Slikkede tallerknen - Landsbyhistorier\n9. september 2007 /0 Kommentarer/Sem /Fortalt af Jens Anker Kjær Laursen/Indsendt af Bent Bjerre Bach\nLige efter min konfirmation fik jeg plads på Sembygård. Lønnen for det første år var 1.100 kr. I virkeligheden var lønnen noget højere, for jeg fik også to får, der blev græsset sammen med Chr. Pedersens egne. Man havde gerne fri hver tredje søndag fra kl. 7.00 – 17.00. Men ofte var det mig, der tog søndagsvagten. Jeg skulle jo alligevel passe mine egne får. De fik gerne to lam hver, som om efteråret kunne sælges for 125 kr. pr. stk. Jeg tjente også lidt på ulden. Den var jo i høj kurs under krigen p.g.a. tøjrationeringen. Det var heller ikke svært at få ekstraarbejde. Om foråret skulle forkarlen og jeg skære 7.000 tørv til Chr. Pedersen om dagen – resten, omkring 3000 stk., fik vi penge for. Senere på året kunne vi tynde og luge roer på akkord, så for den, der ville tjene ekstra penge, var der muligheder. Chr. Pedersen var så dejlig usnobbet. Han spiste altid ”sammel mæ folken” i folkestuen. Det kunne Line aldrig finde på. Christen kunne finde på at slikke sin tallerken, når Line hentede maden ud fra bordet, bare for at tirre hende. Datteren Anna, der var lærerinde i Voldby, kom ofte hjem om søndagen. En søndag, jeg havde vagten, sagde hun, at jeg godt kunne tage fri. Hun skulle nok fodre hestene. Hun glemte det, så da jeg mødte næste dag, måtte jeg stå skoleret for hendes bror, Søren. Når do for løn for’ed, trower do så, det æ mæ, der ska’ pas hejsten?\nI efteråret 1946 kom jeg i lære som smed hos smedemester Østergaard i Mariager. Jeg fik 15 kr. om ugen, men ekstra, hvis der var overarbejde. Heldigvis kunne jeg bo gratis hjemme hos mine forældre. Jeg blev udlært som gammel grovsmed, det har jeg senere i livet haft stor glæde af. Da brygger Svendsen skulle have en ny kassevogn til at transportere sit øl på, var det mig, der smedede akslerne og samtlige hængsler og beslag, inden vognen blev monteret hos karetmageren. Når der var dyrskue, købte Østergaard gerne selvbindere hjem i kasser. De blev kørt over på dyrskuepladsen, hvor de blev samlet af to hold smede. Der var to mand på hvert hold. Hvert hold skulle samle to selvbindere, der som regel var solgt i forvejen, men først skulle leveres til kunden efter dyrskuet Det var hyggeligt, og vi fik en god forplejning, som blev leveret på pladsen af Østergaards datter. Kort efter jeg var blevet udlært som smed i efteråret 1950, blev jeg indkaldt til Prinsens Livregiment i Fredericia. Efter rekruttiden var jeg tre måneder i Vejle, inden vi blev overført til Itzeho, hvor vi var i et halvt år.\nI kraft af min uddannelse kom jeg nok lidt let gennem soldatertiden. Jeg blev udtaget til at passe lejrens oliefyr – herunder kakkelovnene i barakkerne. Det skulle vise sig at være en loppetjans. Jeg skulle tænde op hver morgen kl. 7.00. Det betød, at jeg med lidt held ikke kunne nå at vaske mig og derfor desværre ikke kunne deltage i morgenmønstringen. Om aftenen gik jeg til træsløjd. En af officererne havde købt en flot gammel egetræsspisestue. Den skulle jeg sammen med en anden soldat rense, slibe og lakere. Det var et kæmpearbejde, men flot blev den. Selv lavede jeg den vinter et sofabord med kakler, det var meget moderne på den tid. Da der blev afholdt en prøve, vandt jeg 2. præmien – en sav, en høvl, en bugthøvl og et stemmejern, som jeg stadig bruger. Når vi var udstationeret eller på øvelse, sov vi i telte. Det gav også lidt ekstra arbejde. Jeg skulle lave skydeskiver og smede nye teltpløkke i stedet for dem, vi havde mistet. Det foregik som regel om lørdagen, så kunne jeg desværre heller ikke nå lørdagsmønstringen. Den 25. november 1951 blev jeg hjemsendt fra hæren og to dage senere startede jeg som maskinsmed på Dania. Det var for mig, der var udlært grovsmed, et helt nyt arbejde. Jeg skulle lære at reparere og vedligeholde maskiner. Det krævede lidt omstilling.\nI 1952 blev jeg gift med Ebba. I 1954 søgte jeg og fik arbejde som maskinsmed ved Mariager Banen – privatbanen, der gik mellem Mariager og Viborg. Alle skinnebusser, motor- og transportvogne skulle skilles helt ad og renoveres, når de havde kørt 100.000 km., inden de igen fik lov til at køre på skinnerne. Selv om banen først indstillede driften i 1966, kunne vi godt forudse, at det ville ske, så jeg besluttede at søge nyt arbejde – helst et, der var lidt renere.\nI foråret 1958 besluttede vi at bygge hus. Vi fik en arkitekt til at tegne huset og en tømrer fik 4.500 kr. for at lave døre og vinduer, men ellers stod jeg selv for resten af byggeriet. Det var et meget hårdt år. Huset kom til at stå os i 35.000 kr. Det var også den gang meget billigt. Huset måtte ikke bygges større end 85 m2, fordi vi havde fået et statsgaranteret lån. Vi sikrede os imidlertid, at vi kunne bygge til, hvis det blev nødvendigt. 1966 byggede vi til, så huset blev på 100 m2 og 100 m2 kælder. Nu var der plads til en familie med seks børn. Mens jeg gik og byggede, fik jeg chancen for at søge nyt arbejde. På Sødisbakke søgte man en mand, der bl.a. kunne tage sig af fyret. Jeg mente, det var lige et arbejde for mig Der var 168 ansøgere, men jeg fik stillingen. Det blev nogle gode år med ordnede forhold. Ud over det daglige arbejde fik vi 20.000 kr. om året for at stå til rådighed i vores fritid, hvis der blev problemer med fyret. Af sparehensyn blev den ordning sløjfet i 1990 af den nye chef. Man kunne tjene penge ved i stedet at tilkalde lokale smede. Kort tid efter ordningen var ophørt, gik fyret i stå. Den tilkaldte smed baksede, men kunne ikke få fyret i gang. Til sidst ringede han til mig. Kender man et fyr godt, ordnes den slags ofte let. Fyret kom hurtigt til at køre. Da jeg dagen efter mødte chefen, kom han med en undskyldende bemærkning. Hvortil jeg svarede: Jamen, det er jo også wan te, at a kommer hver daw og sijer godmuen! Han syntes åbenbart ikke, det var morsomt, for han snurrede rundt på hælen og forsvandt.\nI mange år var min hobby mit arbejde. Da jeg i 1993 gik på efterløn, blev mit arbejde min hobby. Jeg har stadig stor fornøjelse af at stå i mit værksted og lave smukke og praktiske ting af jern, som folk kan bruge og synes om.\nHeste der løb løbsk Jeg har ikke fået noget at drikke!


DC Super Hero Girls | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » DC Super Hero Girls\n20/01/2021 | Flixfilm\nSkuespillere: Tara Strong, Nicole Sullivan, Myrna Velasco\nHandling: Superteenagerne Wonder Woman, Supergirl, Bumblebee, Batgirl, Zatanna og Green Lantern håndterer kriminalitetsbekæmpelse, lektier og kærlighed.\nDC Super Hero Girls (Sæson 1) havde premiere på Netflix Danmark den 20. januar, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til DC Super Hero Girls på YouTube.\nSe DC Super Hero Girls på Netflix\nFortæl os hvad du synes om DC Super Hero Girls (Sæson 1) ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at DC Super Hero Girls (Sæson 1) stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame DC Super Hero Girls, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til DC Super Hero Girls er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Konfliktsamtaler i parforholdet. Find en privatpraktiserende psykolog i dit område.\n[nectar_slider location=”Terapiformer” flexible_slider_height=”true” full_width=”true” overall_style=”classic” parallax=”true” slider_transition=”slide” button_sizing=”regular” slider_height=”400″ min_slider_height=”250″ tablet_header_font_size=”31″ tablet_caption_font_size=”20″ phone_header_font_size=”24″ phone_caption_font_size=”16″]\nKonfliktsamtaler i parforholdet\nDet kan nogle gange være svært at håndtere konflikter på en ordentlig og hensigtsmæssig måde. Man er altid to til at kommunikere, også når der intet bliver sagt. Her spiller kropssprog en stor rolle i kommunikationen, og der skal helst være konsistens mellem det man siger og gør.\nHar man svært ved at redde knuden ud, kan det kræve konfliktløsningsteknikker. Det kan dog være svært at huske, når det drejer sig om sensitive emner og man begge er ophidsede og sårbare. En misforståelse kan hurtigt ende i tavshed, fordi man er frustreret over, ikke at blive hørt. Eller man kan have så travlt med at forsvare sine egne meninger eller handlinger, at man ikke kan sætte sig i den andens sted. Det er hverken sundt for forholdet eller de enkelte parter, når der ikke bliver kommunikeret ordentligt. Men der er heldigvis teknikker til at forbedre dette vha. Konstruktiv kommunikation.\nKonstruktiv kommunikation består af følgende:\nÅbenhed og anerkendelse: For at kunne åbne op og tale om konflikterne, må der være en form for tryghed og tillid mellem parterne.\nEmpatisk og aktiv lytning: Lyt når din partner taler, uden at afbryde. Du vil gerne selv have følelsen af at blive hørt, uden afbrydelser – det samme vil din partner.\nHusk at holde pauser: Det er ofte en god ide at holde en pause, når en konflikt optrappes. Her får man tid til at tænke over, hvad der er blevet sagt, samt overveje hvad man ellers mangler at få sagt. På denne måde er man også sikker på, at begge parter får sagt det hele, og dermed mindsker risikoen for at ende i samme konflikt igen.\nUndgå nedvurdering: Overvej dit sprogbrug og kropssprog – vær ikke anklagende, hånende eller aggressiv, da det er en uhensigtsmæssig adfærd, der ikke fører til noget konstruktivt.\nVis respekt og accept: Det er vigtigt at vise din partner, at du forstår deres synspunkt, også selvom du ikke nødvendigvis gør det.\nDet er aldrig rart at snakke om konflikterne, da man åbner sig op og er sårbar. Det er derfor også afgørende, at parterne hverken er trætte eller stressede, for at kunne opnå en konstruktiv løsning. Det er en forudsætning, at begge parter har mentalt overskud til at sætte sig ind i hinandens situation. Derudover er det også vigtigt at indse, at konstruktiv kommunikation ikke er til for at ændre på partneren – men for at forstå hinanden og blive bedre til at løse konflikter, så man hurtigere kan komme videre.


Biodiversitet, flora og fauna og grønt – ikke mindst i byerne\nVi arbejder med fremtidens grønne byrum, med grønne tage, med grønne landskaber og en bæredygtig fremtid. Vi har erfaring med vækst, hvad der er bedst for planter, vi ved en masse om jord og håndtering af frø, men hvad med de levende organismer i naturen?\nHer kommer foreningen ‘Vild-med-Vilje’ ind i billedet – de ved nemlig alt om insekter og levende organismer i naturen. De er biologer og kan bidrage med bla. viden om livcyklus på insekter. Hvilket er vigtigt, da vi meget præcist må kende hvor og hvordan vi skal passe naturen for at biodiversiteten overlever.\nVi samarbejder om eksisterende projekter og kommende. Både med vidensdeling og udførelse af landskaber til glæde for biodiversiteten. Vi vil være vilde med vilje og skabe landskaber, hvor mennesker kan leve, lege og være i…\nLæs mere Vild-med-Vilje her\nFN definerer biodiversitet som: ”Mangfoldigheden af levende organismer i alle miljøer, både på land og i vand, samt de økologiske samspil, som organismerne indgår i.\nBiodiversitet omfatter såvel variationen indenfor og mellem arterne som mangfoldigheden af økosystemer.” Med andre ord er biodiversitet alt liv på jordkloden, herunder dyr, planter, svampe, bakterier og andet levende både på land og i vand


CPH-trafik: Luftfarten stod helt stille i januar\nSe din kurv Check ud\nVi oplever i øjeblikket ekstra travlhed i lufthavnen. Det kan betyde længere ventetid end normalt. Kom derfor i ekstra god tid og vær forberedt med de nødvendige rejsedokumenter. Følg dit fly og få råd og vejledning til din rejse her.\nButikker & Spisesteder\nCPH trafik januar 2021\nSom resten af Danmark står luftfarten helt stille. Januar måned blev den mest stille start på et nyt kalenderår i flere årtier med i gennemsnit blot 132 starter og landinger dagligt i CPH. I januar 2020 var der 617. Regeringens initiativ om et nyt Corona-pas og det nationale vaccinations-program tænder dog et lille lys i Corona-mørket.\nEfter en kort opblomstring i sommermånederne sidste år, hvor passagerantallet nåede op på lige knap 20 pct. af det normale, er trafikken i CPH fra årets start igen nede på et historisk lavt niveau. Blot 174.970 personer gik igennem terminalerne i januar måned, svarende til 8,9 pct. i forhold til samme måned sidste år.\n”Januar har på alle måder været en trist start på året i Københavns Lufthavn, og det ser om muligt endnu mere stille ud i februar, hvor der er nye rejserestriktioner med obligatorisk karantæne og Corona test for alle passagerer, der ankommer fra udlandet,” siger Peter Krogsgaard, , kommerciel direktør i Københavns Lufthavn.\nDet betyder, at alle ankommende skal igennem Falcks testfaciliteter i Finger E og Finger C, før de kommer til paskontrollen. COVID-19 lyntesten er gratis.\nRejs med to pas\nSelvom Corona pandemiens anden bølge har slået bunden ud af luftfartens økonomi, er der ikke umiddelbart udsigt til offentlige støtteordninger som i 2020. Vurderingen er, at krisen foreløbig har kostet op mod 10.000 jobs i dansk luftfart alene – mange af dem i og omkring Københavns Lufthavn.\n”Derfor er brug for hjælp til at genstarte. Her ser vi lysglimt i det Corona-mørke, der har sænket sig over luftfarten i Danmark og resten af verden: dels med udrulningen af det nationale vaccinationsprogram, og ikke mindst med regeringens beslutning om at udvikle et nyt digitalt Corona pas i partnerskab med Dansk Industri, Dansk Erhverv og branchen. Det er en virkelig god nyhed,” siger Peter Krogsgaard.\nÏ første omgang er planen indenfor en måned at udvikle et almindeligt printet pas til erhvervsrejsende. Sideløbende går man gang med at udvikle et digitalt pas til alle danskere. Det forventes at kunne være klar til sommer.\n”Fremtidens rejsende skal huske to pas – det rødbedefarvede og det digitale Corona pas. Det vil skabe tryghed, så vi igen kan begynde at rejse på en sikker og forsvarlig måde uden at tage smitte med rundt i verden. Her er det dog afgørende, at man finder et format, der gør Corona-passet gyldigt og gangbart internationalt,” understreger Peter Krogsgaard.\nLangt færre googler ”Rejser”\nNormalt er januar måneden, hvor danskerne begynder at booke både vinter-, påske- og sommerferie. På Google trends kan man se, at søgningen på ”Rejser” er faldet konstant siden marts sidste år. I juli 2020 var søgningerne det halve – her i januar under 25 procent.\n”Det gode er, at folk trods alt stadig søger på rejser, selvom verden reelt er lukket. Men man kan også se, at mange i januar var ved at give lidt op. Det er helt forståeligt i en usikker verden. Derfor er vaccinerne og et internationalt Corona pas så afgørende for at genskabe trygheden og dermed lysten til igen at planlægge rejser og komme ud og mærke verden,” siger Peter Krogsgaard.\nIndenrigs er ikke helt så hård ramt\nMed de nuværende rejserestriktioner og en hel verden i rød, er det ikke overraskende de europæiske og oversøiske ruter, der er hårdest ramt. Normalt tegner udenrigsruterne sig for 94,5 pct. af trafikken i CPH. I årets første måned var 79 pct. af de få flyvninger til destinationer udenfor Danmarks grænser.\nIndenrigs er ramt mindre hårdt. Det kan ses på top ti over destinationer, hvor ellers suveræne London og en række andre store hubs er overhalet af Aalborg og Rønne, der placerer sig på henholdsvis 1. og 3. pladsen. Dermed tegner de to destinationer for 14 pct. af alle rejsende til og fra København. Det fortæller også historien om, at afmatningen i indenrigstrafikken er knap så voldsom, men alligevel problematisk:\n”Helt generelt er det naturligvis svært at drive en lufthavn, når der stort ingen passagerer er. Men lige nu hverken kan eller tør danskerne rejse. Vi tror dog, at initiativet med det nye Coronapas vil styrke både lysten og håbet, så der er forhåbentlig lys forude for luftfarten, selvom det kan komme til at tage lang tid,” siger Peter Krogsgaard.


Om os / Nyheder og presse / Nyheder før 2017 / Det ér faktisk raketvidenskab\nDet ér faktisk raketvidenskab\nKirkholm laver raketteknologi sammen med FORCE Technology. Kirkholm-ingeniørerne har beregnet og redesignet en nøglekomponent til kontrol af svejsninger i raketdysen til Ariane 6.\nNyheden er taget fra Kirkholm.dk og er også bragt i Jyllands-Posten 17. september 2016.\n"Det er ikke raketvidenskab” er et udtryk, der ofte bruges om noget, der regnes for at være ligetil og nemt. Men i Kirkholm er der rent faktisk tale om netop raketvidenskab, som er en disciplin, der kræver ekspertviden.\nDen anerkendte virksomhed FORCE Technology er med i et europæisk rumprojekt via ESA, Det Europæiske Rumagentur, og deres samarbejdspartnere. Med sine høje teknologiske kompetencer udvikler FORCE Technology et raketdysedesign, som skal bruges til den nye Ariane 6 – en løfteraket til at sende satellitter i kredsløb.\nSelve raketdysen har en diameter på 2,1 meter, hvor den er bredest og er cirka 2,3 meter høj. Den er fremstillet i højtemperaturbestandig rustfrit stål, der er udviklet specielt til formålet. Idet raketten sendes ud i rummet, stiger temperaturen til cirka 3.500° C inde i dysen, og for at holde temperaturen nede benytter man flydende brint som kølemiddel, der løber igennem kanaler inde i raketdysen. Dysen bliver altså udsat for ekstreme belastninger, og det stiller tilsvarende høje krav til svejsningerne.\nRøntgenfotografier kontrollerer svejsninger\nPræcision er et must, og for at sikre, at alle svejsninger er uden defekter, har FORCE Technology udviklet et røntgensystem, som nøje kontrollerer hver enkelt af de op mod 1.400 svejsninger, der findes i hver dyse.\nI kontrolsystemet indgår en gaffelformet konstruktion, som holder røntgenkilde og modtager i præcis position over for hinanden. FORCE Technology har sat Kirkholm til at videreudvikle denne gaffel med fokus på høj stivhed og lethed kombineret med fine tolerancer.\nDesigner Nils Østergaard, Kirkholm, har udformet visualiseringen af raketdysen og den nye gaffelkonstruktion i kulfiber, udviklet af Kirkholm-ingeniørerne udviklet.\nDesign i kulfiber og skarpe billeder\nKirkholm-ingeniør Jacob Fogh Knudsen har stået i spidsen for at beregne og redesigne gaffelkonstruktionen, mens han har fået assistance fra sit bagland. Heriblandt er Jon Svenninggaard, som netop i gang med sin ph.d.-afhandling, der undersøger 3D-delamineringskarakterisering af fiberforstærkede kompositter.\n- Vi kunne se, at der ville være klare fordele ved at udforme konstruktionen i komposit. Den eksisterende struktur var udformet i aluminium, som FORCE Technology er eksperter i. De havde med deres viden presset grænserne for, hvad der er muligt for en konstruktion i aluminium. Vi var derfor fra starten klare over, at vi var nødt til at gå alternative veje og kigge i retning af mere eksotiske materialer i form af kulfiber, forklarer Jacob Fogh Knudsen, og Jon Svenninggaard tilføjer:\n– Det var essentielt, at gaffelkonstruktionen var så stiv som muligt med mindst mulig vægt i forhold til de lastscenarier, den vil blive udsat for. Derfor optimerede vi fibervinklerne, så vi kunne få mest muligt ud af den øgede stivhed, som kulfiber yder.\nI sin nye form er gaffelkonstruktionens stivhed forøget med over 50 % uden vægtforøgelse. Det er en forskel, der gør, at røntgenbillederne af svejsningerne på raketdysen nu kan blive helt præcise.\nOpfindsomhed og engagement\nProgramleder hos FORCE Technology, Thomas Aaboe Jensen, er tilfreds med samarbejdet og venter nu spændt på at modtage den nye gaffel.\n– Samarbejdet med Kirkholm har været spændende og præget af opfindsomhed og engagement. Kirkholm har både påtaget sig designopgaven og produktionen af den nye kulfibergaffel hos en af deres underleverandører. Netop levering af hele løsningen har haft stor betydning for vores valg af samarbejdspartner, siger han.\nI minuttet løber 14 ton brændstof igennem dysen, der kun er i brug i ca. 10 minutter.\nLøfteraketten er en unik maskine, der med et minimum af test skal virke første gang, den er i brug. Sidste fuldskalatest af dysen fandt sted i 2009 med succes.\nDysen skal være kraftig nok til at kunne modstå brændende udstødningsgasser på ca. 3000° C og overføre motorens trykkraft på 150 tons til raketten – det svarer til ca. 6 millioner hestekræfter.


Livet set fra Odense fjord: Adresse Web Service - Del I\nIndsendt af Bedre softwareudvikling og alt andet kl. 8:30 PM\nJesper J sagde ...\nOle Runge sagde ...\nKommunekoden er kun tre cifret.\nAdresserne er opbygget på samme måde i CPR, her kan man hente en komplet vejregister.\nDet skal dog lige bearbejds lidt\nHej Ole, takker.\nKommunekoden er faktisk af typen CPR:AuthorityCode(\nhttp://digitaliser.dk/resource/1042/artefact/CPR_AuthorityCode.xsd ) og består dermed af fire cifre, selv om vi kun har 98 kommuner :-)\nDet kan jeg se er rigtigt.\nMen i praksis er kommunekode tre cifre, grunden til at der er sat fire af i OIO er at Regionskoden også er dækket af definitionen.\nSøren Pedersen sagde ...\nJeg syntes det er et spændende emne du har taget fat i her Kasper.\nSom Ole siger så er der i praksis kun 3 ciffre i kommunekoden.\nJeg kunne sagtens se de fede i at angive identifieren (kommune-kd, vej-kd og husnummer, og derefter kunne vise det på Google Maps.\nSom jeg læser det er dette ikke umiddelbart muligt. Tror godt jeg kunne finde på at bruge en time på at lave en webservice der ville gøre det muligt :) Så kontakter dig nok lige en dag og hører mere omkring det :)


Mette Frederiksen: Snyd i styrelse koster velfærd for os alle - politiken.dk\nStatsminister Mette Frederiksen (S) siger, at hun er tilfreds med de initiativer overfor den mulige svindel i Forsvarets ejendomsstyrelse, som forsvarsminister, Trine Bramsen (S) fremlagde tidligere tirsdag.\nStatsminister Mette Frederiksen (S) siger, at hun er tilfreds med de initiativer overfor den mulige svindel i Forsvarets ejendomsstyrelse, som forsvarsminister, Trine Bramsen (S) fremlagde tidligere tirsdag. Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix\nPolitik 10. dec. 2019 kl. 13.39\nStatsminister Mette Frederiksen (S) er fortørnet over den mulige millionsnyd i Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse.\nDet siger hun tirsdag under statsministerens spørgetime i folketingssalen på Christiansborg.\n»Den, der snyder i den offentlige sektor, tager penge fra vores fælles velfærd«, siger statsministeren.\n»Derfor er jeg glad for, at forsvarsministeren har lagt frem, hvad vi agter at gøre i den sag«, tilføjer hun.\nForsvarsminister Trine Bramsen (S) afholdt tidligere tirsdag et pressemøde, hvor hun redegjorde for sagen og de kommende initiativer, der skal forhindre mere svindel.\nLæs også: Departementschef til minister: Vi havde seks oplagte lejligheder til at fortælle dig om risiko for svindel\nDer skal iværksættes eksterne undersøgelser til at supplere den interne undersøgelse, der allerede foreligger.\nDen har foreløbig medført, at to personer er blevet fritaget fra tjeneste.\nEn koncernstyringsdirektør i departementet bliver desuden fritaget for tjeneste og bliver overført til anden tjeneste.\nWhistleblowers firma afviser anklage i sag om mulig svindel i forsvaret\nHvem vidste hvad? Flere partier kræver advokatundersøgelse i Forsvarsministeriet\nForsvarsminister giver sin departementschef et par dage til at forklare sig\nKampklare politikere er klar til at løbe risikoen for, at Google blokerer søgeadgangen i Danmark


Du får mest ud af kurset i forandringsledelse, hvis du står overfor eller er midt i en forandringsproces. - PDF Free Download\nDownload "Du får mest ud af kurset i forandringsledelse, hvis du står overfor eller er midt i en forandringsproces."\n2 Succesfuld ledelse af forandringsprocesser Reorganisering, besparelser og nye krav om optimering er hverdag for mange. Forandringer sker hele tiden, og de sker hurtigere end nogensinde før. Sjældent er den ene forandring overstået, før den næste er på vej. Men én ting ændrer sig ikke: Forandringsprocesser skal skabe resultater. Evnen til at udføre forandringsledelse er derfor mere og mere i fokus. Det lærer du på kurset, Forandringsledelse, som gør dig i stand til at gennemføre produktive forandringer, der skaber forretningsmæssige resultater. Du får mest ud af kurset i forandringsledelse, hvis du står overfor eller er midt i en forandringsproces. Kurset Hvem deltager? Kurset er for dig, som står midt i eller skal til at gennemføre en forandring, hvor du skal lede andre igennem processen eller støtte andre i at udøve forandringsledelse. Du kan fx være leder, projektleder eller forandringsagent fra en stabsfunktion. Du ønsker værktøjer til at drive en forandringsproces, selvindsigt i din rolle som forandringsleder og en konkret plan for næste skridt i forandringen. På kurset arbejder du med: Teori og øvelser inden for forandringsledelse Forandringens dynamikker og håndtering af modstand Træning som tager afsæt i dine udfordringer og erfaringer Sparring og feedback i forhold til dine konkrete udfordringer Værktøjer og virkemidler til den gode forandringsproces Kobling af værktøjerne til din forandringsproces Udarbejdelse af en handlingsplan for din forandring Kurset\n3 Dit udbytte Du får indsigt i forandringens psykologi og dynamik Du bliver bedre til at identificere modstandsniveauer Du får konkrete værktøjer til at tage lederskab i forandringsprocesser Du lærer at blive bedre til at bevare troværdigheden i turbulente situationer Du får forståelse for hvordan du skaber følgeskab og mening Du lærer hvordan du kommunikerer forandringen Din virksomheds udbytte En leder, der kan navigere sikkert igennem en forandringsproces En leder, der både kan håndtere forandringens psykologi og dynamik Redskaber til at gennemføre forandringsprocesser Højere grad af motivation i organisationen En handleplan for forandringsprocessen Tid, sted og pris Varighed 3 dage Pris DKK ex moms Sted Sjælland Afholdelser - Sjælland Mannaz, Hørsholm 16. mar apr Mannaz, Hørsholm 14. sep okt. 2017\n4 Mannaz, Hørsholm 22. maj jun Mannaz, Hørsholm 20. nov dec Prisen er alt inkl. og dækker over: Før kurset Invitation til 2-timers gratis møde om God læring Under kurset 3 undervisningsdage Max. 16 deltagere Kursusmateriale med relevant teori og øvelser Forplejning under kurset Efter kurset Kursusbevis Få tilbud på et virksomhedsinternt kursus Er I flere, der ønsker at deltage på samme kursus? Vælg et kursus fra vores brede program, og spar penge med et internt forløb i virksomheden. Læs mere og få et tilbud Undervisningsform\n5 Praktisk gennemførelse Selve kurset foregår over 2 sammenhængende, intensive kursusdage, hvor der er fokus på forandringsledelsesteorier, træning på dine egne cases, øvelser og simuleringsspil. Afsættet for træningen er dine egne erfaringer og refleksioner over det teoretiske input. Du får hele tiden mulighed for udvikling, da du gennem forløbet modtager feedback og sparring fra både deltagere og underviser. Efter forløbet er der en opfølgningsdag, hvor du får mulighed for at reflektere over egen praksis, udveksle erfaringer med dine medkursister og bygge videre på de værktøjer, du har trænet, således at dine nye kompetencer styrkes og fastholdes. Hvem møder du? Undervisningen bliver varetaget af et team af erhvervspsykologer med bred praktisk samt teoretisk erfaring inden for ledelse. Du vil derfor møde undervisere, der har stor indsigt i organisatoriske, ledelsesmæssige og psykologiske problemstillinger.


Her er den mest populære tandpasta - Avisen.dk\nHer er den mest populære tandpasta\nVi er ikke til supermarkedernes egne mærker, men vælger "mærkevare"-tandpasta i stedet. (Foto: YouGov)\nDer er to mærker, som danskerne sværger til. Alle andre er langt nede i rækken.\n15. november 2019 06:25\nEn stor undersøgelse, som YouGov har foretaget ved at spørge et repræsentativt udvalg af danskere om deres tandpastavaner, giver en næsten samlet gul førertrøje til Zendium og Colgate.\nUndersøgelserne viser også, at de unge går mindre op i mærket og er mere positive over for supermarkedernes egne tandpastamærker end den øvrige befolkning. Der er også forskel på, hvad kvinder og mænd kommer ned i indkøbskurven.\nColgate og Zendium er de to tandpastamærker, som flest af danskerne kender. Henholdsvis 91% og 88% har hørt om disse mærker. Samtidig overvejer næsten halvdelen at købe enten Colgate (46%) eller Zendium (44%) næste gang, de skal købe tandpasta.\nMålt på overordnet indtryk vinder Zendium (59%) knebent over Colgate (55%), og danske kvinder har en klar favorit, nemlig Zendium som 64% af kvinderne har et positivt indtryk af mod 54% af mændene. De danske mænd har til gengæld et lige så godt indtryk af Colgate som af Zendium (54%).


Arbejdstilsynet får bedre muligheder for at rejse straffesager om asbest | Fagbladet 3F\n18. maj 2022 - 17:00\n- Det lader til, at politikerne har lyttet til vores ønsker og krav, siger tømrer Rikki Hansen (th), der her hilser på beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S) i forbindelse med et tidligere samråd om asbest i Folketinget.\nArbejdstilsynet får bedre mulighed for at rejse straffesager mod arbejdsgivere og bygherrer, der ser stort på reglerne om asbest og deres ansattes liv og helbred.\nRegeringen og et bredt flertal i Folketinget har indgået en ny aftale, der skal styrke indsatsen mod asbest, som 36 år efter, at det blev forbudt at anvende, stadig er årsag til flest arbejdsbetingede dødsfald i Danmark.\nLÆS OGSÅ: Hvorfor er asbest så farligt?\nI dag har Arbejdstilsynet svært ved at gribe ind over for asbestsyndere, hvis de ikke bliver grebet på fersk gerning. Men fremover får tilsynet mulighed for at træffe afgørelser og give påbud, selvom asbestarbejdet ikke længere er i gang, når tilsynet kommer på besøg. Desuden lempes kravene til at føre bevis i grove sager om asbest.\n- Det lyder rigtig, rigtig godt, siger tømrer Rikki Hansen, der på egen krop har oplevet problemerne med asbest.\nDet skete, da en byggeleder snød med en asbestprøve og udsatte Rikki Hansen og hans sjak for de potentielt livsfarlige fibre, der hvert år koster over 300 danskere livet.\nFagbladet 3F · Asbest bliver ved med at dræbe og kommer til at gøre det mange år endnu\n- Arbejdstilsynet har manglet muskler til at gå efter de brodne kar. Der har været frit lejde til at udsætte ansatte i byggeriet for asbest og “overlagt mord”. Jeg er glad for at høre, at det nu bliver ændret, siger Rikki Hansen.\nMinister: Et vigtigt skridt i kampen\nBeskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S) betegner den nye aftale som et vigtigt skridt i kampen mod, at håndværkere og andre bliver udsat for asbest.\n- Men kampen slutter ikke her. Til efteråret fortsætter det vigtige arbejde, når jeg indkalder Folketingets partier til forhandlinger om en ny arbejdsmiljøaftale, siger Peter Hummelgaard.\nArbejdsmiljøordfører Anne Honoré Østergaard (V) understreger, at asbest stadig er et alt for stort problem i byggebranchen.\n- Med de nye tiltag sætter vi både ind for at forebygge skader gennem dokumentationskrav og oplysningsindsatser, ligesom vi giver Arbejdstilsynet bedre muligheder for at drage de virksomheder, som bryder reglerne, til ansvar, siger hun.\nAsbest på skoleskemaet\nSom en del af den nye aftale skal det også undersøges, om asbest skal være et selvstændigt undervisningsområde på erhvervsuddannelserne.\nHer var mange af de unge slet ikke født, da det i 1986 blev forbudt at anvende asbest herhjemme. Derfor kan deres kendskab til det mineralske materiale, og hvor de kan støde på det i deres fremtidige job, være begrænset.\nTømrere får erstatning efter udsættelse for asbest\nMinister: Det er rent ud sagt noget svineri\nStyrket indsats mod asbest\nRegeringen og et bredt flertal i Folketinget har indgået en aftale om en række nye initiativer mod asbest. Blandt andet:\nBedre vejledning i tilstandsrapporter ved boligkøb og bedre information om asbest til forbrugere og ansatte i byggebranchen ved et hussalg, så sælgers kendskab til asbest i boligen fremgår.\nArbejdsgivere forpligtes til at sende en protokol til ansatte, der har arbejdet med asbest.\nArbejdstilsynet får mulighed for at træffe afgørelse i visse asbestsager, selvom arbejdet ikke længere er i gang, når tilsynet kommer på besøg.\nDer lempes på kravet til beviser i sager om grove overtrædelser af asbestreglerne.\nDet skal undersøges, om der er behov for en autorisationsordning for virksomheder, der arbejder med asbest.\nDet skal undersøges, om asbest skal være et selvstændigt undervisningsområde på erhvervsuddannelserne.


Stor uvidenhed om mælk til små børn - Fagligt Selskab for Sundhedsplejersker\nForside - Arkiv - Stor uvidenhed om mælk til små børn\nKun 7 pct. af institutionslederne ved, hvor meget mælk de små børn bør have i løbet af dagen i børnehaven. Den manglende viden er værd at være obs på i dialogen med børnehaverne, mener Dorte Fischer, næstfor-mand i Fagligt Selskab for Sundhedsplejersker og sundhedsplejerske i Rudersdal Kommune. Hun hilser in-formationskampagne velkommen.\nDet er syv år siden, at Fødevarestyrelsen første gang anbefalede 1,5 dl mælk i løbet af en institutionsdag til børnehavebørn, og aldrig har der været så stor interesse for børns sundhed hos forældre og pædagoger. Alli-gevel viser analyser, at angivelsen af mælk slet ikke har bundfældet sig.\nMangel på viden i børnehaverne\n”Desværre kommer det ikke bag på mig, at børnehaverne ved så lidt om mælk til børnene. Jeg oplever, at når vi som sundhedsplejersker kommer ud i børnehaverne, så bliver vi ofte spurgt til råds om mælk og det gode måltid. Sidste gang jeg deltog på konferencen ’Sunde Børn’ for pædagogerne måtte jeg også forklare de gode mælkevaner helt fra bunden,” siger Dorte Fischer.\nHun mener, at baggrunden er, at mælk og måltider fylder meget lidt i pædagoguddannelsen, og det køkken-personale, der tidligere var i køkkenet er ofte spare væk.\n”Der er skåret helt ind til benet, og når den nødvendige viden ikke er til stede, så er det nemt at spare mæl-ken væk til fordel for fx en halv pædagogmedhælper. Det bekymrer mig,” siger Dorte Fischer.\nNy analyse – mælken i børnehaven\nI en ny analyse fra Voxmeter siger knap hver femte forælder, at deres barn sjældent eller aldrig får mælk i børnehaven. Det er et tal, som står i kontrast til, at 85 pct. af forældrene mener, at mælk er vigtig for deres barns sundhed og opvækst. Faktisk er det under 2 pct., der mener det modsatte.\n”Hver dag må institutionerne prioritere. Når mælken bliver valgt fra ude i børnehaverne er økonomien en af forklaringerne. Her kunne det være rigtigt godt, hvis mælken til børnene var skrevet ind i kommunernes cen-trale kostpolitik. Det er den f.eks. i Rudersdal kommune, hvor jeg arbejder som sundhedsplejerske, men langt fra i alle kommuner,” siger Dorte Fischer.\nDorte Fischer finder det relevant, at mælken til de små børn i højere grad kommer på dagsordenen. Hun kunne godt tænke sig, at der i pædagoguddannelsen kom mere fokus på kost og mælk, og at fødevaremyn-dighederne fx lavede temaeftermiddage om emnet. Endelig kunne hun ønske sig, at det blev et emne ude i kommunerne, når der skal diskuteres og besluttes kostpolitik og sættes penge af.\n”Det er så ærgerligt, at der bliver skåret mere og mere ned på mælken og det gode måltid i børnehaverne, fordi begge dele er så vigtig for børnenes udvikling og læring,” siger Dorte Fischer.\nMejeriforeningen søsætter nu en informationskampagne for at gøre opmærksom på de 1,5 dl mælk til børne-havebørnene hver dag.\n”Informationskampagnen falder på et tørt sted. Det er vigtigt, at der er et solidt og godt kendskab til gode og sunde spise- og drikkevaner i børnehaverne,” siger Dorte Fischer.\n1 + 1 + 1 giver mening\nDorte Fischer hører ofte argumentet om, at børn jo får mælk derhjemme og ikke behøver det i børnehaven.\n”Der er imidlertid god grund til at holde faste i mælk i børnehaven. Små børn kan nemlig have svært ved at nå at få det daglige indtag derhjemme til morgenmad og aftensmad. Derfor giver 1 + 1 + 1 god mening: et glas mælk morgen, middag og aften,” siger Dorte Fischer.\nDorte Fischer, næstformand i Fagligt Selskab for sundhedsplejersker, tlf.: 61 46 31 54, mail: dortefi-scher@fs10.dk


Ferieboliger og lejligheder i Vilnius, Litauen – HotelsCombined\nFerieboliger i Vilnius, Litauen\nSøg efter og sammenlign ferieboliger i Vilnius, Litauen, på hundredvis af rejsesites, og spar tid og penge\nBilligste ferieboliger i Vilnius, Litauen\nVis alle 1.082 hoteller\n1,6 km fra bycentrum, Vilnius, Litauen\nBeliggende midt i byen giver Old Town Trio Apartments dig let adgang til Vilnius shopping, sightseeing og underholdning. Det omfatter gratis trådløst internet på alle offentlige områder, døgnåben reception og concierge.\nFakta om overnatning i Vilnius\nHvor meget koster en feriebolig i Vilnius?\nFerieboliger i Vilnius koster 367 kr./nat i gennemsnit. Du vil dog opleve, at priserne varierer alt efter hvad tid på året, du vælger. maj er for eksempel den dyreste måned at booke feriebolig i Vilnius i, og november er ofte den billigste måned at booke i. Vores brugere har for nyligt fundet ferieboliger for 142 kr./nat, hvilket på nuværende tidspunkt er den billigste pris. Husk på, at vi anser alt til 288 kr./nat eller derunder som en god pris.\nOld Town Trio Apartments er den feriebolig i Vilnius der er tættest på Lufthavn: Vilnius, som ligger i en afstand af 4,5 km.\nHvilken del af Vilnius er bedst at bo i?\nSenamiestis er den bedste del af Vilnius at bo i baseret på vores brugerdata. Ud af alle vores brugere, der ledte efter ferieboliger i Vilnius, søgte 97% af dem efter overnatning i Senamiestis-området i det seneste år. Kesminta Apartments er den mest populære feriebolig i Senamiestis-området i Vilnius.\nEr der nogen ferieboliger af typen Motel i Vilnius?\nHvis du gerne vil booke en feriebolig i Vilnius i kategorien Motel, har du 3 at vælge imellem. Vi anbefaler, at du kigger på Motel Paradise, da den i øjeblikket er den mest populære Motel blandt vores brugere.


Ichi - Kjole - IH Stripy Dress - Skyway\nBlå er håbets farve, og denne søde kjole er fra ICHI. Kjolen er med flæsedetaljer, som giver den et feminit og pænt look. Kjolen er med indsnit ved brystet i siderne. Kjolen har en smule peplum-effekt ved skirtet, der aldrig går af mode. Kjolen er med skjorte-krave og har gennemgående knapper ned til hoften. Kjolen er oversize, men størrelsessvarende. Style både kjolen med en høj hæl eller sæt et par fede rå sneakers til.\nStyle den til alt\nStyle: 20109013 skyway


Eksperter advarer: Super-insekter vil dræbe hvert tredje sekund, hvis ikke vi gør noget - NU! | Magasinet M!\nEksperter advarer: Super-insekter vil dræbe hvert tredje sekund, hvis ikke vi gør noget - NU!\nEn gruppe eksperter påpeger i kritisk konklusion, at antibiotika-resistente super-insekter hurtigt kan gøre ende på millioner af menneskeliv inden for få år. Men eksperterne har en løsning.\nHvert år dør flere end 700.000 mennesker verden over blandt andet som følge af stik og bid fra diverse inficerede super-insekter.?\nOg det tal kan meget vel være nået op på vanvittige 340 millioner dødsfald i 2050, har analyseinstituttet RAND og revisionsfirma-sammenslutningen KPMG regnet sig frem til. Et tal, der svarer til tre dødsfald i sekundet. Fra nu af!\nÅrsagen til, at flere og flere dør, og at endnu flere vil dø i fremtiden, er, at masser af mennesker er modstandsdygtige over for mange af de antibiotika, der findes på markedet i dag. Med andre ord er de forældede. Derfor slår de ikke potentielt livstruende infektioner ihjel, som menneskene får fra blandt andet super-insekter. Alligevel får inficerede mennesker gang på gang den ubrugelige antibiotika, og det gør dem blot resistente over for andre antibiotika. Det skriver BBC.\nDen slags skal der sættes en effektiv stopper for en gang for alle. I hvert fald hvis man spørger Jim O'Neill, britisk minister og økonom. Sammen med en række eksperter har han for nyligt udarbejdet den antibiotika-kritiske evaluering Review on Antimicrobial Resistance.\n"Vi er nødt til at informere på forskellige måder over hele verden, hvorfor det er vigtigt, at vi stopper med at bruge antibiotika, som er det slik. Hvis vi ikke løser problemet nu, så ryger vi ind i en mørk tidsalder, hvor rigtig mange mennesker vil dø," siger O'Neill ifølge BBC.\nAf evalueringen fremgår det blandt andet, at der verden over er behov for at sætte milliarder af til forskning i ny, virkningsfuld antibiotika. Ministeren har sammen med sine eksperter lavet en liste med en række forslag til, hvordan antibiotika-problematikken kan løses bedst muligt.\nForslags-punkter i rapporten:\n- En snarlig og stor, global kampagne, der skaber opmærksomhed på risiciene ved antibiotika, som folk ikke er klar over.\n- Etablering af en 13 milliarder kroners Global Innovation Fund, der skal finansiere research af ny antibiotika.\n- Forbedret adgang til rent vand, elektricitet og renere hospitaler for at forhindre infektioner i at sprede sig.\n- Reducere den unødvendigt store brug af antibiotika i landbruget inklusive forbydelse af de antibiotika, som er særligt skadelige for mennesker.\n- Forbedret opsyn med spredningen af resistente lægemidler.\n- Belønne medicinal-virksomheder med 6,5 milliarder kroner for hver ny og virkningsfuld antibiotika, de opdager.\n- Økonomiske incitamenter til at udvikle nye tests for at forhindre antibiotika i at blive givet, når det alligevel ikke virker.\n- Fremme brugen af vacciner og alternativer til narkotika.\nAf evalueringen Review on Antimicrobial Resistance fremgår det desuden, at regeringerne i de forskellige lande skal finansiere antibiotika-gildet ved tage en lille del af de respektive sundhedsbudgetter. En anden finansieringskilde kan være at påføre farmaceutiske virksomheder ekstra skatter, hvis de ikke investerer i research af antibiotika.\n"Vi har udarbejdet nogle ret udfordrende anbefalinger, som kræver, at alle kommer ud af deres tryghedszone, for hvis vi ikke gør noget, kan vi ikke løse problemet," siger Jim O'Neill.\nMen udfordringen med blandt andet at finde nye antibiotika kan blive stor. Måske for stor. Ifølge BBC er der nemlig ikke blevet opdaget nye antibiotika siden 1980'erne.\nSamtidig er alle ikke lige store fans af O'Neills planer. De møder blandt andet kritik fra Læger Uden Grænser.\n"O'Neills rapport foreslår betydelige nye investeringer for at overkomme fiaskoerne i den farmaceutiske research og udvikling, men forslagene garanterer ikke nødvendigvis adgang til hverken eksisterende værktøjer eller kommende nye produkter," siger Doktor Grania Brigden i Læger uden Grænser.\nSamtidig mener doktoren, at rapporten tilskynder højere priser på antibiotika frem for at overvinde dem.


Gaspra — vejret ved måned, vandtemperatur\nVerden Resorts Lande Rusland Gaspra\nDen gennemsnitlige maksimale daglige temperatur — 26°C August. Gennemsnitlig maksimal nattemperatur — 21°C August. Den gennemsnitlige minimale daglige temperatur — 2.4°C i januar. Den gennemsnitlige minimale nattemperatur — 0.8°C i januar.\nGennemsnitlig maksimale temperatur af vandet — 25.3°C fast August. Den gennemsnitlige minimumstemperatur på vandet — 8.5°C fast Februar.\nMaksimal nedbør — 103.1 mm Det blev indspillet Juli. Mindste nedbør — 25.5 mm Det blev indspillet April.


Find Mywalker på rehaps - køb og salg af nyt og brugt | rehaps\nKrykker, stokke og gangstativer\nGangvogne og ståstøtter\nHer i kategorien finder du hjælpemidler, der kan yde ekstra støtte til at komme op at stå og/eller til at komme op at gå.\nStåstøttestativer betegner de hjælpemidler, der gør det muligt for såvel børn som voksne med manglende stående funktion at komme op at stå.\nGangvogn er den brede betegnelse for de hjælpemidler, der gør det muligt at bevæge sig frit og sikkert rundt selv trods stærkt nedsat gangfunktion.\nStåstativ og ståstøtter\nFor børn som voksne der ikke har en selvstændig stående funktion, giver et ståstativ mulighed for at komme op i stående stilling. For mange der sidder fastlåst i en kørestol hele dagen, er det rart at komme op og blive strakt ud i et ståstøttestativ. Tillige har det en positiv effekt på kroppens funktioner at komme op i stående stilling - og vægtbæring over de store led styrker knogler og muskulatur.\nDen stående stilling muliggør også forskellige typer af aktiviteter, som ikke er mulige fra siddende stilling. Og ikke mindst giver den stående stilling følelsen af at komme i øjenhøjde med sine omgivelser.\nStåstøttestativet anvendes, når der ikke er et gangmønster og du kan med fordel se efter hjælpemidler med betegnelser som:\nStåstativ med drivhjul\nMultifunktions stol er en arbejdsstol og ståstativ i ét.\nEn gangvogn er et hjælpemiddel til børn, unge og voksne der har et gangmønster eller, hvor det vurderes, at der kan opnås et gangmønster. Jo tidligere man bliver stimuleret til et gangmønster, jo større mulighed er der for at opnå hel eller delvis gangfunktion.\nGangvogne fås med mulighed for hel eller delvis vægtbæring i form af et sæde eller en støttemulighed.\nEr det en gangvogn uden sæde og med god plads og frihed til bevægelse du søger, er det et gå-stativ, du skal se efter. Et gå-stativ er et åbent stativ, der minder om en rollator.\nGangvogne og gå-stativer kendes mest under produktets navn og du kan med fordel se efter navne som:\nEller se efter:\nVær opmærksom på at det er vigtigt at kende brugerens behov og ressourcer før de positioneres i stående stilling. Udredning af fagperson før anvendelse af ståstøtter og gangvogne anbefales.\nAndre ganghjælpemidler med ekstra støtte\nRaceRunner er en gå/løbecykel uden pedaler, som styres med armene og som gås eller løbes frem – støttende til en saddel.\nRaceRunner fås til alle aldersgrupper og som ekstraudstyr kan købes forskellige kropsstøtter, armstøtter, bælter etc. Racerunnere er til leg, sport og mobilitet.\nRacerunning, Frame running eller bare racerløbere betegner den atletisk disciplin for handicappede atleter. Vil du vide mere om racerunning, kan du se mere her på parasport Danmarks hjemme https://parasport.dk/\nGangborde og talerstole har enten et støttebord eller en underarmsstøtte, oftest i form af et polstret underlag der støtter foran og til siderne. Gangbordene er højdeindstillelige, har 4 hjul og skubbes frem. Billigste er de manuelle/hydrauliske gangborde og dyrest er de elektriske modeller.\nGangstativ er en ramme som løftes under gang. Gangstativer giver god støtte til stabilitet og balance under gang. Gangstativet eller gangbukken, som nogle kalder det er velegnet til korte distancer og bruges fortrinsvis indendørs. Du finder gangstativer her:https://rehaps.dk/c/mobilitet-og-forflytning/ganghjaelpemidler/krykker-stokke-og-gangstativer


Messerschmidts angreb på den danske arbejder | Information\nDF støtter det uregulerede marked og den stærkes ret i EU\n- ikke et socialt Europa, der understøtter de nationale velfærds-samfund og arbejdsmarkeder, mener SF's Emilie Turunen.\nIkke siden en fisketur i de norske fjelde har jeg set en torsk sprælle så meget, som Morten Messerschmidt (DF) gør i sit indlæg i Information (16. oktober). Messerschmidt har gjort sig skyldig i ved flere lejligheder at støtte regeringens angreb - gennem EU - på basale lønmodtagerrettigheder, såsom ordentlig arbejdsmiljø og et loft over ugentlig arbejdstimer. Det er ikke nemt at forsvare og hold op, hvor Messerschmidt spræller, når han bliver konfronteret med det - selv Erich Honecker bliver brugt som røgslør for DF's åbenlyse angreb på den danske arbejder.\nDet er et faktum, at det koster arbejdspladser i Danmark og undergraver det danske arbejdsmarked, hvis man i Polen, Letland eller Tyskland kan arbejde helt op til 65 timer om ugen på langt ringere arbejdsvilkår. Virksomheder søger automatisk derhen, hvor der stilles de slappeste krav. Det er unfair konkurrence til stor skade for Danmark, hvor vi har arbejdet hårdt for høje krav til arbejdsvilkår og arbejdsmiljø.\nDerfor er vi nødt til at have nogle fælles minimumsregler i EU - f.eks. en maksimal arbejdsuge på 48 timer, som venstrefløjen har foreslået - hvis ikke eksempelvis det danske arbejdsmarked skal undergraves.\nMesserschmidts sludder om, at det vil skade forhandlingsretten og fagforeningerne i Danmark holder ikke. De danske fagforeninger støtter minimumsregler for arbejdsmiljø og arbejdstid i EU, fordi det netop er med til at sikre den danske model på arbejdsmarkedet. De ønsker ikke - ligesom DF åbenbart gør - at de danske arbejdspladser bare skal flytte øst på.\nLovgivning på arbejdsmarkedsområdet er i øvrigt ikke noget nyt i Danmark. Vi har jo f.eks. en arbejdsmiljølov - er Messer-schmidt også imod den?\nDengang sagen blev drøftet i Folketingets Europa-udvalg, fremhævede Messerschmidt selv, at forslaget fra Kommissionen underminerede det danske overenskomstsystem og indeholdte forringelser af lønmodtagernes sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold. Men det var inden Messerschmidt blev banket på plads af ledelsen i DF.\nRegeringen havde udsigt til at komme i mindretal med deres støtte til arbejdsuger på helt op til 65 timer. Og da mandatet skulle gives, kunne Messerschmidt 'desværre' ikke være til stede - hvilket betyder, at man støtter regeringens linje.\nDF støtter dermed det uregulerede marked og den stærkes ret i EU - ikke et socialt Europa, der understøtter de nationale velfærdssamfund og arbejdsmarkeder. Det er fair nok, men kan Messerschmidt så ikke bare sige det lige ud?\nEmilie TurunenErich HoneckerMorten Messerschmidt\nDansk FolkepartiFolketingetSocialistisk FolkepartiEU\n22. oktober, 2009 - 10:05\nTurunen, det, du foreslår, er fascisme.\nHvorfor skal politikerne bestemme hvor meget jeg må arbejde? Jeg har i perioder, 100 % frivilligt, arbejdet mellem 60 - 70 timer om ugen, er jeg så kriminel fordi jeg kan lide mit arbejde? Det mener Messerschmidt ikke, det mener du, Turunen! Og for resten hvor meget arbejder du selv? Næppe mindre end 48 timer om ugen.\nDet er da topmålet af hykleri at du som politiker arbejder mere end 48 timer mens du kæmper for at befolkningen ikke må arbejde lige så meget som dig.\n22. oktober, 2009 - 10:40\nNu har vi også 37 timer arbejdsuge i danmark, og det betyder ikke at man ikke kan arbejde mere.. men hvis man gør det, jamen så skal man self også have mere for det (ekstra time betaling og lign) men hvis den i stedet er 65 timer, eller slet ike har nogen max ja så er det meget skævt for konkurrencen.. der er sku ikke nogen der vil forbyde nogen at arbejde over, men bare sørge for at de får betaling får det..\nHvis du kan lide at arbejde 60-70 timer om ugen, skal du da bare gøre det. Din løn afspejler vel så dette; jeg går ud fra du får overarbejdstids-betaling eller lign. for de ekstra timer eller måske er du en af dem, som har en kontrakt uden højeste arbejdstid (som mange chefer i det her land jo har).\nEmilie taler ikke om sådanne nogle som dig; hun taler i stedet om den fabriksarbejder fra Velfac f.eks. som lige er blevet fyret, fordi ledelsen lige mener, at det er billigere at lave vinduer i Ungarn eller Polen. Netop fordi a) lønnen er lavere og b) man kan arbejde længere og c) miljø-kravene er slet slet ikke så hårde som de er i Danmark.\nFakta er at mange mennesker allerede i dag bliver syge af f.eks. nat-arbejde, lager-arbejde, eller fabriks-arbejde pga. ensidige gentagne bevægelse, som giver sygdomme i bevæge-apparatet.\nMen se, det bryder den borgerlige regering sig slet slet ikke om at høre; de vil hellere tale om cigaretter og øl, og vores eget ansvar for vores sundhed. Og det er også fint nok, til en vis grænse. Det hjælper bare ikke noget, hvis man ikke også gør noget ved det problem, som hedder nat-arbejde f.eks. eller ensidige gentagne bevægelser.\n22. oktober, 2009 - 10:48\nJeg vil takke Emilie Turunen og Information for at lægge spalteplads til denne vigtige debat om minimumsregler for arbejdsforhold i EU.\nDerudover vil jeg takke for oplysningen om hvordan Messerschmidt slap fra at stemme sammen med regeringen for et forslag som Messerschmidt og DF ellers påstår at være imod. Håber at vælgerne får belyst flere eksempler på DFs sigen et i festtalerne og stemmer det modsatte i Folketinget.\n22. oktober, 2009 - 11:19\nHvad er Messerschmidts kommentar til den her historie? Eller bruger Jomfrumation ikke at bede om reaktioner fra den, der bliver angrebet?\n22. oktober, 2009 - 11:26\nTjah! Når den sidste barbershop er udflaget, er det for sent at nationalisere…\n22. oktober, 2009 - 12:36\nDer røg det røgslør som DF har lagt ud om at de i virkeligheden er de "Rigtige SocialDemokrater".\n22. oktober, 2009 - 13:12\ntil Jens Hansen.\n"der er sku ikke nogen der vil forbyde nogen at arbejde over"\n- Jo det er der faktisk, i EU kæmper venstrefløjen for at INGEN må arbejde mere end 48 timer om ugen, selvom de fleste politikere arbejder langt over 50 timer om ugen, hyklere. Så derfor er jeg kriminel fordi jeg kan lide mit arbejde? Latterligt.\n"Emilie taler ikke om sådanne nogle som dig; hun taler i stedet om den fabriksarbejder"\n- Nej men hendes forbudsiver rammer mig og mange andre. Der er absolut ingen der tvinger fabriksarbejderen til at gå på arbejde på fabrikken, hvis han/hun mener det er for hårdt, kan personen skifte arbejde eller uddannelse. Endvidere er outsourcing med til at gøre varer billigere og bedre, at fastholde arbejdspladser med regide arbejdstimeregler og politiserende lovgivning vil aldrig virke og kun betyde at Danmark og EU blive endnu fattigere.\n22. oktober, 2009 - 14:57\nHva fanden, politikere arbejder da ikke, de lader som om! Og de er gode til det!\n22. oktober, 2009 - 15:09\n"Ikke siden en fisketur i de norske fjelde har jeg set en torsk sprælle så meget" skriver Emilie Turunen.\nDette er en ganske interessant observation, for normalt lever torsken i saltvand, og på bunden af have som Nordsøen og Østersøen. Er det noget med klimaet?\n22. oktober, 2009 - 15:15\nKarsten Aaen, du skriver om nat-arbejde og ensidige gentagne bevægelser. Ville det være i orden, hvis det var gensidige bevægelser?\n22. oktober, 2009 - 15:27\nJeg skal ikke kunne udtale mig om hvor mange torsk der findes i de norske fjelde, men det er vel ikke mere absurd end det MM siger.\n22. oktober, 2009 - 16:47\n@ Ole Gerstrøm.\nFaktisk så KAN man fiske torsk fra et fjeld.\nNorge har nemlig en del af de der stykker vand som kaldes fjorde.\nOg mange steder går fjeldene direkte ned i fjordene. ;-)\n22. oktober, 2009 - 18:03\nMig bekendt er der ingen lovgivning om arbejdstidens længde i DK, - den slags afgøres mellem arbejdsmarkedets parter via overenskomst.\nProblemet er, at vores arbejdsmarkedsforhold er ret enestående, og at mange andre EU-lande har lovgivning om f.eks. arbejdstid, mindsteløn, osv.\nPå sin vis er MM på det rigtige spor med sin demagogi om, at det vil skade den danske arbejdsmarkedsmodel hvis der pludseligt lovgives på områder der traditionelt fastlægges ved overenskomst.\nNår jeg alligevel ikke rigtig tager MMs forsvar for gode varer, skyldes det flere ting: for det første er DF aldrig sene til at kæfte op hvis de har en sag de tror der er stemmer i, men her kommer forsvaret fra MM først efter at der er blevet "sladret" om hans stemmeafgivning. For det andet, så kan det næppe skade vores overenskomstprincipper omkring arbejdstid hvis der blev fastlagt en øvre grænse der ligger langt ove den danske de facto grænse. Og for det tredie, så har MM mig bekendt ikke forhørt sig om hverken fag- eller arbejdsgiverforeningers holdning, før beslutningen blev truffet.\nMen egentlig er det vel godt at sagen er kommet op, for LO bør vel komme med nogle klare principielle meldinger om, hvordan de mener at Danmark skal forholde sig til at EU-lovgivning kan komme i konflikt med den danske "flexicurity-model".\n22. oktober, 2009 - 23:27\nSelvfølgelig svigter Messerschmidt os danskere. Det har han lært af Dansk Folkeparti. De har også svigtet pensionister , selvom DF siger noget andet.\nMen nu står det helt klart DF er ikke " det rigtige socialdemokreati" DF og MM er intet . DF kan intet. DF har ingen politik. Hvordan vil DF få os ud af krisen. DF har intet svar.\nAlle dem der stemte på MM er blevet snydt så vandet driver af dem. Dels er han i en gruppe , der ikke har indflydelse i EU. Dermed har Danmark ingen indflydelse i EU. Og nu svigter han alle danske arbejdere og viser, at han er ultra højreorienteret.\n23. oktober, 2009 - 10:46\nTil William Styles\n"Der er absolut ingen der tvinger fabriksarbejderen til at gå på arbejde på fabrikken, hvis han/hun mener det er for hårdt, kan personen skifte arbejde eller uddannelse."\nJa, gid virkeligheden var så god. Gid det var så nemt.\n23. oktober, 2009 - 11:00\nEn anden sag, som har fået mere konsekvens end nogen havde troet, er nedlæggelsen af de boligsociale initiativer som Fogh Rasmussen nedlage ved hans første ”grønhøster kørsel”. Her stemte DF som selvkaldt ”den Lille Mands vogter” for nedlæggelserne. Herudover har DF stemt for statens sugerør i Landsbyggefondens kasse, der ellers skulle bruges til vedligeholdelse af lejernes boliger og nærområder.\n23. oktober, 2009 - 11:04\nDet er ikke antallet af arbejdstimer, der virker undergravende - det er de uforskammet lave timelønninger i østeuropa.\n65 arbejdstimer pr uge til dansk overenskomstmæssig timeløn i østeuropa vil ikke undergrave det danske arbejdsmarked., selv om vi "kun "arbejder ca 37 timer om ugen. Det er jo omkostningen pr arbejdstime , der tæller.\nI øvrigt, så vil mere lovgivning på løn- og arbejdstidsområdet svække folks interesse i at være medlem af en fagforening, og det er historisk set den stærke danske fagbevægelse, der har en kæmpe andel i det danske samfunds succes.\nFolk der ikke vil være med i en fagforening må klare sig selv - de skal ikke have sympati fra lovgivningsmagten.\nHvis man virkelig vil banke den danske lønmodtager i bund, så skal man svække folks interesse i et fagforeningsmedlemskab - og det gør man bedst ved at lovgive om alt det, som fagforeningerne beskæftiger sig med på medlemmernes vegne.\n23. oktober, 2009 - 11:46\n- hvor mange timer skal man arbejde, for at kunne tjene den mindste løn, for at holde en vis levestatndart?\nAltså, ikke om hvor mange timer må man arbejde, hvem der skal bestemme om jeg skal have to eller tre arbejde hvis jeg har lyst til det.\nDet er det spørgsmål der er på diskusion.\nSkal man arbejde 37 timer, 48 timer eller 58 timer for mindsteløn?\nDet danske arbejdsmarkedsparter har engået en enighed om at 37 timers arbejde giver det der sverer til hvad men kan tjene mindt indenfor det arbejdsområde.\nOg det er lige præcs det hvad SF og andre vestreorienterede partier arbejder for at indføre som en minimum standart.\nAlternativet er at overlede den enkelte arbejde til arbejdsgivernes samvittghed, som vil jo helst se så meget profit som ulig med mindst mulig udgift.\nEr det fortsat uigenneskuelig, så må man stille spørgsmåltegn ved hvilken inteligensniveau man må have for at deltage en diskusioner er dene art der har lid mere kompliceerede karakter end tage stillignt il rød og ristet pølse.\n23. oktober, 2009 - 11:53\ntil Jon Jensen\n"Ja, gid virkeligheden var så god. Gid det var så nemt."\n- Ja faktisk er virkeligheden så god, se på alle de der bliver fyret/uddannet hver dag og som kommer i arbejde igen.\ntil Sven Karlsen\n"Mig bekendt er der ingen lovgivning om arbejdstidens længde i DK, - den slags afgøres mellem arbejdsmarkedets parter via overenskomst."\n- Præcist og det er det som Messerschmidt og de borgerlige i EU kæmper for, hvorimod Turunen og venstrefløjen prøver at bestemme hvor meget vi må arbejde.\n23. oktober, 2009 - 11:59\nTil Bülent Kocaman\nNej, diskussion går på at Turunen og venstrefløjen vil bestemme hvor mange timer du, jeg og alle andre i EU må arbejde. Vi taler her om en max grænse, et klart brud på den danske model og de principper der er på det danske arbejdsmarked.\n23. oktober, 2009 - 12:37\nKære William Styles,\njeg ser ikke noget galt i en lovgivning for EU som sætter nogle grænser for f.eks. arbejdstid og arbejdsmiljø, - det forhindrer jo ikke at forbundene kan sikre deres medlemmer endnu bedre vilkår, og der er f.eks. et godt stykke fra de foreslåede 65 timer og ned til overenskomstgrænsen på de 37.\nIndenfor fagforeningerne arbejder man jo også med en vis dynamik, - f.eks. er det da muligt lokalt at forhandle sig til bedre lønaftaler end der er fastlagt i områdeoverenskomsten, osv.\nSelvfølgelig skal vi stå værn om vores arbejdsmarkedsmodel, men det betyder ikke at vi skal se bort fra tiltag som kan forbedre DKs konkurrenceevne.\nOg så må vi jo se frem til hvordan MM vil stille sig, næste gang der kommer forslag om EU-regler på arbejdsmiljø-området ... der kan han nemlig ikke snige sig udenom med en henvisning til fagforeningerne, for det er et lovgivningsområde i DK ;-)\n23. oktober, 2009 - 14:25\nTil Erik Bramsens kommentar\nEmilie Turunens kommentar er bragt som debatindlæg i Information, og er således ikke et udtryk for redaktionens vægtning af stof, men repræsenterer udelukkende for Turunen og SFs holdning til det givne emne.\nYdermere er der tale om et svar på et tidligere indlæg fra Morten Messerschmidt, som kan læses på denne adresse.


Julie Teglhus om at have en fest på fødestuen - TO THE MOON, HONEY\nPodcast sponsoreret af True Gum\nJurist og journalist Julie Teglhus er kun 19 år, da hun bliver kæreste med musikeren Rasmus Seebach. De bliver nemt forældre til Holger, men da Julie gerne vil være gravid igen, oplever hun to gange, at graviditeten går til grunde, så da hun et år senere bliver gravid med Helmut, er graviditeten præget af bekymring for at miste. To uger inden termin melder Helmuth sin ankomst og efter en fest på fødestuen med sang og dans og Julie høj på lattergas, smutter hun lille Helmut ud. Hør også Julie fortælle om den første tid, hvor hun både sørger over ikke at kunne være der fuldt ud for sin store søn, og samtidig nyder roen i sit moderskab her anden gang. Jordemoder Tilde Bøgild er som altid med til at besvare spørgsmål.\n“Første gang jeg blev mor, var jeg meget ung, og mange af mine venner havde slet ikke kærester og gik i byen, og jeg sad der og fulgte med på Instagram om natten, hvor jeg kæmpede med ham, fordi han græd og græd og græd.”\nTo The Moons efterfødselssamtale er sponsoreret af True Gum. Et plastikfrit tyggegummi, fremstillet uden unødvendige tilsætningsstoffer. Når man bliver gravid, bliver mange mere bevidste om, hvad man fylder i sin krop, men også hvad man giver videre til sit barn. Tyggegummi er det fødevareprodukt, man har længst tid i munden, og True Gum er et helt rent alternativ. Fri for uønsket kemi og uden stoffer, der er mistænkt for at være hormonforstyrreende. Og så er det ovenikøbet produceret i Danmark.\nVores panel snakker om at flytte til en ø\nVores panel snakker om morgener


Sådan Fjerner Du Et Rust Fra Metal 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nFjernelse Af Gips Fra En Væg Effektivt\nHer Er Hvad Vi Tænker På Vores 3D-Printer\nFejlfinding Hot Tub Blower Problemer\nSådan Seal En Undermount Køkkenvask\nSådan Lay Rubber Gulvbelægning Fliser\nLækker Brusehoved? Sådan Udskiftes En Vaskemaskine\nSådan Fjerner Du Et Rust Fra Metal\nHvad du har brug for Det er normalt, at når du bruger metalgenstande, kan konstant brug og normal slitage forårsage plet metal på en eller anden måde eller en anden. I betragtning af at metal anvendes i flere ting, vi bruger regelmæssigt, skal vi være vidende om, hvordan man bedst kan behandle sådanne pletter, hvis der opstår noget.\nDet er normalt, at når du bruger metalgenstande, kan konstant brug og normal slitage forårsage plet metal på en eller anden måde eller en anden. I betragtning af at metal anvendes i flere ting, vi bruger regelmæssigt, skal vi være vidende om, hvordan man bedst kan behandle sådanne pletter, hvis der opstår noget. Dette vil bidrage til at forbedre udseendet og forlænge levetiden for den metalliske genstand.\nTrin 1: Analyser pletten og bekræft Metaltype\nFørst og fremmest skal du skelne mellem den type metal, du skal håndtere. Der er forskellige slags, og selvom de generelt har de samme fælles aspekter af metal, kan der være nogle typer, der har nogle specifikke egenskaber, som du bør huske på. Derefter skal du analysere pletten, du har til hensigt at fjerne. Pletten vil have udviklet sig efter et udslip, en lækage eller en ridser. Det kunne have udviklet sig efter en række arrangementer. Prøv at fastslå årsagen bag det, da dette vil hjælpe dig med at vælge det bedste rengøringsmiddel og metode, der skal bruges, samtidig med at du forbedrer dine chancer for at fjerne det med succes.\nTrin 2: Få de nødvendige værktøjer og materialer\nNæste, erhverver det, du skal behandle pletten, afhængigt af resultaterne i det foregående trin. Hvis pletten er meget nylig, bør den ikke være for svært at fjerne, og en mild rengøringsvæske og blød klud ville gøre. Eddike og vand bør altid være nyttige, men hvis pletten havde været der i længere tid, så skulle stærkere rengøringsmidler være til stede.\nTrin 3: Tør det rent\nDet er bedst at tørre det område, hvor pletten er placeret. Ved at gøre dette vil du fjerne rester. Brug en blød klud eller svamp dabbed i noget vand, og hvis det er hensigtsmæssigt, kan du bruge noget opvaskemiddel. Sørg for ikke at skrubbe for hårdt for at undgå at ridse metalet, især hvis det er en del af et apparat eller et andet emne, du ikke vil ødelægge udseendet af. Tør derefter godt af med et håndklæde.\nTrin 4: Bland eddike og vand og påfør på pletten\nHvis pletten ikke er en vedvarende en, har du måske formået at fjerne det i det foregående trin. Men hvis det er mere problematisk, skal du følge dette forslag. Bland blot nogle eddike med vand og dab en blød svamp i opløsningen. Derefter anbringes det på pletten og gnides voldsomt. Fortsæt gør det indtil forhåbentlig pletten er begyndt at falme væk.\nTrin 5: Andre rengøringsprodukter\nPå dette tidspunkt bør pletten være fjernet. Hvis ikke, kan du ønske at anmode om specialhjælp til at behandle det eller købe et mere effektivt rengøringsmiddel, som er egnet til metalmetoden.\nHvis metallet er rustfrit stål, skal der anvendes en rustfrit stålrenser. Brug aldrig blegemiddel eller noget klorbaseret produkt på rustfrit stål.\nDu kan prøve at dæmpe en blød klud eller svamp med alkohol og gnide det udførte område, hvis metalet er messing. Hvis dette ikke virker, tag fat i en mild mild slibende lotion af god kvalitet, og pas tålmodigt på pletten, og pas på at tage det langsomt for at stoppe ved det første tegn på nød.\nTrin 6: Tør og poler\nEndnu engang, når din plet er fjernet, hæld nogle dråber polish på en blød klud og påfør den ved at gnide på området. Dette vil medvirke til at fjerne eventuelle skraber og gøre metallets udseende skinnende og rent. Til sidst tørres tørret med et håndklæde.\nVideoer Relaterede Artikler: Fjerne rust fra værktøj.\nVigtigste » Husstand » Sådan Fjerner Du Et Rust Fra Metal\nSådan Jern Tøj Med Flæser\nSådan Fjerner Du Klæbemiddel Fra Spejle: Dos Og Don'Ts\nGenoprette Hvidt Træmøbler Fra Disse 6 Problemer\nSådan Fjerner Du Vinpletter Fra Denim\nOrganisering Af Papirarbejde I Dit Hjemmekontor\nHvordan Man Dræber Brandmyrer Organisk\nHvordan Man Undgår At Ringe Rundt Kraven\nDe korrekte trin skal følges for at undgå at få en ring rundt om kraven. Nødvendig pleje og indsats er påkrævet for at fjerne en ring rundt om hjørnet, hvilket gør det til en fortid. Nedenstående tips hjælper dig med at nå det. Hold dig fysisk ren. Bruser dagligt. Det vil gøre vidundere i at holde snavs fra din nakke.\nUndgå Blegemiddel Pletter På Vasketøjet\nInstallere Et Hængestang Til Beklædningsgenstand\nSådan Får Du Din Kat At Fange En Mus


Panama Jack, støvler til rejsende lavet i Spanien - Rejsedagbøger - 2020\nNår vi rejser, er en af de ting, jeg tager mig mest af, det fodtøj, jeg vil bære under turen. Jeg har lidt lunefulde fødder, og det tilføjet til de timer, vi normalt går, når vi rejser, kan resultere i en katastrofal fodsmerter, hvis jeg ikke vælger det rigtige fodtøj med kærlighed.\nI løbet af tur til Botswana Jeg havde lejlighed til at frigive min Klassisk Panama Jack, de ikoniske støvler, der allerede er et benchmark for mærket. Vi har dem alle i den kollektive hukommelse, fordi det var fodtøjet, som eventyrere og opdagelsesrejsende på Quetzal-ruten bærer med Miguel de la Quadra-Salcedo i spidsen for holdet. Jeg kan huske, at mens vi gjorde vandretur gennem Moremi-kløften Jeg talte med Xavi om komforten i støvlerne, og så opdagede jeg, at han som mange mennesker ikke vidste, at Panama Jack-mærket er 100% spansk.\nFabrikken er i Alicante by Elche, og siden 1989 har de forberedt for hånd og med stor omhu alle par sko, støvler eller sandaler, der forlader deres fabrik. Og den håndværksmæssige måde at arbejde sammen med et team af skomagere på, giver det ekstraordinær kvalitet og unik komfort, der bidrager til den ydeevne af bagagerummet. De klassiske støvler, jeg brugte i løbet af rejse til afrika de jagede ikke på noget tidspunkt, og at jeg frigav dem på den tur, og vi gjorde et par trekkings; hold ankelen korrekt, noget vigtigt, når du går på snoede veje for ikke at blive udsat for forstuvning; og de er også superimpermeable, noget der blev demonstreret fuldt ud når når man går af mokoro i Okavango Delta Jeg lagde fødderne i mudderet næsten til en halv bagagerum, og ikke engang et antydning af vand kom ind.\nMed mit Panama Jack hår i Stockholm\nSelvom støvlerne af explorer-typen er den mest berømte model af mærket, har den en lang række fodtøj til kvinder, mænd og børn. på udforske dit websted Jeg blev overrasket over at se så mange modeller og kastede øjet på højstøvlede støvler fuldt foret med hår indvendigt til tur til Finland Det gjorde jeg i januar. Panama Jack Det har en lang række hårstøvler, som er meget varme og behagelige at have om vinteren. De støvler, jeg bruger, er dem med drejet læder (Mirabella-model), og ligesom de klassiske er de også vandtætte og meget komfortable. Ideel til slentre gennem Helsinki og Stockholm med en trendy look mens du er varm.\nHvad der er klart er, at min Panama Jack mine rejsekammerater er blevet uadskillelige, og jeg er sikker på, at vi vil rejse en masse verden sammen.\nKasane, port til Chobe National Park\nSparker i Madrid. Hvad man kan se på en dag i Madrid\nHvad skal man lave en weekend i Navarra\nAt udforske Tunesiens hovedstad, den sidste overraskelse\nSefarad: det jødiske fodaftryk i Barcelona\nUdflugt til Yaxchilan og Bonampak fra Palenque\nCopyright 2020 \_ Rejsemagasin \_ Panama Jack, støvler til rejsende lavet i Spanien


Tætninger til kabel- og rørgennemføringer til tunge køretøjer | Roxtec Danmark\nTætninger til kabel- og rørgennemføringer til tunge køretøjer\nØg sikkerheden for operatørerne\nStandardiser dine installationer med Roxtec-tætninger i tungt mobilt udstyr og militærkøretøjer. Udfør tætning omkring kabler og slanger fra førerhusets sokkel til den tryksatte operatørkabine. Øg sikkerheden ved at sørge for, at alle køretøjer er beskyttet mod støv, højt tryk og kondensationsdamp fra rengøringsprocessen.\nMotorrum og fører- og mandskabskabiner Forlygter Skroginstallationer Taginstallationer\nMotorrum og fører- og mandskabskabiner\nRoxtecs tætningsløsninger er ideelle til udfordrende og krævende installationer. Brug dem til at undgå at klippe stik af, til at håndtere høj kabeltæthed og til at opnå sikkerhed og driftssikkerhed.\nRoxtecs certificerede tætningssystem gør det nemt at trække og tætne kabler af forskellig størrelse i én åbning. Brug vores tætningsløsninger til at undgå at klippe stik af og til at håndtere høj kabeltæthed i krævende miljøer.\nRoxtecs kabel- og rørtætningsløsninger er modstandsdygtige over for udfordrende og krævende miljøer. Brug vores kabelgennemføringer til at undgå at klippe stik af, til at håndtere høj kabeltæthed og til at opnå sikkerhed.\nRoxtecs kabeltætninger er lette at installere sammen med preterminerede kabler. Brug dem til taginstallationer for at undgå at klippe stik af, til at håndtere høj kabeltæthed og til at forenkle såvel logistikken som installationen.\nOptimer sikkerheden i din branche\nSpar tid, plads og vægt ved at bruge Roxtecs tætninger til kabelgennemføringer til at sikre tætheden. Tætningerne er en direkte erstatning for traditionelle kabelforskruninger.\nSe, hvorfor Roxtec er bedre


27.04.2016 27.04.2016 g punkt hos mænd hvilken datingside skal man vælge\nMin mand og jeg har tidligere været medlemmer af dit forum men må at det er med en min mand kender og som han stoler på eller skal jeg. vigtige valg i en tidskrævende proces. Dating, også online dating, kræver tid – så brug tiden hos den rigtige “forhandler” – datingside. Vi vil ikke sammenligne Mangler: g  punkt  mænd. Er det en dealbreaker for mænd, at pigen ikke kommer? I et forhold skal du bare fortælle din fyr omkring det, så han ikke føler, at han gør det Men kommer du hverken ved stimulering af G - punkt i lang tid nok, eller ved . Hvis I kunne vælge den "perfekte" størrelse på jeres partner, hvad ville I så vælge?.\nThe LEGO® Batman Movie vigtige valg i en tidskrævende proces. Dating, også online dating, kræver tid – så brug tiden hos den rigtige “forhandler” – datingside. Vi vil ikke sammenligne Mangler: g  punkt  mænd. Ingen tegn på utroskab er sikre, men er flere i spil, kan det være et hint. Og hvorfor er det så, at vi vælger ikke at sige noget, spørger ind til vores at skjule frem for manden, der udmærket inderst inde godt ved, at han er helt gal på den. har fortalt om, hvilke tegn man skal være opmærksom på, som partner til en utro!. Min mand og jeg har tidligere været medlemmer af dit forum men må at det er med en min mand kender og som han stoler på eller skal jeg.\nG punkt hos mænd hvilken datingside skal man vælge - Ansvarsfølelsen vækkes\nFejr frustrationerne og vankelmodigheden, nys forvirringen og navlepilleriet og hele den jammerlige musik. Til netop typisk Fru Rikke Grosell, der helt klassisk slår sig på Prosecco'en, og klager sin nød, i lighed med sine søstre blandt E. Jeg synes den rammer godt i den der hvor man ligger på ryggen og har benene på fyrens skulder :. Det er mere nice for alle. Dit kærlighedsmindset — 9 trin, der afgør hvorvidt du har succes med kærligheden eller ej. Der kan være mange grunde. Og vi har enda barn sammen.\n0 thoughts on “G punkt hos mænd hvilken datingside skal man vælge”\nHvorfor kan jeg ikke blive gravid cougar dating dansk\nDansk single chat Roskilde\nMin kæreste kan ikke få den op at stå dating d


Et smugkig ud i arbejdslivet | Sund & Hed\nForside Studieretninger Medicin Et smugkig ud i arbejdslivet\nEt smugkig ud i arbejdslivet\nSom en del af uddannelsen skal de fleste studerende på SUND på et tidspunkt ud i praktik, hvor den teoretiske viden fra skolebænken skal bruges i praksis i mødet med kollegaer og patienter på en arbejdsplads. Sund & Hed har snakket med Caius Mihail Constantinescu om hans oplevelser med at være i praktik.\nCaius er vant til dagligdagen på universitet med læsning og forelæsninger, men i 8 uger blev hverdagen som studerende skiftet ud med jobbet i klinik på kardiologisk afdeling i Svendborg og på ortopædkirurgisk afdeling på OUH. Selvom de to afdelinger ikke var Caius’ første valg, var han interesseret i de kompetencer, de hver især kunne give.\n“Jeg valgte kardiologi, idet jeg syntes, at det er en vigtig kompetence, som KBU læge at forholde sig til kardiologiske problemstillinger.”\n”Jeg valgte kardiologi, idet jeg syntes, at det er en vigtig kompetence, som KBU læge at forholde sig til kardiologiske problemstillinger. Angående ortopædkirurgi ønskede jeg at blive bedre til håndtering af simple traumer, vred og frakturer, noget som kan bruges både på og uden for arbejdspladsen,” fortæller Caius.\nCaius var rigtig glad for sin praktikperiode, som gav ham et rigtig godt indblik i arbejdet som læge. Selvom starten virkede uoverskuelig, og selve praktikken var meget krævende, blev det en god oplevelse at få opfrisket den tidligere lærte teori, som Caius lige pludselig selv stod mit i og skulle bruge i praksis.\n“Dette var guld værd, fordi man fik en hurtig repetition og kendskab til, hvad man gør i praksis ved sådan en problematik.”\n”Det var meget lærerigt men også ret krævende. Nogle gange føltes det som om, hele dagen var en eksamen, som man ikke kunne gå om. Skiftende patienter, problemstillinger og kolleger, alt var nyt og til tider meget fjernt fra den teori, man lærte i tidernes morgen. Ikke desto mindre var det spændende, at kunne se patienter selv, aflæse EKG’er, se efter frakturer, snakke med patienter og gøre brug af den teori, man havde lært,” beskriver Caius.\nDer var altid mulighed for sparring med ældre og mere erfarne kollegaer, når der var behov for det, som gjorde overgangen fra teoretisk til praksis arbejde lettere, fordi Caius oplevede at få den hjælp, han havde behov for i nye situationer.\nFra teoretisk til praktisk arbejde\nNetop det med at få erfaring fra andet end bøger, var Caius rigtig glad for. Under praktikken på begge afdelinger fik han løbende undervisning i forestående problemstillinger, som gjorde overgangen og arbejdet med patienterne mere konkret.\n”På ortopædkirurgisk afdeling havde vi hver dag en 5 min præsentation af et relevant emne for eksempel det akutte knæ. Dette var guld værd, fordi man fik en hurtig repetition og kendskab til, hvad man gør i praksis ved sådan en problematik. På kardiologisk var der kun undervisning om fredagen for de yngre læger, hvilket varede længere og var mere dybdegående,” fortæller Caius.\nSå med løbende undervisning og god sparring med kollegaer, fik Caius et godt indblik i dagligdagen som læge.\nEt skridt tættere på valget af drømmejob\nUnder sin klinik blev Caius bekræftet i, at de overvejelser, han havde gjort sig om fremtiden tidligere, kun holder stik efter endt praktik.\n”Den akutte del i ortopædkirurgi var for mig det mest spændende i hele praktikken, mens ambulatoriearbejdet var mindst spændende. Alt dette bekræfter min antagelse om, at jeg forsætter med at forske i nuklearmedicin, noget som jeg har gjort ved siden af studiet i 4 år,” fortæller Caius.\n“Den akutte del i ortopædkirurgi var for mig det mest spændende i hele praktikken, mens ambulatoriearbejdet var mindst spændende.”\nPå den måde var Caius’ periode i praktik med til at give ham en klar fornemmelse af hvilket felt, han ønsker at arbejde med i fremtiden. Samtidig fik han også et indblik i det tværfaglige samarbejde på en afdeling, som man ikke rent teoretisk lærer fra bøger igennem undervisningen.\nTidligere artikelNyt nummer: Hvad er meningen?\nNæste artikelCase – for en sand Sherlock


sød, sød, sød / 4\nsød, sød, sød (4/4)\n(16) 06-10-2013 kl. 22:15\nSvar på indlæg nr. 15 af Nicelady:\nMener at have læst det er noget værre skidt,og så smager det af føøøøøøøj.\n(17) 06-10-2013 kl. 22:17\nSvar på indlæg nr. 9 af not just anybody:\nder siges faktisk at det kunstige fremmer sukketrangen. så hellere lidt af det naturlige sukker.\n(18) 06-10-2013 kl. 22:20\nSvar på indlæg nr. 16 af Ellermåskeskuviikke:\nBirkesød smager da udmærket.\n(19) 06-10-2013 kl. 22:21\nUrbefolkningen i Paraguay, Guaranierne, har brugt planten i århundreder som sødemiddel i deres afkog af Paraguay-Kristtorn (Ilex paraguariensis), maté. I dag forskes der intenst i mulighederne for dyrkning og industriel anvendelse af plantens indhold.\nEU-kommisionen besluttede 11. november 2011 at godkende steviol og steviaglycosider som fødevaretilsætningsstof. Steviaglycosider er desuden godkendt som fødevaretilsætningsstof og/eller kosttilskud i en lang række andre lande.\nStevia blev i 2011 godkendt som sødemiddel til brug i EU.1\nStevia sødemidlet, er et alternativ til sukker. Stevia sødemidlet er fremstillet naturligt og uden tilsætningsstoffer. Stevia er igennem de senere år blevet brugt af diabetes patienter, da det ikke indeholder naturlig sukker, som diabetes patienter ikke kan tåle. Stevia sødemidlet er desuden uden ret mange kalorier, og bliver derfor også brugt af folk på lav-kulhydrat diæter.\nStevia sødemidlets smag har en langsommere indtræden og en længere virkning end almindelig sukker. De meget høje ekstrakter, kan dog være en anelse bitre, og have en lakrids lignende eftersmag. Stevia sødemidlet findes i ekstrakter op til 3-400 gange mere sødme end almindelig sukker 2. Stevia har fået meget opmærksomhed, både herhjemme men også i udlandet, pga. dens egenskaber med lavt kulhydratindhold, samt lavt sukker indhold.


Udsigter for dansk økonomi – Mulighed for hurtig genopretning, når restriktioner lempes - Dit Frederiksberg\nUdsigter for dansk økonomi – Mulighed for hurtig genopretning, når restriktioner lempes\nOpslag på byportalen er sponseret af vores partnere, udgivet 22. marts 2021\nPandemiens anden bølge og nye nedlukninger har afbrudt genopretningen midlertidigt og medført nye store tab af aktivitet i store dele af dansk og international økonomi henover vinteren. Det oplyser Nationalbanken på deres hjemmeside:\nI andre dele af økonomien er aktiviteten derimod høj, herunder byggeriet og på boligmarkedet. Vaccinationen af befolkningen og genåbningen af samfundet er begyndt. Store opsparinger, udbetalingen af feriepenge og ophobet efterspørgsel giver grobund for en kraftig stigning i aktiviteten, når økonomien i mindre grad begrænses af restriktioner. Aktiviteten ventes samlet set at være genoprettet mod udgangen af 2021.


Nr. 33 - 09. november 2007\nCa. 400 fejrede i lørdags, den 3. november 2007, Gideonskolens fødselsdag. Vejret var flot, og hele arrangementet blev gennemført som planlagt. Det var en stor glæde at hilse på alle - både skolens egen forældrekreds og vore særligt indbudte gæster. Borgmester Kurt Hockerup gav en varm hilsen på Vallensbæk Kommunes vegne, og overrakte kommunens gave: En udendørs bålplads. Bygmester Henry og Solveig Jakobsen glædede sig over skolens udvikling og overrakte et stort maleri, som nu pryder skolen. Arkitekt Svend Aage Jensen roste skolen for bygningens fine stand og afleverede sin gave: Ordbøger.\nGraham Yoko hilste fra Sydafrika og overrakte et trofæ med inskription. En af skolens tidligere elever, Fabian, bragte en hilsen og modtog stort applaus for sit valg af "Gideon" i mange situationer i sin uddannelse. "Anton" kædede alle talerne sammen med humor og fik stor opmærksomhed fra alle aldersgrupper. Serveringen fandt sted indenfor og udenfor. Det fungerede godt, og der var god tid til at samtale med andre på skolen. Anden del var et forrygende musik- og danseshow. Rose Broholm havde bundet det hele sammen i en smuk buket. Eleverne var rigtig dygtige og fik stort bifald. Dagen sluttede med opsendelse af 500 balloner til trompetduet: "Din, din er ære ...." Vi glæder os over en minderig dag og takker alle for deres medvirken og deltagelse.\nI næste uge er det tid til at mødes med alle skolens familier ved forældrekonsultationerne. Konsultationerne er på onsdag og torsdag, den 14. og 15. november 2007. Der er sendt invitation med eleverne hjem, så forældre kan vælge et tidspunkt, som passer dem. På mandag, den 12. november 2007, sendes Undervisningsrapporterne med eleverne hjem. De findes også på GideonWeb. Forældre, som har kode til hjemmesiden kan se deres eget barns rapport allerede fra på søndag. Undervisningsrapporten er skolens vurdering af elevens udbytte af undervisningen. Den indeholder også en beskrivelse af elevens udvikling i almindelighed. Ny karakterskala: Eleverne i 8.-10. klasse er for første gang bedømt efter den nye 7-trins skala. Vi har som hjælp til både forældre og elever angivet den tilsvarende karakter i 13-skalaen.\nI går sendte vi girokort med elever hjem, som i øjeblikket modtager skolemælk. Betalingen - og bestillingen - gælder forårsperioden. Hvis man ønsker mælk fra første skoledag efter juleferien, skal man betale senest den 27. november 2007.\nElever fra 8. klasse besøgte i går Avedøre Spildevandscenter. Det var et besøg, som var planlagt i forbindelse med skolens geografiundervisning. Vi har før været på centeret og haft meget fine oplevelser med gode guider.\nVi træner nu til den indendørs fodboldturnering, som arrangeres af Billesborgskolen i Ravnsborghallen, Køge. Eleverne er delt i to puljer. Pulje I er 4.-5.-6. klasse og pulje II er 7.-8.-9.-10. klasse. Stævnet finder sted fredag, den 30. november 2007. Der sendes nærmere informationer senere.


Borgere med faglige tandlægeklager venter kortere tid\nForside ›Presse og Nyt›Pressemeddelelser og nyheder›Borgere med faglige tandlægeklager venter kortere tid\nRegion Hovedstaden har arbejdet fokuseret på at forenkle sagsgangen, så behandlingstiden på en klagesag over den privatpraktiserende tandlæges faglige behandling ikke får lov at trække ud i flere år.\n30. januar 2017, KL 15:53\nEn borger har i mange år fået renset tænder hos en tandlæge, men så skifter borgeren tandlæge, der konstaterer behandlingskrævende paradentose. Borgeren kan ikke forstå, at hans tidligere tandlæge aldrig har opdaget det – og klager. Andre borgere klager over en krone, eller at en fyldning er for stor for tanden, så tanden knækker.\nDet er blot nogle af de klager, der havner i Regionens Tandlægeklagenævn, der består af politikere, forbrugerrådsrepræsentanter og repræsentanter fra Tandlægeforeningen. Region Hovedstadens Center for Sundhed sekretariatsbetjener nævnet, og herfra har der de seneste par år været stort fokus på at forenkle sagsbehandlingen, så behandlingstiden i 2017 forventes at komme under ét år.\n"Vi er glade og stolte over, at regionen med en målrettet indsats har fået ventetiden væsentlig ned, men vi stopper ikke her, for vi vil gerne længere ned i sagsbehandlingstiden – samtidig med, at sagsbehandlingen skal være i orden," siger Hanne Andersen (S), formand for Udvalget vedr. tværsektorielt samarbejde.\nHanne Andersen kan umiddelbart godt forstå, at en borger, der har haft en dårlig oplevelse hos sin tandlæge, gerne vil have en hurtig afklaring.\n"Vores folk i administrationen og tandlægenævnet har arbejdet hårdt på at nedbringe en pukkel af meget gamle sager og fokuserer fortsat på at få nedbragt mængden af verserende sager, " siger Hanne Andersen.\nHanne Andersen (S), formand for Udvalget vedr. tværsektorielt samarbejde via pressevagten på presse@regionh.dk eller 7020 9588\nDet faglige klagesystem, der udgøres af tandlægenævnene i de fem regioner samt Landstandlægenævnet, kan beslutte, at en tandlæge skal betale et beløb til dækning af omgørelse af en tandbehandling.\nSe statistik over faglige klager i perioden 2008-2015\nPubliceringsdato: 30-01-2017 16:53


Egenomsorg er nøglen | sanne-bjorn.dk\nStress fænomenet - som en gave til krop og sjæl\nDet er vigtigt at opdage, hvorfor det ikke bare er dig, som individ, der skal "tage sig sammen", men at det er en holistisk tilgang der skal til, og også en kulturel og samfundsmæssig ændring der er med til at helbrede stress fænomenet.\nSer du helt nøgternt på fænomenet som ren energi, når noget flyder over, så er der for meget af noget, og det "for meget" tager tid at finde ud af hvad er.\nJeg skulle igennem så meget modstand, at jeg måtte lære ganske langsomt og slippe "ego'et" som har troet i mange år, at jeg var sej, urørlig, og bevidst nok og at stress ikke kunne tage fat i mig.\nJeg havde ganske enkelt ikke fattet, at jeg skulle igennem ubehaget for fuld udblæsning, for at lære noget aldeles grundlæggende om mig selv. Jeg skulle lægge mine forestillinger om hvem jeg var om fuldstændigt. Det var jo ubehageligt at se mine "svagheder" i øjnene, men jeg opdagede at det var mine "sårbare" og feminine sider, som skreg på kærlighed, næring og omsorg.\nStress blev en kæmpe gave, da jeg opdagede hvormeget hjælp der var at hente, hvor normalt det var at havne i stress, og mest af alt opdagede jeg at jeg selv indeholdte alverdens muligheder for at heale, og selv var den bedste hjælp, og det var mig selv som jeg skulle lære bedre at kende.\nJA, heldigvis er der altid en løsning på et problem. Med healing, deling, naturens krafter og terapi, og ændring af daglige rytmer, blev jeg langsomt og sikkert bevidst mentalt, kropsligt og sjæleligt hvor mine grænser er, og hvad jeg har behov for og brug for. Det er sikkert et livslangt arbejde og lære sin inderste essens bedre at kende, men det er så skønt at for hver dag kommer jeg tættere og tættere på mit sande jeg, og det er i sig selv en åbenbaring, intet mindre.\nFor det hele giver meget mere mening, som jeg tror er meningen med tilværelsen <3


Forside/Fem erindringssteder på Vestfronten\nFem erindringssteder på Vestfronten\nVimyhøjen i nærheden af byen Arras. Udsnit af bevarede skyttegrave. Størstedelen af området er henlagt som canadisk mindepark.\ntemaer Fem erindringssteder Soldaterne og\nkrigen Eftertiden om\nFra den tyske krigskirkegård Langemark ved Ypres. Et vue igennem kirkegårdens indgang ud til de store fællesgrave og de fire sørgende soldaterfigurer. der står vagt over de faldne. Et vigtigt tysk erindringssted for tysk heltemod.\nHvad er et erindringssted?\nVed erindringssteder forstås her bevarede dele af slagmarken (skyttegrave, betonstillinger m.v.), militære gravpladser, museer samt monumenter til minde om krigen langs den gamle Vestfront.\nErindringssted kan også være et sted i overført betydning som f. eks. en begivenhed, der repræsenterer forskellige holdninger og traditioner. Slaget ved floden Somme, 1916, er således både en begivenhed (slaget), et sted (gravpladser, monumenter m.v.) samt et sted, der med dets historie fremkalder stærke følelser (stolthed, sorg, pacifisme, nationalisme m.v..).\nHvordan skal Vestfrontens erindringssteder anskues? I stedet for blot at se på stederne som monumenter og gravpladser for døde soldater bør man som turist forsøge at sætte sig ind i, hvad disse steder egentlig repræsenterer, hvis man skal have udbytte af besøgene. Vestfrontens erindringssteder er steder, hvor nationer fortsat forsøger at bevare og styrke mindet om deres faldne, og hvor nationernes kultur og idealer afspejles. Forberedelserne til 100-årsdagen for udbruddet af Den Store Krig er i fuld gang (forår 2014).\n1. Erindringssted: Verdun 1916\nVerdun ligger på en af de klassiske ’invasions’veje ind i Frankrig fra Tyskland. I 1871, da Frankrig måtte afstå Alsace-Lorraine til Tyskland, blev Verdun en grænsefæstning, der blev udbygget med en række moderne forter og mindre befæstningsanlæg nordøst og nordvest for byen.\nVerdun blev i 1916 et symbol for fransk forsvarsvilje. I 10 måneder gennemlevede de franske forsvarere af området nord for byen et sandt helvede på jord. Det tyske artilleri ville 'slide' den franske hær op. Tallet for de franske faldne var d.18.december 1916 løbet op i 163000. Tallet for faldne tyske angribere nåede 142000.\nSom erindringssted for Den store Krig er Verdun helt specielt. De mange forskellige seværdigheder, det kuperede terræn med de store skove og den tunge symbolik omkring monumenterne giver stedet en helt særlig atmosfære. En vandretur i skoven langs den gamle front ved Le Mort- Homme højen eller ad stierne nord for Fort Douaumont giver slagmarksturisten yderligere mulighed for at opleve Verdun.\nSe oversigten over websidens introduktion til Verdun 1916 her...\nMaskingeværtårn på taget af Fort Vaux. I baggrunden skimtes horisonten med skov. Bemærk de mange granathuller i jordlaget på taget.\nMonument med den walisiske drage for de faldne i den walisiske division ved Mametz skoven. Monumentet blev indviet i 1980'erne.\nEfter gentagne angrebsforsøg hen over åben mark lykkedes det waliserne i juli 1916 efter 4 dage med bitter nærkamp at fordrive tyskerne fra skoven på højdedraget i baggrunden.\nOmrådet foran skoven fik hurtigt tilnavnet 'Death Valley'\n2. Erindringssted: Somme 1916.\nHvad Verdun er for franskmændene, er Somme blevet for briterne. Slagmarkerne ved floden Somme i Nordfrankrig blev det andet slag i den industrielle opslidningskrig (juli-nov.1916). Det blev sammen med Verdun den første moderne massekrig: intens, langsom, malende og som nævnt opslidende. Fjenden skulle angribes på hans stærkeste sted – og slides op m.h.t. soldater og ressourcer i øvrigt! Og måske kunne man opnå det eftertragtede gennembrud!\nSom erindringssted er Somme først og fremmest krigskirkegårde (og der er mange!) og krigsmonumenter med det berømte og dybt bevægende Thiepval som det største – samt museer med det fremragende Historial i Peronne som det vigtigste.\nI modsætning til Verdun er der her ikke nogen 'synlig' slagmark (bortset fra Newfoundland Park) – der er stort set fredeligt landbrugsland over det meste af arealet, kun afbrudt af mindre strimler skov.\nMen skinnet bedrager. Ved landsbyerne Gommecourt, Serre, Beaumont Hamel, Thiepval, Poziéres, Fricourt og Mametz dækker de idylliske marker over nogle af krigens værste 'killing grounds'. De fleste af de ca. 20.000 dræbte briter den første dag (!) faldt her for tysk maskingeværild. Iflg. britiske guidebøger kan man derfor finde det 'sande' Somme ved de særlige steder, f.eks. her ved et vue ud over markerne - 'the low fields' – op til skovene ved Mametz.\nSe oversigten over websidens introduktion til Somme 1916 her...\n3. Erindringssted: Arras-Vimy 1917\nMindre kendt i offentligheden end Verdun og Somme er erindringsstedet Arras og Vimy, hvor en britisk-canadisk offensiv blev indledt d.9.april 1917. Et af de vigtigste mål for offensiven var erobringen af Vimy højdedraget fra tyskerne. Et andet mål var aflastningen af den nye store franske offensiv ved Chemin des Dames (se herunder).\nSuccesen ved erobringen af Vimy skyldtes en meget omhyggelig planlægning og og meget detaljeret forberedelse af angrebet, bl.a. blev de angribende tropper ført frem i tunneler for at holde dem skjult for fjendtlige observationer. Andre dele af offensiven syd for Vimy gik mindre godt. Tyskerne tilføjede faktisk briterne større tab pr. dag end ved Somme!\nUden for Storbritannien er slagmarken mest kendt for dens canadiske islæt. Det var canadiske tropper, der erobrede højdedraget, og slaget bliver i canadiske bøger og brochurer betragtet som en slags ilddåb for den unge nation. Den midterste del af højdedraget domineres da også af det store canadiske monument for de faldne, og det meste af højdedraget er en slags canadisk mindepark med turistcenter, skyttegravssystemer, tunneler mv.\nSe oversigten over websidens introduktion til Arras-Vimy 1917 her...\nModer Canada sørger over sine faldne ved Vimy. Med udsigt ned mod sletten modnordøst. Den vigtigste af skulpturerne på det nationale canadiske monument på Vimy-højen. Monumentet besøges af tusinder af turister hvert år.\nLe Chemin des Dames 1917\nGeneral Nivelles offensiv 16.april 1917 skulle have været den nye type angreb, som skulle gennembryde den tyske forsvarsmur ved højderyggen Chemin des Dames øst for byen Soissons ved floden Aisne. Men tyskerne var velforberedte på angrebet, og det resulterede i en blodig nedslagtning af franske styrker. Der udbrød mytteri i en del af regimenterne.\n'Damernes vej', opkaldt efter to af Louis 15' døtre, der rejste denne vej, blev anlagt i løbet af d.18.årh.. Den er ca 30 km lang og løber på højderyggen mellem floderne Aisne og Ailette. Franskmændene angreb fra syd (se billedet til højre) og skulle kæmpe sig vej ad den stejle skråning.\nLandskabet omkring højderyggen er meget smukt. Det er vanskeligt at forestille sig dette som en slagmark. En særlig udsigt er der fra 'Plateau de Californie' over de meste af området. En speciel seværdighed er Caverne du Dragon med flere km underjordiske gallerier, som skfitevis var besat at tyskere og af franskmænd.\nSe oversigten over websidens introduktion til Le Chemin des Dames april 1917 her...\nUdsigten fra Plateau de Californie mod syd. På den anden side af vejen en plads med plancher, der fortæller om Nivelle-offensiven. Mod nord, dvs. på højderyggen er der skov med granathuller og rester af tyske skyttegrave.\nByen er - ligesom de andre byer i Flandern - genopbygget efter 1918. I byerne er der ikke meget at komme efter for turisten, men det er kombinationen af mindet om slagmarken med indtrykket af landskaberne og byerne i dag, der måske kan give den besøgende en opfattelse af noget trist og forstemmende.\nPå byskiltet er benyttet den moderne flamske stavemåde - 'Passendale'. Men turiststederne med deres brochurer og skiltning foretrækker den gamle stavemåde, 'Passchendaele'. Læs hvorfor i websidens 'Introduktion til Ypres 1917'.\n5. Erindringssted: Ypres 1917. (Passchendaele)\nDenne lille by nordøst for Ypres/Ieper i det vestlige Belgien (Flandern) skulle give navn til den offensiv, som mere end nogen anden er forbundet med regnvejr og mudder. Den britiske offensiv (3. Ypres slag) var kørt fast i efteråret 1917, men den britiske øverstkommanderende insisterede helt frem til november på at erobre byen, der lå på et højdedrag, selvom den kun havde mindre strategisk betydning.\nLandskabet er fladt og måske lidt trist, selv efter danske forhold. Men turisten kan ikke undgå at få et stærkt indtryk af en åben slagmark - uden muligheder for beskyttelse mod artilleriild. Bombardementerne havde ødelagt dræningssystemerne på markerne. Oversvømmelser var hyppige. Det meste af området mellem Ypres og Passchendaele bestod kun af granathuller fyldt med vand. Drukneulykker blandt soldaterne var hyppige.\nDe kendte seværdigheder ligger tæt. I Ypres er der først og fremmest Menin byporten med mindepladerne for de savnede, i Langemarck den tyske kirkegård og nær Passchendaele Tyne Cot kirkegården.\nSe oversigten over websidens introduktion til Ypres 1917 her...


begivenheder familie traditioner\nEtiketter: begivenheder familie traditioner\nEsther - Min lille store have 4. maj 2015 kl. 21.35\nGårdejerinden 5. maj 2015 kl. 17.25\nFrede 4. maj 2015 kl. 21.38\nHer tænder vi os lys i vinduerne og bål i haven - lyset er et stærkt symbol, hvis betydning jeg også meget gerne vil bringe videre til næste generation.\nHvor fint at I også tænder bål. Ja, det er en vigtig tradition at give videre synes jeg..\nAnonym 5. maj 2015 kl. 00.42\nJeg var en tur på tanken for et par timer siden lige inden kl. 22, og tænk, jeg så ikke et eneste stearin lys i noget vindue på min 6 km lange vej! Det gør lidt ondt i os, som levede under Krigen og oplevede den berusende befrielse takket være bl.a de mænd og kvinder, som tog en ulige kamp op og reddede æren ..... og Marshallhjælpen ... for os.\nI aften har det officielle Danmark fejret Befrielsen og disse modige mænd og kvinder, både de døde og dem, som overlevede, mange med slemme ar på sjælen. Min afdøde mand var en af sidstnævnte, så her i huset mindes og ærer vi i særlig grad sådan en aften ham og hans kammerater for deres uvurderlige gave til os allesammen.\nTak fordi I skønner på den frihed, som ikke kom af sigselv\nGårdejerinden 5. maj 2015 kl. 17.29\nDu kan tro vi skønner på friheden - og er taknemmelige for dem der ofrede sig for sagen.\nJeg kan godt forstå det gør ondt på sådan en dag - for jeg synes virkelig det er vigtigt at fortælle historien videre i generationer og mindes. Jeg er glad for at have min mormor til at fortælle historien - både for mig og mine børn, som jeg ved det betyder meget for at have fået den fortalt af en der selv oplevede det. Jeg håber de vil give det videre til deres børn engang.\nMine tanker til dig og din familie