, og at vi skal kæmpe for at opretholde dem. Det kræver en åben og ærlig debat, som Sverige desværre i alt for mange år ikke har haft, hvilket ikke mindst den politiske udskamning af Sverigedemokraterna er et vidnesbyrd om.\nKøbenhavn viser sympati med ligesindede Stockholm\nManden bag Stockholm-angreb: Illegal migrant, bygningsarbejder, behagelig nabo og terrorist\nTrods Erdogans nazi-anklager: Tyske socialdemokrater overvejer økonomisk hjælp til Tyrkiet\nVenstrefløjen og Tjekkoslovakiet august 1968 For abonnenter\nNy rapport: Man kan undgå at bygge på Amager Fælled, men løsningen giver nye problemer For abonnenter\nFifa dropper trussel om at smide Nigeria ud


Lille dobbelt senge er blevet langt mere populært i løbet af de seneste år, selv og som et resultat, at der er langt flere stilarter til rådighed, hvilket gør dem tilbøjelige til at passe til dekorative stil i de fleste hjem. Ligesom en bil boot, madras vil holde sig selv på plads, mens du kan få adgang til området, og kan nemt lukkes igen, når du er færdig. I min udtalelse, kan du aldrig få for mange sko. Men, hvis du har et stort rum, som (uanset årsag) behov, 2 senge, der er en anden løsning, der kan arbejde bedre, og vil spare nogle af alle vigtige gulvplads. Selvfølgelig, hvis du er på udkig for at købe en ny seng, der er ting du kan gøre for at hjælpe med til at afhjælpe disse problemer.\nMange af os sove udenfor sengen i løbet af sommeren for at køle ned, så vælger ikke kun en sengeramme, men også en dyne og sengelinned, at hjælpe med at reducere den varme, det er også vigtig. En national helligdag i Litauen, den gamle hedenske festival af Rasos markerer sommersolhverv. Han skal have alle de gamle sort / hvide film, læse mere her der nogensinde er lavet fra Citizen Kane til nogle meget obskure B & W TV-shows som Haller af Vedbend. Hun har “fundet det gamle spor hurtigt, hendes skarpe øje afhentet spor af dens efterladenskaber.” Efter reencountering den “gamle lugte” af de Ting, Penny placeret en stilhed i sig selv til at “se det i øjnene, hun ville se hvad det var” (48). Penny ‘ s mål er at finde fred inden for de traumer, hun oplevede som barn, og at se på nært hold, hvad det var, hun blev tvunget fra. Osmannisk stil senge er meget populære i dag, så madrassen i sengen for at blive rejst, så du kan få adgang til pladsen under sengen til opbevaring.\nDet osmanniske storage-løsning har været populær i Usa i mange år – et system, der er installeret på den ramme, der gør det muligt for brugeren at hæve madras og let og sikkert at få adgang til rummet under sengen. Disse er normalt installeret i en divan style seng, men ved hjælp af en divan betyder ikke, at du ikke kan have en metal hovedgærde, der passer til dit værelse. En forsigtighed, når du bruger maling, sørg for at bruge en ikke-giftig maling, der ikke vil lække skadelige kemikalier i din jord og muligt afsmag din blomster-eller dine krydderurter, grøntsager eller frugt. Du ønsker måske også at tænke over, hvilken type seng, du bruger.\nLille Dobbelt Senge er normalt tilgængelige på hver materiale, du kan tænke på med metal, antik, læder og træ-stilarter til rådighed, samt den altid populære divan. Du vil opdage, at microfiber sovesofaer er en fremragende møbler investering og et godt alternativ. Mange producenter tilbyder også matchende opbevaring af møbler som sengeborde og kister, som mange mennesker sted ved foden af deres seng. At være 6in mindre, en lille dobbeltseng giver dig lidt ekstra plads til møbler som sengeborde, mens de stadig giver 2 mennesker til at sove, når de besøger dit hjem. Jeg har talt med på denne blog flere gange om fordelene ved at købe en lille dobbelt seng, som en måde at spare plads i dit hjem – især når man overvejer et ekstra værelse eller værelser.\nOg glem ikke den populære Dag Bed stil, der fungerer som siddepladser i løbet af dagen, men kan konverteres til en smuk, enkelt-eller dobbelt-gæst seng, når det er nødvendigt. Men uanset om du er på udkig efter en master bed eller gæst senge, lille dobbelt senge er nyttige i en række måder. Vi har alle en temperatur, vi er mest trygge ved. Nok den mest vigtige ting at tænke på er, at den madras, især når det kommer til komfort og temperatur. Jeg er ked af, at det er et problem for dig, og jeg tror, at jeg sagde de samme ord om lejligheder for et årti siden (bedste lagt planer og alt det der).\nIf you cherished this article and you would like to get more data pertaining to halvandenmandsseng kindly go to the web site.\nDette indlæg blev udgivet i Huset den 3. juli 2020 af journalist2kommanul.\n← Et webbureau kan hjælpe din forretning med at udvikle og forny sig De Ti Mest Berømte Las Vegas Casinoer →


TRIMIT Production | industri og produksjon ERP og ecommerce software\nIT-løsning til industri- og produksjon\nTRIMIT gir deg én samlet IT-løsning, der du får:\nERP med funksjonalitet utviklet spesifikt til industri- og produksjonsvirksomheter\n2 webportaler - Sales Agent Portal, Supplier Portal\nTRIMIT Production er baseret på Microsoft Dynamics NAV og fungerer ved at tilfører og forbedre eksisterende funktionalitet i NAV - til netop din branche.\nMed NAV og TRIMIT Production får du:\ndet fulde overblik over processerne i din kerneforretning\npræcisionen der optimerer din værdikæde\nindblikket, som dine medarbejder har behov for, for at kunne yde deres bedste\nDu kan se nogle af mulighederne med Microsoft Dynamics NAV i videoen:\n10 Tips to Microsoft Dynamics NAV\nEnkel online adgang\nLeverandører, sælgere, forhandlere og kunder kan via webshops og portaler tilgå relevante informationer og funktioner, kommunikere med jer og oprette ordrer gennem den enkle og intuitive brugergrænseflade med en sikker browserforbindelse.\nØjeblikkeligt opdaterede data\nPå PC og mobile enheder\nTRIMITs webshops og portaler fungerer på alle browsere samt touch-skærme som fx smartphones og tablets.\nEt IT-system - slip for dobbeltarbejde\nDen relevante infrastruktur sikrer, at I kan kommunikere online med jeres forretningsforbindelser inden for få timer, uanset hvor de er. Og fordi al information lagres i TRIMIT, ligger der intet på nettet, der skal opdateres - TRIMIT sørger for det hele.\nTRIMIT understøtter blandt andet\nHjælper jer med at styre design og produktudvikling\nUanset om I er ordreproducent med en stor grad af konfigurerbare standardvarer eller har karakter af en projektproducent med såvel nye og eksisterende varer, så er der mange forhold der skal tages stilling til i opbygning af et konkurrencedygtigt tilbud. Priser, produkter, produktionstider, leveringstider og dækningsbidrag.\nDe rette beslutninger til rette tid\nDe mange forhold i sammensætningen af tilbud stiller store krav til medarbejdernes overblik samt deres evne til at træffe de rette beslutninger på det rigtige tidspunkt. Fejl i tilbud/ordrefasen påvirker alle øvrige faser i værdikæden.\nLøsningen er TRIMIT - produktkonfigurationen og/eller den direkte relation mellem tilbud/ordre, lager, indkøb, produktions- og kapacitetstræk.\nTRIMIT sikrer overblikket allerede i tilbudsfasen, minimerer risikoen for fejl, reducerer antallet af indtastninger og understøtter at I kan overholde de lovede leveringstider.\nStyring af individuelle vare egenskaber i tilbud/ordrefasen\nAvanceret pris, rabat og provisionshåndtering\nOnline disponering af materialer, tid og kapacitet\nNem vedligeholdelse af prislister\nWebbaseret B2B løsning til ordreregistrering, lagercheck, produktdata og kommunikation\nWebbaseret sælger/agent løsning til ordreregistrering\nStatistik og kundemålinger\nOverblik og disponering\nAlle med indkøbserfaring kender til udfordringen med at få materialer hjem til rette tid i rette antal. Restordre, delleveringer er en del af dagligdagen og ofte til stor irritation for jer i indkøb, men også i resten af organisationen.\nSamtidig er der fokus på at minimere eller helt at undgå lagerbeholding af råvarer og mellemvarer. Kravene til en optimering af indkøbsfunktionen er store.\nDerfor er det også vigtigt at jer i indkøb, så tidligt som muligt bliver orienteret om ændringer i behovet og timingen for materialeforbruget.\nBeregn behov og saml indkøb\nTRIMIT løser jeres udfordringer uanset om I køber ind til lager eller direkte til varer i arbejde.\nSystemet kan – allerede på baggrund af afgivne tilbud – beregne jeres behov og samle jeres indkøb på tværs af forskellige salgsordre og salgslinier.\nFå lettet arbejdet\nTRIMIT er et fleksibelt værktøj, som letter registrering og behandling af delleveringer og restordre.\nTRIMIT Supplier Portal hjælper jer med at kommunikere alle detaljer med strategiske leverandører korrekt i første forsøg og på den måde hjælpe til med at sikre korrekt levering af korrekte produkter til aftalt tid.\nAutomatisk indkøbsforslag baseret på tilbud/salg eller produktion\nRegistrering/indscanning af købsfakturaer\nOverblik, fleksibilitet og efterkalkulation\nProduktions- og kapacitetsstyring er sjældent en ukompliceret størrelse at håndtere, og når det tillige skal kobles sammen med økonomi- og løndelen i et ERP-system – så er der risiko for at der opstår udfordringer, som overstiger de mange fordele der blot ligger og venter på jer.\nUdfordringerne kan opstå som følge af manglende branche- og produktionskendskab hos ERP-leverandøren – men sådan behøver det ikke at være:\nTRIMIT er bygget, vedligeholdes og udvikles til stadighed af branche og produktionsfolk med mange års erfaring.\nBygget på flere års erfaring\nTRIMIT indeholder sikkert allerede den ønskede funktionalitet I har behov for – som standard og med fuld finansintegration – uanset, om jeres fokus er på behovsberegning, flaskehalsstyring for og efterkalkulation, sporing eller dokumenthåndtering.\nOrdre, projekt og lagerproduktion\nDirekte relation til salg og indkøbsordre\nIndlæsning af data fra CADsystem eller automatisk oprettelse af styklister fra tilbud/ordreregistreringen\nBehovsberegning – via MRP\nKapacitet og flaskehalsstyring\nDokumenthåndtering til f.eks. tegninger og certifikater\nKomme gå og jobregistrering evt. via scannere\nKomplet for- og efterkalkulationsprogram\nUdlæsning til f.eks. Lessorløn eller Bluegarden\nUnik vedligeholdelse af eksisterende styklister\nHvor meget eller hvor lidt kan vi nøjes med at lagerføre, uden at det går ud over vores evne til hurtig og præcis levering? - Skal vi ofte lige ud på lageret for at checke lagerbeholdningen, før vi formidler en given leveringstid til en kunde? – Kan vi stole på de data vores nuværende ERP-løsning fortæller omkring varer på lager? - og ikke mindst hvor varerne ligger?\nSpørgsmål som disse er på daglig basis, hvad man møder, når relationen mellem tilbud/ordre, indkøb, lager og produktion ikke er tilstede. Med sådan behøver det ikke at være.\nBind processerne sammen\nTRIMIT binder alle processerne sammen. Løsningen giver tillige et hurtigt overblik over den samlede logistik, som dækker jeres behov – også de steder hvor I gør tingene anderledes end andre.\nStyring, service, optimering\nMed en TRIMIT får I styr på lagerbeholdningen, I kan give kunderne korrekt besked om leveringstiden og optimerer hele logistikdelen med mulighed for brug af stregkoder og integration til speditører.\nRegistrering af modtagelse evt. via scannere\nPlukning evt. via scannere\nIntegration til speditører\nUdskrift af fragt- og eksport papirer\nGebyr- og fragtberegning\nFundamentet for den gode service\nTRIMIT giver jer et konstant og korrekt overblik over hvor kundens ordre er, og hvornår kunden kan forvente levering.\nHåndter returnering - og statistik\nTRIMIT har desuden indbyggede faciliteter til at håndtere returvarer og sikre hurtig håndtering af dette overfor kunden. Samtidig gemmer TRIMIT information om årsager og forklaringer som senere kan bruges til statistik, leverandøropfølgning osv.\nStatistik- og opfølgningsværktøjer\nInformation på din måde\nLøsningen er særdeles fleksibel. Du kan vælge at trække informationen, når du har behovet for det, eller du kan have f.eks. oversigt over omsætningsudviklingen det seneste kvartal inde som et fast element i dit rollecenter.\nVærktøj bygget på branche-viden\nDu kommer langt med de værktøjer, som findes i løsningen som standard. Integrationen mellem TRIMIT og Microsoft Office gør det let at sende informationer frem og tilbage mellem f.eks. TRIMIT og Excel.\nSuppler med andre værktøjer\nNår du starter med at bruge TRIMIT, knytter du automatisk alle medarbejdere tættere sammen. Alle indtaster data i det samme system, hvilket betyder, at du har meget lettere adgang til informationen – den nyeste information, vel at mærke.\nEt væld af standardværktøjer\nOverhold lovkrav, automatiser og træf bedre beslutninger\nPersonligt rollecenter - visning af information


Dansestile - DanseParaplyen Aarhus\nDanseparaplyen rummer mange forskellige dansestile. Dem kan du se i oversigten. Når du trykker på en dansestil, vil du opdage at en dansestil har flere facetter. Vi har prøvet at give dig en mulighed for at undersøge og opdage de mange muligheder der findes indenfor dansens verden. Når du er landet på en dansestil, som du godt kan lide, præsenterer vi dig for video, playliste og undervisnings-muligheder. Det er vores ønske, at du ender med at vælge lige præcis den dans, som passer til dig.


Mexicanere str�mmer til USA: Den enes dr�m den andens mareridt - Politiken.dk\n1. mar. 2016 KL. 22.27 Mexicanere str�mmer til USA: Den enes dr�m den andens mareridt Antallet af latinamerikanere vokser hastigt i USA, og om 30 år vil de hvide udgøre under halvdelen af landets befolkning. Modreaktionen på udviklingen er den benzin, der driver Donald Trumps kandidatur til præsidentposten. Politiken besøgte en ung latinamerikaner, der er et af ansigterne i et nyt Amerika.\nImmigration. Grafikken viser de stater, hvor de fleste indvandrere kommer fra Mexico. Grafik: Tomas Østergreen.\nKristian Madsen USA-korrespondent, Nevada\nJournalist p� Politikens udlandsredaktion. Tidligere redakt�r for Politikens lederkollegium. Cand.scient.pol.\nDen �ldre, hvide kvinde smiler n�sten forfjamsket, da hun �bner d�ren. �S� m�des vi igen�, siger hun til den unge, karismatiske latinamerikaner, der har ringet p�. Nu m� Ruben Kihuen t�nke hurtigt. Hvor er nu det, de har m�dtes f�r? Med den rutinerede politikers sm� kneb f�r han um�rkeligt lokket det ud af hende. �Jeg var meget imponeret af din tale i Den Liberale Klub�, siger kvinden. �Ja, det var dejligt at se dig der�, svarer han lettet og gentager kort hovedpunkterne fra sin tale for nogle uger siden for det demokratiske partis aktivister. Det munder ud i den konklusion, Ruben giver ved alle d�re, der g�r op denne s�ndag i den velhavende Las Vegas-forstad Summerlin. �Som du ved, stiller jeg op til Kongressen mod den h�jreekstemistiske republikaner Cresent Hardy her i opstillingskredsen, og jeg h�ber, jeg kan vinde din st�tte�. Hun tager str�lende imod Rubens farverige folder i amerikanske farver. �Jeg er ret sikker p�, at hun stemmer p� dig�, siger jeg drilsk, da vi g�r ud af forhavens lille grussti p� vej mod den n�ste v�lgers hus. Han smiler lidt forlegent. �Det h�ber jeg�. Ruben�\nKihuen er andengenerationsindvandrer fra Mexico og stiller op til Kongressen for Demokraterne. Han er rystet over Donald Trumps udtalelser om mexicanske indvandrere, som realitystjernen bl.a. har beskrevet som ”voldt�gtsforbrydere” og ”mordere”. Foto: Kristian Madsen\nMor er stuepige i valgkredsen Han har, som man siger, f�et meget for�rende, 35-�rige Ruben Kihuen. Han er �benlyst begavet, ligner en latinamerikansk filmstjerne og var fodboldspiller i eliteklassen, indtil en fodskade satte en stopper for drengedr�mmen om en professionel karriere. Men den m�ske st�rste gave har han f�et af USA, der i 1988 �bnede d�rene til uanede muligheder for en 8-�rig kn�gt f�dt i Guadalajara i Mexico. Sm� 30 �r senere er han et af de ansigter, der er ved at forandre USA �konomisk, kulturelt og politisk. Han blev blot f� �r efter sin universitetseksamen medlem af Nevadas delstatsparlament i 2006, og nu st�r han med gode muligheder for at blive delstatens f�rste medlem af Repr�sentanternes Hus i Washington med latinamerikansk baggrund. Hans far begyndte som jordb�rplukker i Californien og er nu tolk ved det lokale skolev�sen. Hans mor arbejder stadig som stuepige p� det store MGM Casino p� Las Vegas’ ber�mte hovedgade The Strip, der nu ligger i midt i hendes s�ns valgkreds. De har udlevet den dr�m om en bedre fremtid for deres b�rn, som USA har givet til millioner af mennesker gennem hele sin historie. Fra de fattige europ�ere, der gik lasede og pjaltede i land ved Frihedsgudinden for 150 �r siden, til de latinamerikanere, der i dag sniger sig over den mexicanske gr�nse eller kommer ind p� et turistvisum og aldrig tager hjem igen. �Jeg ved, at den amerikanske dr�m lever. Jeg er et levende bevis p� det. For folk, der er villige til at gribe de chancer, der er�, siger Ruben Kihuen. Hans s�ster er sagf�rer i et stort advokatfirma i byen. L�S OGS�Nu m� Trump smage sin egen medicin\n�Jeg er s� stolt over, at ingen af os har svigtet vores for�ldre. Jeg er godt klar over, at jeg nu skal v�re et forbillede for andre latinamerikanere, og den tillid vil jeg heller ikke svigte, hvis jeg bliver valgt�. Ira�\nHansen er af dansk afstamning flere generationer tilbage. Han er blikkenslager og aktiv i det republikanske parti. Han mener at de der st�tter Trump er – ligesom ham selv - hvid arbejderklasse, som bliver smadret rent l�nm�ssigt af de mange indvandrer som underbyder deres arbejdskraft. Foto: Kristian Madsen\nH�jrepopulist med danske aner Det er Ira Hansen selv, der har foresl�et, at vi m�des p� Starbucks p� kasinoet Harrah’s i Reno i det nordlige Nevada, selv om han som mormon hverken r�rer kaffe eller de blippende spillemaskiner, som turisterne sidder b�nket ved l�rdag formiddag. �Min farfar kunne tale dansk�, fort�ller Hansen om sl�gtsgrenen, der har givet ham hans efternavn. Hans bedstefor�ldre talte kun dansk. S� han var tosproget, men der var ingen s�rlige tilbud i skolen. De forventedes at samle det op selv og blive amerikanere. L�re sproget, acceptere kulturen og alt det andet. 55-�rige Ira Hansen er republikansk medlem af delstatsparlamentets underhus. Efter valget i 2014 var han p� nippet til at blive parlamentsformand og dermed en af Nevadas mest indflydelsesrige politikere. Hans politiske dr�m blev slukket, da pressen gravede citater frem fra den klumme, han i �revis havde skrevet i lokalavisen, og klip fra hans konservative talkshow p� en lokalradio. Her kom Hansen med udfald mod bl.a. homoseksuelle, sorte og den voksende latinamerikanske befolkning i Nevada. �Man kan ikke l�se en historie i lokalnyhederne om kriminelle uden at l�gge m�rke til en markant overrepr�sentation af latinamerikanere�, skrev Hansen if�lge lokalavisen Reno News and Review, der gravede historien op. Jeg ved, at den amerikanske dr�m lever. Jeg er et levende bevis p� det Ruben Kihuen Herefter m�tte han tr�kke sig, da flere partif�ller truede med at stemme imod ham. Men han st�r helt ved sine udtalelser og har noteret sig, at han ikke er alene. �Ironien er, at det, Donald Trump i dag er ved at blive pr�sident p�, dybest set er det samme, som jeg sagde. Mine synspunkter er ved at blive mainstream�, siger Hansen, der stolt erkl�rer sig som b�de �h�jrepopulist� og �amerikansk nationalist�. L�S OGS�Trump v�kker opsigt med Ku Klux Klan-svar\n�Folk som mig afskyr det faktum, at vores levestandard og – endnu vigtigere – vores b�rns levestandard falder�, siger Hansen. ��n ting er, at den falder p� grund af normale �konomiske omst�ndigheder. Men n�r den falder, fordi virksomhederne kunstigt oversv�mmer arbejdsmarkedet med immigranter, s� de kan betale lavere l�nninger, eller n�r demokraterne med vilje g�r det for at fortynde den hvide stemme til valgene, s� m� vi g�re opr�r�, siger Ira Hansen. Den halvskaldede, midaldrende politiker taler klart og direkte, mens han peger rundt i Harrah’s blinkende inferno. �Hvis du g�r rundt i det her kasino, vil jeg v�dde p�, at mere end halvdelen af de ansatte her er latinamerikanere, og hvor mange af dem, der er illegale, ved jeg ikke, for vi har ikke styr p� det�, siger Hansen. Det har presset den hvide, amerikanske arbejderklasse helt i bund. �Min far var murer og fagforeningsmand. Min farfar var smed og fagforeningsmand. Min oldefar var blikkenslager, ligesom jeg er�, siger Hansen. �I 1983 rejste jeg rundt som blikkenslagermont�r. Jeg fik 14 dollars i timen i 1983. I dag tjener den gennemsnitlige blikkenslager 15 dollars i timen. Mere end 30 �r senere! Det er, fordi l�nnen er blevet trykket ned af illegale immigranter. Hvis du tager til en byggeplads her i omr�det, vil du have sv�rt ved at finde nogen, der taler engelsk. De er n�sten alle sammen udl�ndinge�, siger Hansen. �Jeg er ved at blive gammel, jeg er 55 �r. Da jeg var ung, gik det bare op, op, op. Vi havde selvtillid og troede p� vores land. Reagan genskabte fornemmelsen af at v�re stolt af at v�re amerikaner. De unge har h�j ledighed, og arbejderklassen har f� muligheder. Det er den f�rste generation, for hvem fremtiden ikke ser s�rlig lys ud�. Interaktiv grafik: Klik p� kortet og se, hvorfra den p�g�ldende stat det �r havde flest immigranter: Reddet af Ronald Reagan Det er paradoksalt nok det republikanske ikon Ronald Reagan, der �rsagen til, at Ruben Kihuen m�ske snart kan vippe et kongresmedlem fra h�jrefl�jen af pinden. �Min far havde siden 1970’erne rejst ind og ud af USA p� turistvisum. Han arbejdede som landarbejder i Californiens marker med at plukke jordb�r, og hvad han nu kunne f�. Hans chef ans�gte om, at min far og mange af hans kolleger kunne blive legaliseret gennem Ronald Reagans reform�, fort�ller Kihuen, mens vi g�r fra d�r til d�r i den bagende middagssol. Reagans immigrationsreform legaliserede med �t slag omkring 3 millioner illegale indvandrere. Nu mener politikere som Ruben Kihuen i Det Demokratiske Parti, at det igen er tid til at give i hvert fald nogle af de 11 millioner mennesker, der menes at leve i skyggerne, lovligt ophold. Illegale indvandreres b�rn f�r automatiske amerikansk statsborgerskab, hvis de er f�dt i USA. Men de, der kom til landet som sm� b�rn med deres for�ldre, har v�ret fanget i samme sk�bne som deres mor og far. Indtil pr�sident Obama i 2012 gav mere end en halv million af disse s�kaldte ’dreamers’ ret til at blive p� lovlige vilk�r i to �r ad gangen. Den ret kan imidlertid fjernes med et pennestr�g af en ny pr�sident. B�de Donald Trump og Ted Cruz har lovet at smide alle 11 millioner ud af USA, mens Marco Rubio har v�ret mere ulden i sp�rgsm�let. B�de Obama og Hillary Clinton �nsker at udvide denne ordning til b�rnenes for�ldre, der i hvert fald i princippet stadig risikerer at blive deporteret, hvis de bliver arresteret. Obama-regeringen deporterede i 2015 235.000 illegale indvandrere, men de fleste var enten kriminelle eller folk fanget, umiddelbart efter at de ulovligt var kommet ind i USA. L�S OGS�Giftig tv-debat �bner ny flanke i kampen mod Trump\nRuben Kihuen st�tter bl.a. Hillary Clinton som pr�sidentkandidat, fordi hun �nsker at udvide amnestien. Han er rystet over Donald Trumps udtalelser om mexicanske indvandrere, som realitystjernen bl.a. har beskrevet som �voldt�gtsforbrydere� og �mordere�. �Det mest bekymrende er ikke det, Donald Trump siger. Det er, at s� mange mennesker er enige med ham. Det er ikke det USA, jeg kender. Det USA, jeg kender, er det land, der har givet min familie og mange andre immigrantfamilier en mulighed for at komme frem. Medmindre du er indianer, kom du selv udefra. Donald Trump er gift med en immigrant. Hans for�ldre var immigranter. Hvordan kan man med den baggrund ville blokere de muligheder, man selv fik, for mange andre familier? Det er helt uforst�eligt for mig�, siger Ruben, da vi k�rer v�k fra dagens d�rklokkestemmeri. Ruben Kihuen k�rer ganske vist i en Cadillac, men den er s� ramponeret og gammel, at der er kassetteb�ndafspiller i bilradioen. Det kan ikke lade sig g�re at deportere 11 millioner mennesker alligevel, og mange af dem tager jobs, som ingen andre vil have, mener Ruben. �Det interessante er, at mange, der st�tter Trump, er folk, der ville nyde godt af, at mindstel�nnen steg. Folk, der ville drage nytte af billigere universiteter. Kvinder, der ville nyde godt af ligel�n. Alle de ting, vi demokrater har foresl�et�. Men hvad er det s� for en frustration, der driver dem til at stemme p� Trump alligevel, sp�rger jeg. �Det er et godt sp�rgsm�l�, funderer han. �Det er et godt sp�rgsm�l. Det er ofte immigration. Du har selv h�rt reaktionerne, n�r han siger det med at bygge en mur og lade Mexico betale for den�, siger Ruben Kihuen. Da han er f�dt i Mexico, kan han if�lge den amerikanske grundlov ikke selv blive pr�sident. Men han h�ber at se en latinamerikansk pr�sident i sin levetid – dog helst ikke ved n�ste valg, hvor en af de to cubanskamerikanske republikanere Mario Rubio og Ted Cruz kan v�re p� stemmesedlen. �Jeg bliver skuffet, hvis Rubio eller Cruz bliver vores f�rste latinamerikanske pr�sident. Jeg ville ikke f�le mig stolt. For mig h�rer folk, der ikke vil give de muligheder, der blev givet til deres for�ldre og dem selv, til andre, ikke hjemme i Det Hvide Hus. USA er bedre end det�, siger han. Kan ende i borgerkrig Ira Hansen st�tter ironisk nok i prim�rvalget latinamerikaneren Ted Cruz, som han opfatter som mere principfast end Donald Trump. Men han har stor sympati for den retning, Trump er ved at skubbe partiet i. �Da Donald Trump begyndte �bent at kritisere mexicanere, f�ltes det som noget, der ikke m�tte siges politisk. Jeg troede, han ville v�re f�rdig. Men det havde den modsatte effekt. Jeg var p� en m�de positivt overrasket over, at reaktionerne var �ved I hvad, han har ret, vi m� g�re noget ved det�, siger Hansen. �De, der st�tter Trump, er dem, der bliver smadret rent l�nm�ssigt ved at have en konstant str�m af illegale, ja selv legale immigranter. Den rigtige l�sning er at s�tte et hegn op og f� reguleret immigration, som ethvert intelligent land har�, siger han. �Jeg bebrejder ikke den fyr i Mexico, der fors�ger at komme til USA, fordi der er bedre muligheder for at fors�rge familien. Han g�r, hvad alle ville g�re. Dem, der skal straffes, er de virksomheder, der med vilje hyrer dem�. Man beh�ver ikke deportere 11 millioner mennesker, siger han. Hvis der bliver sociale klausuler mod l�ndumping, s� forsvinder st�rstedelen af problemet. �Virksomhederne skal have b�der og n�gtes adgang til at byde p� offentlige opgaver eller lignende. N�r eftersp�rgslen forsvinder, tager de f�r eller siden hjem til Mexico, Honduras eller et andet land�. L�S ANALYSEBernie Sanders-revolutionen ser ud til at fuse ud\n�Folk siger altid det her med, at de passer de jobs, som amerikanerne ikke vil tage. Men sandheden er, at amerikanerne vil tage hvilket som helst arbejde – hvis du betaler dem ordentligt. Hvis du betalte folk 35 dollars i timen for at plukke frugt, s� ville du se masser af hvide p� plantagerne. Hvis du betaler 9 dollars i timen, er der ikke mange�, siger Hansen. �Jeg er blikkenslager. Jeg renser kloakker. Du dr�mmer ikke om, hvad jeg har st�et i. Men jeg gjorde det med en rimelig l�n i posen, og s� kan man jo tage et bad�, griner han. Men g�r hele ideen om USA som det indvandrerland, som hans danske forf�dre fandt lykken i, s� ikke fl�jten? �Hvide er de originale illegale indvandrere. Det kan indianerne med fuld ret sige. Og jeg vil svare: Ja, og I passede ikke p� jeres problem med illegale indvandrere, og se, hvad der skete med jer�. Det bekymrer Hansen, der frygter, at indvandringen kan ende i en v�bnet konflikt. �Det er meget langt ude i fremtiden. Men i baghovedet mener jeg, der er en fare for borgerkrig. N�r man har dramatiske kultursammenst�d og dramatiske magtforskydninger, hvad sker der s�? De, der ikke synes, de bliver behandlet retf�rdigt, g�r opr�r. Det var derfor, vi gjorde opr�r mod Storbritannien i sin tid�. Han f�ler et sl�gtskab med h�jrenationale bev�gelser som Marine Le Pens Front National og hollandske Geert Wilders. For det er ogs� et kulturelt problem, mener han. �Vi er immigranter fra Europa og oprindeligt fra Nordeuropa. Den hvide angelsaksiske kultur blev den dominerende kultur i USA. Det varede til l�nge efter Anden Verdenskrig. S� besluttede vi at kaste os ud i det her multi-kulti-hall�j. Multikultur, som I ogs� er ved at opdage det i Danmark, virker simpelthen ikke�. Ira Hansen f�lger tydeligvis med i den europ�iske debat i k�lvandet p� flygtningekrisen og virker s�rdeles velunderrettet om situationen i landet, hans tipoldefor�ldre udvandrede fra. �Det er ligesom i Danmark, tror jeg. Hvis man for 20 �r siden havde sagt noget som helst om race, ville man have v�ret blevet udstillet som verdens ondeste mennesker. Nu vil jeg v�dde p�, at det i Danmark er helt anderledes. At folk siger ’Hey, de her muslimer �del�gger Danmark. P� et tidspunkt er vi ikke danske mere. Vi bliver arabere eller noget’, siger Ira Hansen. �Danskerne var ih-�h s� antiracistiske, nu er I blevet konfronteret med virkeligheden, hvor kulturer st�der sammen, og hvad g�r I s� pludselig nu? Der er ingen lette svar, vel?�. Redaktionen anbefaler\nSuper Tuesday: De tre store sp�rgsm�l og alle de vigtige stater\nSENESTE Internationalt\tP� herberget: Folkevandringen af haitianere tog os p� sengen\nI Schweiz kan de lamme g�\nFlygtninge skal pege og v�lge deres fremtid p� et kort over Frankrig\nStadig mere CO2 i atmosf�ren - et fald har lange udsigter\nRelaterede artikler Super Tuesday i Danmark: Republikanerne er »crazy«\nNu m� Trump smage sin egen medicin\nBernie Sanders-revolutionen ser ud til at fuse ud\nTrump bebrejder �resnegl efter Ku Klux Klan-svar\nTrump v�kker opsigt med Ku Klux Klan-svar\nBeklager, Bernie Sanders-fans - jeres dr�m slutter nok snart\nHillary Clinton fejer Sanders af banen i syden\nHillary Clinton taler de sortes sprog\nTidligere konkurrent overrasker med varm st�tte til Trump\nGiftig tv-debat �bner ny flanke i kampen mod Trump\nTrump har nu en motorvej til sejren\nGrafik: S�dan v�lger amerikanerne deres pr�sidentkandidater


2 din stemme GØR EN FORSKEL Valget 2013 og fremover NRGi s repræsentantskab består af 100 medlemmer. Dette hæfte viser de personer, der sidder i repræsentantskabet pr. 25. april 2013 i valgområde 1. Der er hvert år valg i ¼ af valgområderne. Distrikt H: Aarhus City Havnen. Valgt i 2011, næste valg 2015 Distrikt I: Frederiksbjerg. Valgt i 2011, næste valg 2015 Distrikt J: Vesterbro. Valgt i 2011, næste valg 2015 Distrikt K: Trøjborg. Valgt i 2011, næste valg 2015 Distrikt O: Åby/Åbyhøj/Gjellerup. Valgt i 2011, næste valg 2015 Distrikt P: Viby/Marselis. Valgt i 2011, næste valg 2015 Medlemmerne vælges for en periode af 4 år.\n3 De 4 valgte kandidater i valgdistrikt H: De 6 valgte kandidater i valgdistrikt I: Inger M. Jensen, Bygningskonstruktør Blegdammen 5 III, 8000 Århus C. I kraft af min uddannelse som bygningskonstruktør og mit arbejde på forskellige tegnestuer i Århus kan jeg se vigtigheden af at bruge energivenlige løsninger. Århus Kommunes målsætning om at være CO 2 -neutral i 2030 og min interesse for miljø og bæredygtighed inden for byggeri gør, at min interesse for NRGi s rådgivning i energioptimering af eksisterende byggeri og i nybyggeri er stor. Jeg vil arbejde for, at NRGi fortsat vil prioritere dette område højt. Randi Pisani Mindegade 10, 8000 Århus C Energiselskaberne har indflydelse på udviklingen af energiforsyningen i Danmark. Jeg vil arbejde for, at NRGi understøtter Århus Kommunes mål om at blive vindmøllehovedstad og CO 2 -neutral i Som andelsselskab har NRGi mulighed for med folkelig opbakning at gå foran og medvirke til at skabe nye arbejdspladser inden for vedvarende energi. Andelshaverne skal sikres adgang til grøn strøm og en effektiv og let forståelig rådgivning om energirigtigt forbrug. NRGi har muligheden for at markere sig som et energi- og miljøbevidst selskab, som tænker og investerer langsigtet. Bent Tommy Nielsen, Merkonom Strandparken 27, 2. tv., 8000 Århus C. Efter to perioder i repræsentantskabet er jeg ved at finde ud af arbejdet som repræsentant for ejerne. Nemlig os. Du og jeg, som sammen ejer dette veldrevne og succesrige selskab. Det vil sige, at jeg er klar til engageret at arbejde for, os ejere! Det har været en spændende tid med vækst og stor værditilgang for selskabet. Og selskabet er i dag særdeles velfunderet. Denne værditilgang skal komme forbrugerne til gode. Jeg vil gerne indvælges i repræsentantskabet igen. Min hjertesag er kanalisering af den enorme formue til forbrugerne samt til investering i grøn energi. Lone Jørgensen Ole Rømers Gade 41, 8000 Århus C. Jeg bor i hjertet af Frederiksbjerg. Det har jeg gjort i 15 år, og jeg har været medlem af NRGi s repræsentantskab igennem de seneste 8 år. Jeg vil arbejde for, at vi fortsat er et forbrugerejet elselskab. Det er vigtigt, at vi arbejder hen imod vedvarende energi og en bæredygtig og CO 2 -neutral elforsyning. Bæredygtigheden skal udstrækkes til at tage vare på de humane ressourcer: medarbejderne, der er ansat i NRGi. Vi skal styrke rådgivningen omkring energibesparelser og indgå i udviklings- og forskningsopgaver omkring reduktion i energiforbruget. Mette Winther Nielsen Sct. Clemens Torv 17, 1., 8000 Århus C Ny kandidat, interesserer mig for og arbejder med kunder, samarbejdspartnere og netværk inden for: Miljø, bæredygtighed, CSR, cleantech og alternativ energi. Forståelse for forenings- og organisationsarbejde, hvad angår det faglige og praktiske arbejde, f.eks.: Vedtægter, forhandling, beslutningstagen, samarbejde og skabe resultater i fællesskab. Stem på mig, hvis du vil gøre en forskel som andelshaver i NRGi og ønsker fokus på: Effektiv, miljøbevidst og sikker energiforsyning til tiden, til den rigtige pris og med et højt kvalitets-, service- og informationsniveau for bl.a. den lokale forbruger. Tage Bojsen-Møller Østergade 1, 8000 Århus C. Lang erhvervskarriere i større virksomheder. Medlem af DI s hovedbestyrelse og forretningsudvalg Medlem af ARKE-NRGi s repræsentantskab 1986 og fra 1996 af bestyrelsen. Elsams bestyrelse og Nesa En af fædrene til, at Elsammilliarderne kom hjem til NRGi og ikke blev nationaliseret af DONG. Da NRGi er stærkt overkapitaliseret, arbejder jeg for, at andelshaverne tilbydes en indløsningsmulighed, og indtil da får et skattefrit årligt udbytte på deres elleverance. Er af NRGi udpeget til INCUBA s bestyrelse og kapitalforvaltningsgruppen samt det nye revisionsudvalg. Hans Pedersen, Journalist og Biolog Skt. Pauls gade 40B, 3., 8000 Århus C. NRGi har besluttet at arbejde sammen med Århus kommune om at gøre kommunen CO 2 -neutral. Det har jeg som medlem af repræsentantskabet fokuseret på i de forløbne år og vil fortsat støtte og arbejde for, at det kommer til at gælde hele NRGi s område andelshavere med grøn strøm! I praksis skal dette resultat skabes gennem en kombination af rådgivning om energibesparelser og introduktion af strøm fra vedvarende energikilder. Det er det samme, jeg arbejder med til daglig, som redaktør af OVEs blad Vedvarende Energi & Miljø. Malene Vestergaard, Fuldmægtig Ole Rømers Gade 82, 8000 Århus C. Jeg er 30 år gammel, og jeg bor sammen med min kæreste og vores to små piger. Jeg vil arbejde for, at NRGi fortsat skal være andelsejet, så det er os forbrugere, der træffer beslutning om investeringer og anvendelse af overskud. Jeg vil arbejde for lavest mulige priser for forbrugerne kombineret med grøn energi. Det er ikke ambitiøst nok, at 0,1% af NRGi s el-salg i 2008 var grøn el. Det kan vi gøre meget bedre. NRGi skal bruge sin styrke til både at købe og investere i klimavenlig energi. Jeg vil arbejde for, at økonomi og miljø går hånd i hånd til gavn for både forbrugere og miljø. Jens Myrup Pedersen, Lektor Brammersgade 60, 2., 8000 Århus C. Jeg er 32 år og arbejder på Aalborg Universitet, hvor jeg forsker/underviser i netværksplanlægning. Jeg har siddet i repræsentantskabet og bestyrelsen de sidste 4 år. NRGi skal samarbejde med erhvervsliv og universiteter om at gøre Århus og Østjylland førende inden for energi og it. NRGi skal investere langsigtet og til gavn for området. F.eks. i fibernet, også i Århus. Fart på udrulning af intelligent elnet. Forvaltningen af NRGi s store formue skal understøtte udbygning af vedvarende energi. NRGi skal levere strøm billigt og pålideligt. Det giver værdi for os alle. Vibeke Sandø Fredericiagade 33, 8000 Århus C. Min vision er, at NRGi bliver et selskab, der ligger i front med at levere bæredygtig, vedvarende energi til andelshaverne. Grøn energi ikke blot i ord, også i handling. Et selskab, der koncentrerer sig om distribution/produktion af el til forbrugervenlige priser. Et selskab, der kendetegnes ved åbenhed og gennemskuelighed i sin forretningsførelse, samt ved letfattelige regninger. Jeg er offentlig ansat, har lang erfaring med organisationsarbejde bl.a. i PKA og som fagforeningsformand og tillidsrepræsentant.\n4 De 5 valgte kandidater i valgdistrikt J: De 5 valgte kandidater i valgdistrikt K: Anne Stine Jørck Ringkøbingvej 30, 3. tv., 8000 Århus C Hvordan vi forsyner Danmark med energi er i lyset af klimaforandringerne en utrolig vigtig dagsorden. Jeg ønsker at sidde i NRGIs repræsentantskab for at få endnu mere vedvarende energi for eksempel havvindmøller i Århusbugten og samarbejde med andre foreninger, som kan resultere i nye energi-projekter til gavn for både kunder og miljø. Danmark er af flere blevet udråbt til forgangsland mht. miljø og klima, bl.a. som pilotland for el-biler og med Connie Hedegaard som Klimakommissær. Det skal NRGi hele tiden afspejle med en innovativ tankegang, og det ønsker jeg i høj grad at bidrage til. Niels Korfits Møller Chr. Richardts Vej 1, 8000 Århus C Medlem af repræsentantskabet i perioden Vælger du mig, vil jeg ihærdigt arbejde for forbrugerinteresserne. Jeg støtter, at der udbetales rabatcheck. Netdriften skal have høj forsyningssikkerhed og være forberedt på fremtidens udfordringer med mange decentrale elproducenter herunder vindmøller. Nettet skal være forberedt på at håndtere mange varmepumper og mange ladestationer til elbiler. NRGi skal have en grøn profil i sine kommercielle aktiviteter. Elsebeth Terkelsen Norsgade 17, 8000 Århus C Jeg er uddannet arkitekt og har igennem de seneste 30 år arbejdet med energibesparelser i byggeriet først i By- og Boligministeriet med byfornyelse og renovering, i Tyskland som byggeattaché og som konsulent i Sanerings- og Byfornyelsesselskabet SBS. Nu arbejder jeg på Arkitektskolen Aarhus med efter- og videreuddannelse bl.a. en lang række kurser om lavenergi og passivhusbyggeri. Jeg vil arbejde for, at NRGi fortsætter med at udvikle sit fokus på bæredygtig energiudvikling gennem energibesparelser og vedvarende energiudbygning bl.a. at der bliver etableret en havmøllepark i Århusbugten. Ophelia Achton Nørreport 14, 4. th., 8000 Århus C Jeg er biolog og underviser til daglig på pædagoguddannelsen på Peter Sabroe. Her møder jeg mange mennesker, der bekymrer sig for såvel miljø som velværd. Jeg tror på at man kan gøre noget for begge dele på en og samme gang, derfor stiller jeg op til repræsentantskabet. Jeg stiller op fordi jeg gerne vil være med til at bidrage til en bæredygtig energitænkning i mit distrikt. Jeg vil gerne bidrage til at NRGI bliver kendt for at passe på vores miljø, men også at passe på alle jer andelshavere i form af fornuftige priser og fornuftige muligheder, når det gælder energi. Finn Arler Emil Aarestrupsvej 9, 8000 Århus C Hvem er jeg? Forsker og underviser på uddannelser om etik, planlægning, miljø og bæredygtighed. Hvad vil jeg? Investeringer på energiområdet er langsigtede og kræver fremsyn. Den helt store udfordring i den kommende tid er at udfase de fossile brændstoffer. På den teknisk og økonomisk smarteste måde. Gennem energibesparelser og udbygning af vedvarende energi. Det må være kerneopgaverne for et selskab som NRGi. Både investeringer, tariffer og rabatter må indrettes efter det. Det skal tydeligt fremgå af andelshavernes regninger, at der prioriteres sådan. Besparelser skal kunne betale sig. Ole Bøgh Vinther, Faglærer F. G. E. Rostrups Vej 16, 8000 Århus C. Jeg har og vil fortsat kæmpe forbrugernes ret til gode og konkurrencedygtige produkter i et forbrugerstyret andelsselskab. I NRGI s repræsentantskab har og vil jeg arbejde for en bæredygtig udvikling, der tilgodeser nutidens behov, uden at forringe fremtidige generationers mulighed for udvikling og en værdig natur. Samarbejde med de gode repræsentanter fra Horsens for til stadighed at kunne udbetale rabat til andelshaverne. Inger Marie Just Niels Juelsgade 6. IV, 8200 Århus N Gennem hele mit liv som underviser har jeg været engageret i ulandsarbejde, miljøpolitik og bæredygtighed i vores daglige forbrug. Som beboer og andelsbolighaver gennem mere end 35 år på Trøjborg, er det vigtigt for mig fremover at være med til at påvirke vores lokale energipolitik. Jeg vil støtte arbejdet med at gøre Århus kommune CO 2 - neutral og arbejde for, at det bliver lettere og mere overskueligt med bæredygtigt grøn strøm i praksis for den almindelige forbruger. Det er derfor for mig vigtigt, at NRGi forbliver et andelsselskab. Solveig Munk Mejlgade 91 1.th, 8000 Århus C Mere gennemskuelige fakturaer. El fra vedvarende energikilder. Bevar NRGi som andelsselskab. Som forbruger er det svært, at se på NRGi s fakturaer, hvad det er man betaler for. Dermed også svært at sammenligne med andre selskabers produkter. Fakturaerne må kunne gøres enklere og tydeligere. Vi har et ansvar for vores fælles klode. At fremme produktion af el fra vedvarende, ikke- forurenende, ikke-atomare energikilder er vigtigere end at levere billig strøm. NRGi skal ikke være et A/S selskab. Det skal være et andelsselskab. Det er forbrugerne og ikke kapitalen, der skal bestemme. Lars Peter Jakobsen, Salgsdirektør F. G. E. Rostrups Vej 9, 8000 Århus C. Har gennem de sidste 8 år været med i repræsentantskabet, og jeg vil derfor gerne forsætte med at være den enkelte forbruger s garant for et sagligt og fornuftigt styret selskab, således at det ikke kun er lokale politikere, der prøver at føre deres synspunkter frem, som var det et byråd. Det er vigtigt, at vi beskytter de værdier, der gennem mange år er opbygget i NRGi a.m.b.a., så virksomheden ikke bliver splittet op og ødelagt, der er også brug for fokus og stram opfølgning på de opkøb, der må komme fremover, så NRGi bevares med det formål at tjene virksomheder og borgerne bedst. Jesper Stadil Kjær Aldersrovej 4, St. Tv., 8200 Århus N Som Bygningschef i Musikhuset Aarhus har jeg interesse for energisektoren og stor fokus på energioptimering. Har siddet i repræsentantskabet for NRGi de sidste 8 år, hvor jeg har arbejdet for de ting, jeg mener, et energiselskab skal kunne tilbyde deres kunder. Det gælder om at være en konkurrencedygtig og moderne energivirksomhed, der er synlig i lokalområdet, og som kan tilbyde de produkter som både små og store forbrugere efterspørger bl.a. energi rådgivning, forsyningsikkerhed og fibernet. Dette og meget mere har jeg mod på og lyst til at arbejde videre med efter valget.\n5 De 3 valgte kandidater i valgdistrikt O: De 3 valgte kandidater i valgdistrikt P: Finn Nielsen, Lærer Arnegårdsvej 38, 8230 Åbyhøj. Jeg er uddannet som klejnsmed og lærer og er ansat som lærer ved Ellekærskolen. Jeg har siden 1971 haft min nuværende bopæl. Da jeg har stor interesse i samfundets udvikling, er jeg aktiv som næst-formand i bestyrelsen for socialdemokraterne i Åbyhøj. Hvis jeg bliver genvalgt til NRGi s repræsentantskab, vil jeg fortsat arbejde for: Forsyningsnettet skal bevares som et forbrugerejet andelsselskab. Andelshaverne også fremover får udbetalt bonus. NRGi som en god arbejdsplads for medarbejderne. Et forbrugervenligt/grønt selskab - også for den almindelige/lille forbruger. Ole Ingermann Nielsen, Driftstekniker Tousvej 116, 8230 Åbyhøj Er bosiddende i Åbyhøj siden Udlært auto- og flymekaniker. Jeg er aktiv i politik for Socialdemokraterne i Åbyhøj. Jeg vil arbejde for at NRGi forbliver et forbrugerejet selskab og : - At NRGi aktivt går aktivt ind i produktion af vedvarende energi. - At sikre de små andelshavere i et frit elmarked. - At sikre andelshaverne billig el og varme. - At der udbetales størst mulig bonus til andelshaverne. Martin Mathias Christensen Stadion Allé 48, 2. th., 8000 Århus C Min læretid er aftjent i repræsentantskabet. Jeg vil arbejde for følgende i en ny periode: Den formue, der er skabt af tidligere generationer skal forblive i vores a.m.b.a. til gavn for vore børn og børnebørn. Overskud skal tilbagebetales til os forbrugere hvert år. Vores mange aktiviteter ud over eldriften skal nøje følges og måles. Vi skal levere et overskud på øvrige aktiviteter. Ellers hurtig afvikling. Vores grønne profil skal fastholdes, men der må ikke gå religion i det. Politik skal ud af NRGi. Vi er en forretning. Min baggrund: Elektroingeniør. Arbejdet 35 år som rådgivende ingeniør. Thomas Medom Søndre Ringgade 47, 5. th., 8000 Århus C Jeg er 30 år, arbejder som lærer på Rosenvangskolen og er medlem af Århus Byråd. Jeg genopstiller til repræsentantskabet, fordi jeg mener, at NRGi skal have en grøn profil og være med til at sikre vores fælles fremtid. Vi skal være forberedte på fremtidens udfordringer på energiområdet. I de seneste år er stormene over Danmark blevet kraftigere, og denne tendens vil fortsætte med de store klimaforandringer. Det udfordrer forsyningssikkerheden, og derfor skal der være et stærkt fokus på at sikre netdriften, så vi undgår nedbrud og lange aftener uden strøm. Jeg støtter, at der udbetales rabatcheck. Hans-Jørgen Jensen Ydunsvej 28, 8230 Åbyhøj. Jeg vil fortsat arbejde for, at NRGi forbliver et forbruger-ejet andelsselskab med maksimal indflydelse for andelshaverne. Jeg er arkitekt og har et forlag i Åbyhøj. Jeg er ikke tilknyttet organisationer eller politiske partier. Jeg mener, at NRGi skal fokusere på levering af el til forbrugerne, sikre stor forsyningssikkerhed, hvor kerneydelserne er det primære omdrejningspunkt med netselskabet i centrum. Der skal arbejdes for en grøn profil. Der har før været bestræbelser på at omdanne NRGi til et aktieselskab. En stemme på mig vil være en stemme for et fortsat forbruger-ejet andelsselskab! Søren Kirkegaard Nordborggade 28, 4. th., 8000 Århus C Jeg har og vil arbejde for et NRGi, der fokuserer på kerneforretningen billigst mulig el til andelshaverne. Dette gøres bl.a. ved en kritisk gennemgang af NRGis selskaber og likvidere de, der ikke giver eller har udsigt til at give overskud. Jeg stemte for 100% rabatudbetaling i 2011 og ikke bestyrelsens foreslåede 25%. Vi skal ikke betale for ledelsens fejlslagne satsninger som f.eks. Wupti.com, der gav underskud i 07, 08 og 09 på i alt 48 mio. Yderligere er jeg for en børsnotering af NRGi, da et liberalt marked kan drive NRGi bedre aktierne skal selvfølgelig tilfalde andelshaverne.


Helbred I Danmark har vi et godt sundhedsvæsen med høj patienttilfredshed og behandling af høj kvalitet, som bygger på et grundlæggende princip om let og lige adgang til sundhedsydelser for alle borgere - uanset størrelsen på pungen i baglommen.\nDet betyder også, at du som borger kan forvente behandling af ensartet høj kvalitet, uanset uddannelse og social status uafhængigt af, hvor i landet du bor, og selvfølgelig også uden skelen til, om du er mand eller kvinde. Men ingen patienter er ens. Derfor skal sundhedsvæsenet tilpasse behandlingen og plejen til den enkeltes behov og bl.a. også være i stand til at håndtere tilstande og sygdomsmønstre, som varierer på tværs af køn. Vi taler heldigvis ikke om ’mandesygdomme’ og ’kvindesygdomme’, som vi har tendens til, når det handler om ’kvindefag’ og ’mandefag’ på arbejdsmarkedet. Men nogle sygdomme er kønsspecifikke. Livmoderhalskræft og prostatakræft f.eks. Andre sygdomme kan ramme begge køn, men er hyppigst hos det ene køn frem for det andet – knogleskørhed er et eksempel.\nDe fleste sygdomme kender og skeler ikke mellem kønnene - f.eks. en række kroniske sygdomme som diabetes, KOL, astma m.v., men nogle sygdomme forværres mere hos mænd, fordi kvinder heldigvis er bedre til at kontakte deres læge tidligt i sygdomsforløbet. I løbet af de næste årtier forventer vi en stigning i antallet af borgere med kroniske sygdomme, bl.a. fordi der bliver markant flere ældre borgere. Dels som en følge af, at de store årgange fra efterkrigsårene bliver gamle, dels pga. en generel forlængelse af levetiden, der bl.a. skyldes bedre behandlingsmuligheder i sundhedsvæsenet. For de ældre borgere er det især en udfordring, som forventes at blive endnu større i fremtiden.\nKvinder overtager de dårlige vaner\nSelvom mange af de kroniske sygdomme rammer begge køn, ser vi en ændring i andelen af henholdsvis mænd og kvinder, der rammes af nogle af sygdommene. Det gælder bl.a. lungesygdommen KOL, hvor vi desværre oplever en betydelig stigning hos kvinder. På samme vis har type-2 diabetes tidligere ramt flere mænd end kvinder, men vi ser nu, at sygdommen næsten rammer lige så mange kvinder som mænd. En af årsagerne, vi kender, er, at kvinder har overtaget nogle af mændenes dårlig vaner, bl.a. i forhold til rygning. Forestillingen om, at det kun er mænd som har en usund livsstil, holder derfor ikke mere. Kvinderne bidrager desværre også til, at livsstilssygdomme er i vækst.\nMange med kroniske sygdomme har heldigvis god livskvalitet og funktionsevne i hverdagen. Men kronisk sygdom kan også medføre betydelige menneskelige omkostninger. Dertil kommer, at mange patienter ikke kun har én kronisk sygdom, men to eller flere kroniske sygdomme samtidigt, også kaldet multisygdom. Behandlingen af det stigende antal patienter med kroniske sygdomme kræver, at vi indretter sundhedsvæsenet efter det ændrede sygdomsmønster. Patienter med kroniske sygdomme har ofte behov for indsatser i flere sektorer, kommunale forvaltninger og sygehus-specialer. Med mange kontakter og høj kompleksitet i behandlingen følger behov for sammenhæng og koordination i forhold til det enkelte patientforløb. For patienter med kronisk sygdom, mener jeg, at et af svarene skal være, at behandlingen og rehabiliteringen i stigende grad skal finde sted i det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, i kommunen eller almen praksis og dermed tættere på borgerne.\nPsykisk pressede unge kvinder\nEn stor undersøgelse af danskernes sundhed fra 2013 viste overordnet, at 85,2 procent af befolkningen har et fremragende, vældig godt, eller godt selvvurderet helbred, og godt for det. Men undersøgelsen viste også, at kvinder uanset alder har et dårligere mentalt helbred end mænd. Der er ikke én enkelt årsag til det, men en af forklaringerne kan være, at mange piger og unge kvinder stiller meget store krav til sig selv, og forsøger at leve op til nogle idealer, som er urealistiske og ofte direkte usunde. Det gælder både i forhold til nutidens kropsidealer, og sociale medier, hvor der er 'gået sport i' at vise sin perfekte tilværelse frem. De unges forventninger til sig selv er benhårde, og et voksende antal unge (kvinder) bukker under for presset.\nSom sundhedsminister er jeg meget optaget af at medvirke til at tilpasse og justere rammerne for, at alle danskere – piger og drenge, kvinder og mænd – kan få de bedste muligheder for at leve et liv med fysisk og mental sundhed. Uanset hvor vi er i livet, hvilke forudsætninger, vi har, hvor vi bor, og hvilke personlige præferencer, vi har, skal vi sikre et sundhedsvæsen, der understøtter, at vi kan leve et godt liv.\nEllen Thrane Nørby, Sundhedsminister,


Små og mellemstore virksomheder er vant til hård konkurrence. Men i de seneste år er der dukket en ny ”spiller” op herhjemme, som ikke følger de gængse fairplay-regler. Det er østeuropæiske virksomheder – primært polske - som nu udfører flere og flere opgaver på det danske bygge- og anlægsmarked. Razziaer fra Arbejdstilsynet har afsløret, at omtrent 25 pct. af de østeuropæiske virksomheder ikke har orden i deres papirer. De overholder ikke kravene om at stå opført i Registret for Udenlandske Tjenesteydere (RUT), de betaler ikke skat, moms og sociale bidrag, samtidig med at de overtræder arbejdsmiljøreglerne. Det betyder, at de kan tilbyde arbejdsopgaver til priser, som ærlige danske virksomheder ikke har en chance for at konkurrere imod. Derfor arbejder SMVdanmark for, at der opretholdes en fair konkurrence.\nSMVdanmark følger nøje med i udviklingen på det danske arbejdsmarked, og vi har adskillige gange slået i bordet over for de sidende regeringer for at få skærpet indsatsen imod de ulovlige udenlandske virksomheder.\nSMVdanmark har ikke noget imod udenlandske virksomheder i Danmark. De skal være velkommen til at arbejde Danmark på lovlige vilkår, så der konkurreres på fair vis.\nSMVdanmark står ikke alene i kampen mod de ulovlige østeuropæiske virksomheder. Både på arbejdsgiver og lønmodtagerside er der stor fælles interesse i at komme ulovlighederne til livs.\nSMVdanmark er derfor i tæt dialog med både Arbejdstilsynet, Skat og politiet. Vi mødes regelmæssigt med de pågældende myndigheder og udveksler gensidige erfaringer.


Om os - Kicin • Livstilswebshop til din personlige stil samt delikatesser til enhver smag\nHos Kicin fokuserer vi ikke blot på kvalitetsvarer til rimelige priser, men vi fokuserer samtidigt på at give vores kunder den bedst mulige købsoplevelse.\nVi tilbyder en lang række kvalitetsvarer, du kender fra hele Europa, såsom fransk stel fra Pillivuit, italienske glas fra Luigi Bormioli samt smukt portugisisk keramik fra Costa Nova. Dette er blot for at opliste få mærker blandt mange flere. Du skal derfor ikke frygte, at kvaliteten vil svigte dig.\nHos Kicin mener vi yderligere, at tryghed er af væsentlig betydning, når man beslutter sig for at handle kvalitetsvarer online. For at give dig bedst mulig tryghed, kan vi stolt annoncere med, at vi er godkendt af Tryghedsmærket, hvilket sikrer, at du som forbruger, ikke skal være bange for at blive snydt ved at handle med os.\nTøv ikke med at komme med feedback, såfremt du ønsker noget skal være bedre. Vi ønsker som nævnt altid at give den bedst mulige kundeoplevelse.\nTeamet bag Kicin