1. Energy Consulting Energiledelse giver luft i økonomien Fredensborg Kommune indfører energiledelse helt ud på fodboldbanen De svanemærkede hoteller er en 541-643 Svanemærket tryksag god forretning+ Københavns Kommune: Man skal turde være aMbitiøs · boRnholm eR bright green island · elbIleR I høJe-TaasTRuPC. F mølleR udvIKleR mIlJøCeRTIFICeReT aRKITeKTuR · dTu: penge til kerneoMråderne · bRuGeRoRIenTeReT InnovaTIon 1 . DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING\n2. Et samfund Vi møder begejstrede ildsjæle i kom- munerne, der brænder for at give bor- gerne en klimavenlig livsstil, undersø- med ger, hvordan brugerorienteret innova- tion kan flytte elforbruget, og afslører, vækst for dansk erhvervsliv – hvilken dansk ø der er i gang med at og kvalitet for det danske samfund mindre blive 100 % bæredygtig. I de nærmeste år kommer me- get til at handle om, hvad byer kan og CO2 bør gøre for at reducere udledningen af CO². Dansk Standard udvikler stan- darder for energiledelse – hvilket på mange måder opfylder vores drøm: at skabe vækst for dansk erhvervsliv og anne hasløv stæhr kvalitet for det danske samfund. Med er adm. direktør for Klimaændringer er uden sammenlig- standarden under armen har vi mu- miljøbelastningen. Hvis vi på den måde dansk standard ning den største udfordring, som men- lighed for at give vores viden videre til kan reducere energiudgifterne, har vi neskeheden nogensinde har stået over- de mange virksomheder, der ønsker at flere penge til viden og forskning. for. Hvad kan vi gøre for at imødekom- gøre noget for at reducere deres ener- Så selv om nogle vil mene, at me udfordringen? I dette magasin tager giforbrug. Og for dem alle har det vist fremtiden ikke længere er, hvad den vi på en rejse ud blandt de mange initia- sig, at energiledelse ikke blot er til glæ- har været, kan vi med glæde sige, at tiver, der allerede er godt i gang med de for samfundet, men også er en god det er den helt bestemt. Det kræver at finde alternativer til fossil energi. forretning. blot, at vi alle tager ansvar for at skabe Bjarke Nonbøl, energiansvarlig et bæredygtigt samfund med mindre på DTU, forklarer det i en af magasi- CO²-udledning. nets artikler: Vi håber, at du vil lade dig in- – Det er vores helt klare mål at spirere af de mange historier, så du kan nedsætte CO²-udledningen og reducere få fuldt udbytte af de muligheder, du allerede har i dag for at skabe bære- dygtig vækst og god forretning – på én og samme tid. Vi ses derude! Anne Hasløv Stæhr Dansk Standard Foto p Elona Sjøgren2 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 3\n3. Foto p Tomas Bertelsen Fredensborg Kommune har sat sig for at reducere kommunens energiforbrug med 10 % i løbet af fem år. Besparelsen skal ikke ske ved store investeringer, men ved at arbejde med adfærd og organisatoriske barrierer og ved at ind- føre energibudgetstyring. Energiledelse giver luft i økonomien En besparelse på 10 % på energireg- skyldes manglende fokus, hvor ingen ningen uden investeringer i millionklas- har det reelle ansvar. Fx bruger biblio- sen. Det lyder næsten for godt til at tekerne i vores kommune i dag lige så være sandt, men er ikke desto mindre mange penge på energi som på bøger, det mål, Fredensborg Kommune har men fokus på bøger er større end på sat sig for at nå inden 2013. Ifølge Tho- energi. Vi er derfor gået i gang med at mas Rysgaard Jacobsen, der leder pro- udarbejde en brugbar løsning, der fx jektet, ligger løsningen i, at brugerne sikrer, at alle skoler får slukket for ven- får skabt en kobling mellem at bruge tilationen i ferierne, og at vinduerne i energi og betale for den. Lykkes den vores idrætsanlæg bliver lukket om vin- kobling, vil kommunen kunne reducere teren. Vi tror på, at en effektiv arbejds- det spild på ca. 10 %, man vurderer proces kan fjerne 10 % af energiforbru- p I Fredensborg Kommune skal fod- finder sted: get, siger Thomas Rysgaard Jacobsen. boldklubberne opleve, – Der er et stort energispild i de Han påpeger, at det er oplagt at der er en sammen- hæng mellem at spare fleste virksomheder og kommuner, som at økonomistyre på energien, lige som på energien og købe nye bolde.4 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 5\n4. 5 SKarpe p robin roost, energikonsulent i Sønderborg Kommune 1. hvad er jeres mål med energi ledelse? vi har energimærket kommunens 235 bygninger og er nu i gang med ener-man gør det på alle andre områder i pleks organisation end en virksomhed. girenovering. det har medført noglekommunen: Vi skal kunne bruge den ude i alle vores store besparelser, som vi gerne vil fastholde fremover. – I dag er det sådan, at det får 165 bygninger. Vi arbejder derfor sam-konsekvenser for en daginstitutions- men med Dansk Standard på at gøre 2. hvad er den største udfordring?leder, hvis blebudgettet skrider, mens standarden brugbar i kommunerne. Vi den største udfordring er at få folk til at gøre ting på nye måder, at få demman slipper af sted med at opsætte har lavet en interessentanalyse, og tan- til at ændre adfærd. det arbejder vielradiatorer i skuret, så barnevognene ken er, at det skal ende ud i meget kon- meget med.ikke bliver kolde. Vi kan også sagtens krete redskabs- og to-do-lister, så bør- 3. hvordan motiverer i jeres medblive enige om, at det er uholdbart, nehaver, idrætsanlæg, skoler og biblio- arbejdere?at vinduerne i nogle idrætsanlæg står teker kan få glæde af den, fortæller vi har afholdt en række kurser for medarbejderne og givet dem nogleåbne om vinteren – men det kræver Thomas Rysgaard Jacobsen. elektroniske værktøjer, der gør detstram økonomisk budgetføring at få muligt for dem at følge med i ener- Kategorisering af giforbruget. alarmen ringer, hvisdem lukket. Der skal være en sammen- forbruget fx er overskredet med 10hæng mellem at købe nye fodbolde og energiniveauet %. det er en meget konkret måde ataktivt at undgå energispild, fortæller En af de ting, Thomas Rysgaard Jacob- holde dem til ilden.Thomas Rysgaard Jacobsen. sen mener, at kommunerne mangler, 4. hvad er det sjoveste ved at arbejde er et målbart redskab, der favner kom- med energiledelse?Standarden skal tale til det er fedt at se resultatet af de pro- pleksiteten og samtidig kan forstås og jekter, vi sætter i gang. For nylig harkommunerne bruges af alle. Sammen med Dansk vi fx oplevet en energibesparelse påOpgaven i Fredensborg Kommune er nu Standard er han derfor i gang med at 17 % på et plejecenter. det er altså ikke bare noget, vi render rundt ogat afdække og finde nye veje til energi- udarbejde et incitamentsredskab, der fabler om. det har noget på sig!besparelser. I det hele taget at nytænke definerer fem niveauer for energirigtig 5. Jeres bedste sparetip?den måde, kommunen tænker ener- drift af kommunens ejendomme. Pla- Indregulering af vandbalancen i var-gibesparelser på. Kommunen har der- nen er, at alle kommunens bygninger meanlægget er klart der, hvor vi harfor indledt et samarbejde med Dansk skal kategoriseres efter dette system. opnået de største besparelser.Standard og EnergiData, der bl.a. skal Det nye redskab taler til mange mål-sikre, at der bliver tænkt nyt i forhold til grupper på én gang og gør det ogsåde barrierer, der er. Fredensborg Kom- muligt at arbejde politisk med energi-mune har valgt at bruge standarden for ledelse:energiledelse DS/EN 16001 som red- – Vi har beskrevet niveauerne,skab til at hjælpe kommunen med at så det er let at forstå for alle. Det bety-inddrage energiaspekter i kommunens der, at vi kan give politikerne et overblikarbejdsprocesser og beslutninger. Et af over bygningernes niveau. Vi har sam-projekterne går ud på at tage de ting fra tidig lavet nogle redskabskasser, derDS/EN 16001, der passer ind i kommu- viser, hvad der skal til for at forbedre ni-nens energiarbejde, og på baggrund veauet. Vi kan altså bruge det til at vur-heraf udvikle en række værktøjer, der dere og prioritere vores indsats på ener nemme at bruge for kommunerne. enkel måde. Og politikerne kan sætte – Standarden taler ikke til kom- nogle politiske mål for, hvad der er ac-munerne, hvilket er et problem, fordi ceptabelt, og hvor meget vi vil flytte,en kommune er en langt mere kom- fortæller Thomas Rysgaard Jacobsen.6 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 7\n5. 5 SKarpe:p Vibeke Burchard,Sr. project Manager Energiledelse sætter fokusClimate Strategyi Novo Nordisk på de steder i virksomheden1. hvad er jeres mål med energi eller organisationen, hvorledelse?Gennem energiledelse har vi mu- en organisatorisk der bruges mest energi. disse enheder også mulighed for aktivt – Der er lang vej for en kom-lighed for at fokusere på de størstesyndere og opdage “fejlforbrug” På . opgave at styre energiforbruget. Hver af disse mune, der vil indføre energiledelse, Energiledelse er derfor enden måde reducerer vi energiforbru-get mest effektivt. Thomas lægger ikke skjul på, at der lig- enheder er således i stand til at starte da der er mange forskellige personer, systematisk måde at nedsætte2. hvad er den største udfordring? ger en stor organisatorisk opgave foran kommunen. En stor gruppe, som han og stoppe op til fem tekniske anlæg, fx pumpe til varmeanlæg, ventilationsan- der skal tages i ed. Det gælder om at tage det første skridt og så ikke gabe virksomhedens forbrug påder skal afsættes ressourcer til tætopfølgning af energiforbruget, hvis kalder ”de grå eminencer”, skal gøres læg og belysningsanlæg. over mere, end det er muligt at komme og samtidig spare penge.energiledelsen skal være optimal.disse konkurrerer med ressourcer til til ressourcepersoner: – Vores allerstørste opgave lige – Det er en utrolig smart måde at sikre sig, at der bliver slukket i byg- igennem. Hun håber, at mange andre kommuner vil kaste sig ud i det: At sætte fokus på overfor-andre vigtige opgaver. det er klartden største udfordring for os. nu ligger i at motivere mange menne- ninger, hvor der ikke er aktivitet, og – Som vi ser med Fredens- bruget giver både god3. hvordan motiverer i jeres med sker til at træffe energirigtige valg i hver- faktisk er det sådan, at mange af de borg Kommune, så kan man virkelig samvittighed og penge på dagen. Det er fx en velkendt konflikt, at kommunale bygninger kun har aktivi- nå langt, hvis man vælger at arbejdearbejdere?energispareprogrammet har stort skolens leder vil bruge servicemedarbej- tet i ca. 2500 timer pr. år ud af de 8760 seriøst med energiledelse. Der ligger et bundlinjen.ledelsesfokus. alle energibesparelser derne til at flytte borde, mens teknisk timer, der er i et helt år, siger Thomas kæmpe potentiale for energibesparel-rapporteres ind centralt og fejres. forvaltning gerne vil have dem til at tage Rysgaard Jacobsen og tilføjer: ser, som kommunerne selv kan frem-desuden er energibesparelser en delaf novo nordisks målprogram. ejerskab for at finjustere varmeanlæg- – MinEnergi har i et pilotpro- skaffe, slutter Lene Kuszon. gene. Vi vil gerne sikre, at skoleledere, jekt på en teknisk skole i Herning påvist4. hvad er det sjoveste ved at arbejdemed energiledelse? tekniske serviceledere og servicemed- en besparelse på 42 % på varmeforbru-med energiledelse kan man tale med arbejdere bliver ressourcepersoner, så get, selv om bygningen i forvejen havdefakta og nemt vise ledelsen, at der er de er aktivt medvirkende i processen og et fint styringsanlæg, så for mig at se ergode penge i energibesparelser. deter sjovt at gøre op, hvor meget Co² samtidig får indflydelse. Skolelederen der et stort potentiale for besparelser.man har reduceret gennem energibe- skal bakke den tekniske serviceleder opsparelser, som oven i købet er medmeget fine tilbagebetalingstider. hos og sørge for, at han kommer på kursus Inspiration til andrenovo nordisk er halvdelen af vores og får de rigtige kompetencer til at være kommuner400 projekter med mindre end 1 års del af denne opgave, siger Thomas Rys- Seniorkonsulent Lene Kuszon, der del-simpel tilbagebetalingstid. gaard Jacobsen. tager i projektet, fra Dansk Standard,5. Jeres bedste sparetip? Han tilføjer, at der skal skabes er begejstret for det tætte samarbejdeGennem kortlægning (per område;per ugedag; per time) får man de et stærkt incitament, der er afgørende med Fredensborg Kommune:aha-oplevelser, som serverer ener- for, at kommunen lykkes med projek- – Samarbejdet med Fredens-gisparepotentialet på et sølvfad. start tet. En af metoderne består i at decen- borg Kommune giver Dansk Standardmed ventilationen! tralisere budgetrammen, så energireg- værdifulde input til, hvad det egentlig ningerne fremover flyttes ud til bruger- er, kommunerne behøver for at kunne ne af energien ude i ejendommene. arbejde systematisk med energiarbej- det og for at få alle i organisationen aktiv energistyring involveret. For at hjælpe de enkelte institutioner Hun håber, at værktøjet vil med at holde økonomibudgettet har kunne bruges i mange andre kom- man i Fredensborg Kommune valgt at muner og understreger, at netop fordi gennemføre pilotprojekter med helt kommunerne er en så kompleks or- nye ”aktive” fjernaflæsningsenheder ganisation, er det enormt vigtigt at få fra MinEnergi. Ud over at aflæse var- gjort DS/EN 16001 til en spiselig mund- me-, vand- og elmålere hver time giver fuld for alle i organisationen:8 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 9\n6. 5 SKarpe: 5 SKarpe: p peter Laurits Luke, p Claus ravn, energy Management Teamleder for Grøn project Leader i aarhus Campus på Københavns Karlshamn aB (aaK) Universitet 1. hvad er jeres mål med energi 1. hvad er jeres mål med energi ledelse? ledelse? det er vores mål at bringe energi- hovedmålet på Københavns univer- reduktion på dagsordenen og lade sitet er at reducere energiforbruget den indgå som et strategisk mål og med 20 % fra 2006 til 2013. en reduk- DS/EN 16001 fokusområde i virksomhedens strate- tion af Co²-udslippet fra driften af giarbejde. ved at have et certificeret Ku har en positiv effekt på klimaet. ds/en 16001 er den gældende energiledelsessystem er virksomhe- derudover vil vi gerne demonstrere europæiske energiledelsesstan- den forpligtet til at opfylde de forskel- et samfundsansvar, der kan bidrage dard. virksomheder, kommuner, lige krav, hvilket kan gøre det lettere til positivt omdømme. sidst, men offentlige institutioner m.m. at få prioriteret energireducerende ikke mindst vil vi i kraft af en finansie- kan blive certificeret efter denne projekter blandt de andre projekter i ringsmodel og en incitamentsstruktur standard. virksomheden. frigøre penge til kerneområderne – uddannelser og forskning. I danmark kan store energifor- 2. hvad er den største udfordring? brugere indgå en aftale med at få allokeret ressourcer til energi- 2. hvad er den største udfordring? energistyrelsen om afgiftsfrita- projekterne! det er helt klart at holde energiforbru- gelse på energien, hvis virksom- get nede, når der gennemføres aktivi- heden bliver certificeret efter 3. hvordan motiverer i jeres med tetsudvidelser eller moderniseringer energiledelsesstandarden. arbejdere? i særligt energiforbrugende enheder. Gennem oplysning og information eksempelvis er moderne laboratorie- på intranettet, møder, konkurrencer faciliteter ofte mere tekniktunge end og åbenlyse forbedringsprojekter. de forældede faciliteter, der erstattes. Jeg har haft succes med at afholde særskilte kampagner med fokus på: 3. hvordan motiverer i jeres med belysning, efterisolering af enheds- arbejdere? operationer, trykluftudbedringer, vi gennemfører adfærdskampagner, vandudlader-systemer og varmegen- der gerne må være sjove og uhøjtide- anvendelse. lige at deltage i, og som har fokus på, at det giver mening at bruge pengene 4. hvad er det sjoveste ved at arbejde på noget andet end energiregningen. med energiledelse? en af de store motivationer i arbejdet 4. hvad er det sjoveste ved at arbejde er, at optimeringerne ikke er afhæn- med energiledelse? gige af, om der bliver solgt mere af et det er meget motiverende at se, når givent produkt, og at optimeringerne indsatsen lykkes. Fx at forbruget på også giver besparelser de efterføl- Ku faktisk er faldende, og at ledelsen gende mange år. og så er det sjovt fastholder fokus på vigtigheden. at kunne påvirke medarbejdernes adfærd. 5. Jeres bedste sparetip? hold fokus på installationer og bru- 5. Jeres bedste sparetip? gen af bygningerne. der er langt Gå forrest. sørg for, at de første ener- større besparelser at hente her end giprojekter har en 100 % succesrate på klimaskærmen – i hvert fald i en – skab succes fra starten. dokumentér laboratorietung organisation som Ku. dine besparelser ved hjælp af ny- hedsmails og aktivitet på intranettet. skriv en “energihistorie” fx hver må- , ned på intranettet.10 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 11\n7. Ny færgeterminal i Stockholm arkitektfirmaet C. F møller har . vundet konkur- rencen om en ny færgeterminal for stockholms fasteCertificerede færgeforbindelser til Finland og bal- Arkitektfirmaet C. F. Møller er som en af de første i branchen tikum. et vartegn blevet miljøcertificeret efter ISO 14001. Den kendte tegne- både i kraft af en stue har deltaget i mange store projekter i ind- og udland markant arkitektur og en markant bæ- og har forpligtet sig til at arbejde for bæredygtige løsningermiljøforkæmpere redygtig profil. i fremtidens bygninger. målet er, at færge- terminalen skal C. F. Møller deltager i mange internationale arkitektkonkur- være altovervejen- de selvforsynende rencer og er flere gange blevet stillet over for krav om certi- med energi og ficering for at kunne blive prækvalificeret til at deltage. For derved blive miljø- mæssigt forbillede et par år siden tog firmaet springet og gik ind i arbejdet for Arkitektfirmaet C. F Møller vil have . inden for offentligt byggeri. det skal at få en ISO 14001-certificering, og det engagement har mere miljø ind i byggeprojekterne. bl.a. ske ved at integrere solenergi ført meget andet med sig, fortæller partner og arkitekt Lone Wiggers: Som værktøj bruger de blandt andet og vindkraft, fx er bede af solcel- – Vi er gået ind i både ISO 14001 og Global Compact ISO 14001. ler tænkt som et grafisk element i – et FN-tiltag om socialt ansvar, arbejdstagerrettigheder, mil- jø og antikorruption – dels fordi vi gerne vil kunne dokumen- terminalens tag- tere, at vi har et særligt fokus på bæredygtigt byggeri og landskab. planlægning, og dels fordi det er et stigende krav fra bygher- rerne. Miljøcertificeringen handler for os ikke blot om, at vi her i firmaet sparer på vand og strøm osv., men at vi breder 3D rendering, C. F Møller © .12 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 13\n8. Partner og arkitekt Lone Wiggers, C. F Møller . se ideen i at bygge bæredygtigt. Arkitektfirmaet er konstant på jagt efter opgaver med et miljøindhold, men byder også på mere traditionelle opgaver, hvor man så tilbyder miljø- rigtige alternativer til løsningerne. Eksempelvis mere energi- venlige bygninger som passivhuse (et hus med ekstremt lavt energiforbrug), lavere vandforbrug, mere miljøvenlige mate- rialer etc. I Tyskland bygges mange såkaldte passivhuse som enfamilieshuse, og den tendens har C. F. Møller forsøgt at overføre til danske projekter både som boliger og institutio- ner. en effektiv værktøjskasse – Vi har faktisk gjort det siden 2003, men det har taget tid, før bygherrer – både offentlige og private – har fået øjnene op for de mange fordele, der er i at projektere miljørigtigt. Med vores ISO-certificering er det klart for kunderne, at vi er dedikerede til miljøløsninger, samtidig med at certificeringen har betydet, at vi har fået systematiseret hele vores arbejds- 3D rendering, C. F Møller © . proces. Vi har simpelthen fået opbygget en effektiv værktøjs- Bolig+ i aalborg – Vi bestemmer kasse, som vi kan bruge helt konkret i de enkelte projekter, Konceptet udgør det ambitiøse mål – ud over at være energineutral etageboligbe- jo ikke over siger Lone Wiggers. Når C. F. Møller byder på en opgave, tilbyder firmaet byggelse – også at skulle dække husstan- denes generelle elforbrug. byggeriet er det ud til vores kunder ved at tilbyde miljøscreeninger af byg- kunderne, men vi at miljøscreene projektet for at klarlægge, hvor man even- altså 100 % selvforsynende med energi. geprojekterne, arbejder med bæredygtigt design, miljørig- kan påpege tuelt kan forbedre miljøet. Helt enkelt vil C. F. Møller gerne de 60 boliger er udformet som en aftrap- tige materialer osv. Det handler for os om grundlæggende påvirke kunderne til at agere mere miljørigtigt, men firmaet pende form fra 12 til 4 etager, som giver holdninger. Derfor har vi heller ikke en ”miljøafdeling”, for miljøgevinster i er dog også bevidst om, at kunderne har et ord at skulle have en stor sydvendt tagflade, der vender optimalt mod solen og er præcis så stor, det skal være integreret i hele firmaets daglige arbejde. projektet, som sagt. at der kan skaffes det nødvendige areal til energiopsamling til boligerne. samtidig på jagt efter miljøopgaver de måske ikke – Vi bestemmer jo ikke over kunderne, men vi kan påpege miljøgevinster i projektet, som de måske ikke har giver denne energioptimerede form også byen et nyt og meget markant vartegn, C. F. Møller har arbejdet med ISO-certificeringen gennem har tænkt på. tænkt på. I mange tilfælde vil det give kunderne en øko- som vil danne et nyt fokuspunkt mellem nogle år og hyrede blandt andet en ekstern konsulent til nomisk gevinst, og i andre tilfælde et bedre image udadtil. broerne i aalborg. sammen med kvalitetssikringschefen at få arbejdet på skin- Vores mål er at screene alle projekter, siger Lone Wiggers. ner. Lone Wiggers har som partner drevet processen og mo- tiveret ledelse og ansatte til at engagere sig i miljøprojekter, endnu strammere krav og firmaet opbygger løbende en kompetencedatabase, så Arkitektfirmaet C. F. Møller satser gerne på de meget mil- man i de enkelte projekter kan trække på de bedste kræfter. jøtunge projekter. Det er typisk projekter, hvor man stiller – Hvis miljøledelse skal bruges aktivt og være en strammere krav til miljøet end de gældende myndighedskrav grundpille i virksomheden, kræver det tid og engagement og bygningsreglementer, og hvor der eksempelvis er tale om – og ikke mindst ledelsens opbakning. Det er bestemt ikke miljøcertificerede eller -deklarerede bygninger, som fx sva- noget, man kommer sovende til, understreger Lone Wiggers. nemærkede bygninger eller passivhuse. I C. F. Møller er 20 Miljørigtig projektering kræver, at bygherrerne kan af medarbejderne uddannet som ”superbrugere” inden for14 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 15\n9. Foto p C. F Møller .miljøaspekter, og de udbreder deres viden til andre medarbej-dergrupper, når der sammensættes projektgrupper. De kom- En fleksibelmer også med input til firmaets miljødatabase og bidrager standardsåledes til at øge den samlede videnskapital i virksomheden. miljøstandarden Iso 14001, som arkitekt- Certificeringen efter ISO 14001 og Global Compact firmaet C. F møller er blevet certificeret . efter, er en international standard, der kanhar ikke haft som udgangspunkt at stille virksomheden bruges af både store og små virksomheder.bedre i konkurrencen – faktisk var man bevidst om, at detkunne koste ordrer, hvis man takkede nej til opgaver, hvor Certificeret for konkurrencens skyld mange danske virksomheder, der gennemman ikke kunne få miljøkrav med i projektet. Men på sigt er årene er blevet certificeret efter Iso 14001,Lone Wiggers overbevist om, at virksomheden som certifice- har gjort det, fordi det var nødvendigt af konkurrenceårsager. men i dag har virk-ret miljøfrontkæmper skaber et godt brand og en synlighed, somhederne ofte andre årsager til at fåsom giver konkurrencefordele, i takt med at internationale en certificering, fortæller seniorkonsulentbygherrer fokuserer mere på miljø og bæredygtighed. mads bo andersen fra dansk standard. – de oplever, at certificeringen dels erTvinges til at sige nej til opgaver med til at gøre organisationen mere effek- tiv og dels giver de ansatte tid og plads til– Global Compact tvinger os eksempelvis til at efterleve nog- at udvikle nye kompetencer og kreativitet.le spilleregler, som betyder, at vi kan blive nødt til at sige nej det gælder både de store produktionsvirk-til opgaver, ligesom nogle måske vil vælge os fra, når de ved, somheder med mange miljøproblematik- ker og serviceorganisationer som fx kom-at vi stiller krav om antikorruption og ordentlige arbejdsfor- muner og forsyningsvirksomheder.hold hos entreprenører og underleverandører. Men andre vil Brug fornuften, og find guldettil gengæld vælge os til, når de ser, at vi har en systematisk Certificering efter Iso 14001 kræver entilgang til miljø og socialt ansvar og har en internationalt an- indsats af virksomheden og dens ledelse.erkendt disclaimer i vores kontrakter. Vi er gået fra at have Dragen/institution, Odense der skal sættes tid af til systematisering og måske uddannelse, men mange opda-3 procent miljøtunge projekter til 30 procent på tre år, så ger, at de allerede internt i virksomheden den integrerede institution er en af deudviklingen går vores vej, understreger Lone Wiggers. første institutioner i danmark, der er op- har mange af de elementer, der skal til ført som passivhus, dvs. at energiforbru- for at opnå certificering. eksempelvis har Hun bemærker også, at det er blevet lettere at mo- – Det kræver tid at få alle til at forstå værdien af at get – og dermed Co²-udslippet – er kraftigt mange virksomheder politikker for ener-tivere bygherrer og investorer til at bygge miljørigtigt og be- tænke miljø- og byøkologi ind i alle projekter, men vi – og minimeret. byggeriet anvender mange giforbrug, for sund mad, for miljørigtigenytte stabile underleverandører. De store pensionsselskaber andre – forsøger at putte en smule ind, hver gang vi har materialer med det nordiske miljømærke indkøb osv., og det kan der nemt bygges svanen, der fortæller, at der er tale om videre på. miljøstandarden handler nem-og offentlige bygherrer har både økonomiske og etiske inci- chancen, og vi ved, at strenge myndighedskrav er med til lig ikke om at vende bunden i vejret på minimal miljøbelastning.tamenter til at have rene linjer og arbejde for et bedre miljø, at generere innovation. Inden for miljøprojektering laver vi hele virksomheden, men om at bruge den selve byggeriet er foregået så bæredyg- sunde fornuft og se, hvor ”guldet” liggerog det er der adskillige eksempler på rundt om i Danmark. som udgangspunkt snarere evolution end revolution, og det tigt som muligt i alle faser. Fx er miljø- for den enkelte virksomhed. har vi erfaringer for, at vi kommer længst med, understreger belastende materialer fravalgt, og ener- giforbruget ved opførelsen er minimeretMange gode miljøeksempler Lone Wiggers. – ofte har certificeringen en enorm effekt ved at anvende præfabrikerede elementer på engagementet i virksomheden, ogSåledes har arkitektfirmaet C. F. Møller tegnet et Company med kort montagetid. desuden giver den et blåt stempel, somHouse for NCC i Kolding, hvor man har reduceret energifor- den arkitektoniske idé er en enkel og klar betyder, at man kan byde ind på opgaver, geometrisk form i to plan, hvor børnenes hvor et kriterium er en international mil-bruget med 25 procent i forhold til det nyeste bygningsreg- opholdsrum er lagt i den lyseste, sydlige jøstandard. desuden ”taler man sammelement – et byggeri, som tilhører den ”prisbevidste” ende. ende. de to niveauer er forbundet af trap- sprog” som kunder og leverandører med Et andet eksempel er en børneinstitution i Sanderum per og ramper, der er i tråd med arkitektu- de samme standarder, og det gør det ofte rens geometri og samtidig er tænkt til at nemmere at lave projekter på tværs afpå Fyn, hvor man har opført et såkaldt passivhus, og et tredje grænserne, fremhæver seniorkonsulent stimulere og udfordre børnenes sanser ogeksempel er HEP-huset, et værested i Stenløse, der ligeledes motorik. niels madelung, dansk standard.er opført som passivhus.16 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 17\n10. Illustration p Majbrit Linnebjerg Elbiler er fremtiden i Høje-Taastrup Kommune Høje-Taastrup vil være et ”sundt sted at være” – også på transportområdet. Derfor gør kommunen nu klar til elbiler.18 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 19\n11. Test-en-bil er med i en stribe af initiati- ver, som indgår i høje-Taastrup Kommunes klimaplan 2009-2013 for at reducere Co²-Inden længe vil det være praktisk mu- udledningen. Kommunen har blandt andetligt at skifte sin benzinbil ud med en termograferet 2000 boliger fra luften for atelbil i Høje-Taastrup Kommune. Kom- afsløre varmespild, og man samarbejder medmunen er nemlig i fuld gang med at lokale foreninger og virksomheder om at til-udbrede en infrastruktur for elbiler, byde pakkeløsninger til energirenovering afder skal kobles sammen med Høje- parcelhuse.Taastrup Station, som er et af landetsvigtigste knudepunkter. I samarbejdemed Better Place undersøger kom-munen i øjeblikket, hvor kommunensladestandere skal placeres, så det givermening for borgerne. Herefter er detplanen, at et netværk af ladestandereskal vokse frem i kommunen og gøredet praktisk muligt – og nemt – at ejeen elbil. Borgmester Michael Ziegler (C)ser frem til at tilbyde borgerne en bæ-redygtig transportmulighed: – Der er ingen tvivl om, at Better Place’s serviceydelseelbiler er en del af løsningen på kli-maudfordringen. Derfor vil vi også på til elbilbrugeretransportområdet gøre noget aktivt opgave at udpege de relevante steder, kender geografien og den nuværende godt eksempel på en kommune, der better Place er i gang med at udvikle serviceydelser, der skal gøre det nemt for elbilbrugere at eje en moderne elbil.for, at fremtiden bliver til virkelighed. hvor der skal stå ladestandere. Herefter infrastruktur meget bedre end os, for- følger med udviklingen og giver bor- better Place vil tilbyde serviceløsninger til både elbiler medKommunens nye infrastruktur gør det vil Better Place opstille standerne. Høje- tæller Marianne Wier. gerne den tryghed, de har brug for, når fast batteri og elbiler med udskifteligt batteri. Produkternemuligt for os at realisere vores ambi- Taastrup Kommune forventer, at kom- de skal vælge bil. kommer på markedet i anden halvdel af 2011 og kan blandt andet indeholde:tiøse mål på klimaområdet. Netværket munen skal have 8-10 ladestandere. Kommunerne skal følgeaf ladestandere skal binde vores CO²- – Better Place har i løbet af udviklingen elbilambassadører på vej p opsætning af ladestander i hjemmet og på arbejdspladsen.neutrale bydel sammen med resten af juni-august fundet frem til, hvor det vil Better Place samarbejder på nuvæ- Men hvordan er det så at køre i en el-kommunen og vil desuden understøtte være relevant at opstille ladestanderne. rende tidspunkt med 17 kommuner og bil? Det vil borgerne i Høje-Taastrup p software i bilen, som guider til nærmeste batteri- skiftestation og derved sikrer rækkevidde på tværsvores mulighed for at konvertere kom- Intentionen er, at de første ladestan- forventer, at antallet vil stige markant: Kommune kunne svare på fra efter- af danmark uden at skulle stoppe og lade op.munens bilpark til elbiler, siger Michael dere er installeret inden nytår, fortæller – Allerede i 2011 vil vi se et året, hvor Høje-Taastrup Kommune iZiegler. Marianne Wier fra Better Place. stærkt udbud af elbiler i Danmark. Hvis samarbejde med CHooseEV stiller 10 p softwaren i bilen kommunikerer også med lade- stander og elnet, så opladningen blandt andet tager hensyn til, hvornår der er meget vedvarende energi Han pointerer, at også folk En af de konklusioner, man er de skal blive en succes, må infrastruk- elbiler gratis til rådighed for familier tilgængelig, samt at nettet ikke overbelastes lokaltfra store dele af forstæderne vil kunne nået frem til undervejs, er, at man i ud- turen, der oplader elbilerne, være på i kommunen tre måneder ad gangen af for mange tilsluttede elbiler.pendle klimavenligt til København ved gangspunktet vil lade hjemme og kun i plads. Antallet af ladestandere og bat- over en periode på tre år.at parkere elbilen ved en ladestander få situationer i det offentlige rum. Der- teriskiftestationer må følge udviklingen – Projektet hænger godt sam- p adgang til batteriskiftestationer.på Høje-Taastrup Station og fortsætte for er det nu en udfordring for Better i efterspørgslen på elbiler – derfor er men med, at vi er i gang med at for- p adgang til elbilbatteri.herfra med toget. Place at finde ud af, hvordan man kan det vigtigt, at kommunerne er med og berede kommunens infrastruktur til læs mere på www.betterplace.com servicere dem, der bor i lejlighed eller får planlagt deres infrastruktur, siger elbiler. Det vil give os masser af videnInfrastrukturen skal parkerer offentligt. Marianne Wier og tilføjer: om elbiler og ikke mindst et stort an- better Place udbyder serviceydelser til elbiler, herunder adgang til better Place’s ladeinfrastruktur. Ydelsen sælgesgøre det nemt – For os handler det hele tiden – Vi kan ikke forvente, at bor- tal elbil-ambassadører i Høje-Taastrup i forhold til antal kørte kilometer. better Place blev stiftet afBetter Place er udset til at hjælpe Høje- om: Hvordan kan vi gøre det her, så det gerne investerer i en elbil, hvis de ikke Kommune. Vi har allerede oplevet en shai agassi i 2007 og har hovedsæde i Californien. I danmark etablerede better Place sig i 2009 og beskæftiger i dag 40Taastrup Kommune med at skabe infra- bliver nemt for borgerne? Her lærer vi kan se en samlet plan for infrastruktur helt enorm interesse – så det tegner medarbejdere.strukturen for elbiler. På baggrund af meget ved at være i en gensidig dialog til intelligent opladning af elbiler for godt for elbilen i Høje-Taastrup Kom-en række kriterier er det kommunens med fx Høje-Taastrup Kommune. De sig. Her er Høje-Taastrup Kommune et mune, siger Michael Ziegler.20 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 21\n12. Foto p Poul-Erik Larsen Bright Bornholm har taget ISO 26000 til sig, fordi der er et stort markedsføringsmæssigt potentiale i at kunne profilere Green sig som værende blandt de første i verden, der arbejder struktureret med CSR. Island Bornholm satser bæredygtigt med CSR-standarder. Standarderne for CSR, ISO 26000 og DS 26001, går godt i spænd med Bornholms vision om en 100 % grøn og attraktiv ø og om et samfund, hvor der handles ansvarligt både miljømæs- sigt og etisk. Denne vision hedder Bright Green Island, og den er udtryk for et ønske om at være et eksempel på, hvordan et helt samfund bliver CO²-neutralt, og en tro på, at Born- holm kan bidrage i løsningen af de klimamæssige og sociale udfordringer, verden står over for. En så gennemgribende trans- formation af et helt samfund kræver handling, og Bornholm er allerede nået langt. Mere end 24 % af øens energi- forbrug kommer i dag fra vedvarende energi, og ser man på strømforbruget22 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 23\n13. ... det, der gør den ambitiøse vision realistisk, er blandt andet et stærkt offentligt-privat samarbejde ...alene, kommer 33 % fra vindmølle- Netop derfor er standardernekraft. Men der er stadig langt igen, og for CSR særligt egnede til dokumenta-det, der gør den ambitiøse vision reali- tion af CSR-aktiviteter, da den interna-stisk, er blandt andet et stærkt offent- tionale standard ISO 26000 er blevet tilligt-privat samarbejde, involvering af i et samarbejde mellem 430 eksperterborgerne via projekter og kampagner, og 175 observatører fra mere end 90udvikling og implementering af ener- lande og 40 internationale organisa-givenlige løsninger og en forretnings- tioner. Den danske standard DS 26001plan, der sikrer, at transformationen er bygger på den internationale, men ta-økonomisk rentabel. ger skridtet videre, da det bliver muligt at blive certificeret efter denne, så manet stempel på samfunds kan få bevis for, at man arbejder sam-mæssigt ansvar fundsmæssigt ansvarligt. Planen er daNetop det stærke offentligt-private også, at Bornholm Hotels skal certifice-samarbejde gør sig gældende i forbin- res efter DS 26001, så de får et stempeldelse med implementeringen af CSR- til at vise omverdenen, at de har tagetstandarderne. I første omgang er det alle de hensyn, som standarden fore-turistbranchen, der får glæde af initia- slår.tiverne. Her er der et tæt samarbejdemellem kommunen, Business Center ISO 26000 understøtterBornholm og de virksomheder, som er vores visionmed i projektet. Ifølge Business Center Bornholm er En af de deltagende virksom- CSR-standarderne en indgang til atheder er Bornholm Hotels, der driver arbejde med forretningsdrevet sam-Radisson Blu Fredensborg Hotel, Ho- fundsmæssig bæredygtighed på entel Griffen og det nye Diamant Spa. større skala, der både får indflydelse påDirektøren for Bornholm Hotels, Birte bornholmske virksomheder, medarbej-Jensen, er begejstret for projektet, dere og borgere på Bornholm.for med implementeringen af de nye – Når vi har taget ISO 26000 tilCSR-standarder får de hele pakken, da os på Bornholm, er det først og frem-standarderne omfatter både miljø, for- mest, fordi den på alle måder under-brugerforhold og lokal samfundsinvol- støtter vores vision. Bright Green Islandvering. Birte Jensen pointerer: er ikke noget, vi er, det er noget, vi – Det er vigtigt for os med en gør, siger Camilla Sandfeld fra Businessstandard, som alle forstår. Center Bornholm.24 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 25\n14. Ud over de oplagte markeds- Hvad er CSrstandarder?føringsmæssige fordele er implemen- ISO 26000 er en internationalt udviklet vejledningteringen af standarderne desuden om samfundsmæssigt ansvar, men uden krav. Fra Svanemærkede hotellermedvirkende til at opnå en omfattende dansk side har man ønsket at udvikle en standard,organisations- og kompetenceudvik- som virksomheder og organisationer kan certifice-ling. Camilla Sandfeld slutter af med res efter. Derfor er der sideløbende med den inter-en invitation: nationale standard udviklet en dansk standard, DS – Vi byder velkommen til øen, 26001, som er baseret på de principper, områder oghvor fremtiden er 100 % grøn og sam- emner, som beskrives i ISO 26000. Begge standarderfundsmæssigt bæredygtig. udgives ultimo 2010. DS 26001 er en ledelsessystemstandard for samfundsmæssigt ansvar, der integrerer struktur fra ISO 9001 med indhold fra ISO 26000 og gør det muligt for virksomheder og organisationer at blive certificeret. Dansk Standard har i samarbejde med andre danske aktører deltaget aktivt i udviklingen af stan- darderne for samfundsmæssigt ansvar og har derfor en unik indsigt i og viden om standardernes indhold. På gynger og Vi byder velkommen til øen, hvor fremtiden er 100 % karruseller 541-643 Svanemærket tryksag grøn og samfundsmæssigt bæredygtig. ”At tjene ind på gyngerne, hvad man har mistet på karrusellen” sådan , lyder en gammel revyvise. Men når det gælder svanemærkede hoteller, er der både overskud på klimakontoen og virksomhedskontoen. Foto p Tomas Bertelsen26 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 27\n15. Svanemærket hjælper Scandic med at styre res- sourceforbruget og giver en konkurrencemæssig Miljømærkerne står for skrappe miljøkrav fordel – hensyn til sundhed – god kvalitet. 541-643 Svanemærket tryksag De langsigtede mål med Blomsten og Svanen er at trække produktion og forbrug i en mere miljøvenlig retning. Mange typer virksomheder og produkter kan blive miljømærket – fx virksomheder som hoteller, campingpladser, vaskerier, renserier og bilvask samt produkter som brændeovne, tekstiler, møbler, rengøringsmidler og personlige pleje- produkter. Bæredygtighed, styr på ressourcerne – I Scandic mener vi, at en virksomhed skal kende og bedre økonomi sine miljømæssige udfordringer og gøre noget ved dem. El- Svanemærkede hoteller er en god forretning. Hotelkæden lers vil kunderne fravælge os. Svanemærket hjælper os med Radisson Blu er i hvert fald ikke i tvivl om, at det er en god at identificere vores udfordringer og opstille kriterier for de investering at blive svanemærket. foranstaltninger, vi skal tage. Mange af vores kunder kræ- – Svanemærket er et stærkt miljøsignal, og det er ver en systematisk miljøindsats af deres udbydere, og sva- umagen værd at erhverve, da det giver os en forsikring om, nemærkningen giver os en konkurrencemæssig fordel i for- at vi drifter vores hotel på en ansvarlig og ressourceminime- handlingerne med de store virksomheder. rende måde, samtidig med at det er et positivt signal at kun- Derudover har det hjulpet hotelkæden med at få ne sende til omverdenen, fortæller General Manager Peter styr på ressourceforbruget: Laursen, Radisson Blu, hvor fem ud af kædens otte hoteller i – Scandic har arbejdet med miljøhensyn og ressour- Danmark kan bryste sig af mærket. cebesparelser siden 1994 og fik det første svanemærkede – Ved at blive svanemærket er vi kommet over den hotel i Oslo i 1998. Svanemærket har hjulpet os med at læg- højeste overligger rent miljøcertificeringsmæssigt. Forret- ge pres på os selv og holde fokus, så vi fortsatte i den rigtige ningsmæssigt har vi fået det ud af det, at vores ressource- retning. Og over en 10-års periode har vi sparet 11 millioner forbrug er blevet reduceret – når vi er dygtigere til at slukke på energi, 2,7 millioner på vand og 5,3 millioner på affald, lyset, minimere og sortere vores affald, får vi lavere omkost- uddyber Inger Mattsson. ninger. Vi tror på, at både de enkelte gæster og firmaer med en miljøprofil vælger os, fordi de kan bo hos os med god Leverandørerne er med samvittighed, siger Peter Laursen. Også leverandørerne bliver involveret, så de kan levere de pro- Scandichotellerne, som har svanemærket 22 hotel- dukter, der efterspørges af de bæredygtige hoteller. Det be- ler ud af 23 rundt om i Danmark, har erfaringer, der ligner. tyder øget indtjening og konkurrencefordele for de leveran- CSR-ansvarlig Inger Mattsson siger: dører, der kan vælger at gå denne vej – og større miljøeffekt.28 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 29\n16. Om Svanen og Blomsten de to miljømærker har som en af deres to grundpræmisser at opnå gevinster for klima og kemikalier – uden at kvaliteten sættes over styr. samtidig skal mærkerne fungere som en konkurrenceparameter. Sådan profiterer forretningens bundlinje og klimaet af Svanen: p Konkurrencefordele fx i form af aner- kendelse i branchen og fordele i for- handlinger med andre virksomheder. p Tillid og forbedret image hos forbru- gerne. p lavere omkostninger og energi- besparelser pga. reduceret ressource- 541-643 forbrug. Svanemærket tryksag p dokumenteret miljøledelsessystem og information om stedets miljø- politik. p I danmark er 30 hoteller nu svane- mærkede, mens sverige har over 250 svanemærkede hoteller, Finland 28, og norge omkring 50. – Det har krævet langsigtet indkøbsarbejde at finde sanne Møller fra Miljømærkning Danmark.de rigtige leverandører, fortæller Inger Mattsson fra Scandic, – Desuden må et hotels sauna ikke være tændt heleog Peter Laursen fra Radisson Blu istemmer: tiden, og hotellets nyindkøbte lavenergipærer og lysstofrør – Vi har måttet bede vores leverandører ændre på de skal have lang levetid, uddyber hun.produkter, de leverede til os. Og det var en lang proces for Det enkelte overnatningssted vælger selv, hvilke afenkeltes vedkommende, men med god velvilje er vi kommet de pointgivende krav man ønsker at opfylde for at nå deti mål, og mange har været proaktive i processen, forklarer fastsatte antal ”miljøpoint” og dermed blive miljømærket.Peter Møller Laursen fra Radisson Blu og fortsætter: – Et hotel kan fx købe spildvarme til opvarmning, be- – Leverandørerne har samme interesse som os i at hovsstyre ventilationen og købe el eller varme, der stammerkunne tilbyde de bæredygtige produkter og tjenester, og de fra vedvarende energikilder såsom vind, sol eller vand, slutterer derfor indstillet på at leve op til efterspørgslen. Fx er de Susanne Møller.renserier, vi bruger, blevet miljømærkede, da det er en godforretning, siger Peter Laursen.Obligatoriske og valgfrie kravI svanekriterierne er der fokus på hele produktets livscyklus,herunder ressourceforbrug og energianvendelse. Svanemær-kede hoteller lever op til ambitiøse grænseværdier for ener-giforbruget, som skærpes løbende. Kriterierne er en kombi- Svanekriterierne stiller indirekte også krav tilnation af obligatoriske krav og nogle valgfrie, pointgivende hotellets leverandører. Radisson Blu har væretkrav. Kravene til hotellets energiforbrug er obligatoriske. igennem en omstillings- – Fx skal al udendørs belysning være behovs- eller proces med deres leve- randører, der har gavnettidsstyret, ligesom der skal bruges lavenergipærer, siger Su- begge parter.30 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 31\n17. Foto p Tine Harden en smart by er også en energirigtig by. og for at være energirigtig er det vigtigt, Man skal at byen reducerer udledningen af Co². Flere byer har derfor vedtaget klima- planer, der fastlægger, hvordan udled- ningen af Co² kan mindskes. Én af dem turde være er København, som er gået skridtet vide- re med planer om at blive Co²-neutral. ambitiøs 32 DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING DANSK STANDARD p ENERGY CONSULTING 33


Hurtig tjente penge. 100 måder du kan tjene penge på\nTjen hurtige penge Så er det bare at afvente, at folk slår til. Skriv e-bøger og sælg dem Hurtig af det penge at sælge på tjente er e-bøger. Find nogle spændende ting, som du ser hurtig potentiale i. Hvis du penge ved med at tro på det og knokle for det, så skal det nok også lykkes dig en tjente at finde det hul, hvor du kan smutte igennem musiker ronni olesen sparke røv. Frivilligt arbejde Arbejd frivilligt, og gør andre glade.\nHURTIG TJENTE PENGE - gorilla penis længde. 10 måder at få hurtige penge på\nHurtig tjente penge, speciallæge i allergi Tjen hurtige penge med de mange indtjeningsmetoder\nMangler du lidt ekstra lommepenge, eller skal du hurtig penge nu og her til den næste penge Så læs tjente her og tjen hurtige penge. 3. mar Er du også træt af at mangle penge sidst på måneden? Så skal du læse med her. Vi deler nemlig 10 glimrende måder, du kan tjene penge på. Få metoder og hjælp til at tjene hurtige penge på nettet. Benytter du dig af nogle af de metoder som er skrevet ned her, har du mulighed for at skaffe en rigtig god . Næsten alle som driver selvstændig virksomhed bruger google adwords til at reklamere for sine produkter eller services. Ofte finder de dog ud af at google adwords hurtig kan blive meget dyr, og det kræver meget tid hvis man hele tiden skal justere sine bud manuelt for flere hundrede eller tusinde søgeord. 63 måder du kan tjene penge online – Den ultimative ressource til at tjene penge på nettet. gennemsnitlig singaporean penis Sådan starter du 2: Find de rigtige odds, og gennemspil dine penge 3: Du har DKK på Nordicbet 5:\nmaj måder du kan tjene penge på. Nu har jeg efterhånden set mange indlæg på diverse fora, samt hørt det samme spørgsmål flere gange i. Nedenfor kan du se et nøje udplukket udvalg, af de bedste måder at tjene hurtige penge på nettet. Vi har hos Pengepanel, givet hver enkel indtjeningsmetode. Vil du være rig uden dårlig samvittighed, så hold dig fra bloddiamanter, kinesisk medicin og otte andre brancher. Se den uetiske Top liste her. Denne indtjeningsform giver dig ikke et afkast før der er gået en del tid, så hvis du er ude efter en hurtig måde at tjene penge på, er dette måske ikke lige den. maj måder du kan tjene penge på. Nu har jeg efterhånden set mange indlæg på diverse fora, samt hørt det samme spørgsmål flere gange i. Nedenfor kan du se et nøje udplukket udvalg, af de bedste måder at tjene hurtige penge på nettet. Vi har hos Pengepanel, givet hver enkel indtjeningsmetode.\nHURTIG TJENTE PENGE - eget fedt i læber. 10 måder at få hurtige penge på\nNu har jeg efterhånden set mange indlæg på diverse fora, samt hørt det samme spørgsmål flere gange i virkeligheden; hvordan kan jeg tjene penge?! Helt basalt set er det jo nemt at tjene penge, da du bare kan søge ind penge hvilket som helst supermarked, og så er der en fast hyre hver måned. Det er ikke sikkert, at alle disse hurtig er nemme for lige netop dig. Men der er helt sikkert nogle af punkterne, som jeg vil garantere dig for, at du tjente sikkert godt kan finde ud af.\nDe 16 mest effektive måder at tjene penge hjemmefra hurtig tjente penge CE Godkendt! brandfri! Afhent idag! Smarte gokarts til segboards % kvalitet. Snyd bookmakerne ved at følge dette % risikofrie odds-system, der garanterer en fortjeneste uanset hvad. Det er hurtigt og nemt, og så det gratis penge!\nVil du være rig uden dårlig samvittighed, så hold dig fra bloddiamanter, kinesisk medicin og otte andre brancher. Se den uetiske Top liste her. Tjen penge online allerede i dag! Nu er det din tur, at tjene mere end lovlige SKATTEFRIE kroner om måneden. Trinvis guide, hurtigt og nemt start her!. Mangler du lidt ekstra lommepenge, eller skal du bruge penge nu og her til den næste rejse? Så læs med her og tjen hurtige penge. Disse metoder kan skaffe.\nTjen hurtige penge – 11 måder at tjene hurtige penge på unormale pik pics\n5. maj EKSTRA DELER: Hey bloggen! Mange af jer spørger ind til penge, hvordan man kan tjene lette og hurtige penge og det tænkte jeg lige at tippe. maria helleberg bibliografi\n7. jun Se vores oversigt over 10 måder at få hurtige penge på ▷ KasseKreditten rådgiver dig ✅ Få et hurtigt overblik ✅ Tjen penge hurtigt og nemt. Mine forældre fik mig sent, min mor var 38, og far var Jeg har to søskende, der er 12 og 14 år ældre.\n7. jun Se vores oversigt over 10 måder at få hurtige penge på ▷ KasseKreditten rådgiver dig ✅ Få et hurtigt overblik ✅ Tjen penge hurtigt og nemt. 3. mar Er du også træt af at mangle penge sidst på måneden? Så skal du læse med her. Vi deler nemlig 10 glimrende måder, du kan tjene penge på. Få metoder og hjælp til at tjene hurtige penge på nettet. Benytter du dig af nogle af de metoder som er skrevet ned her, har du mulighed for at skaffe en rigtig god . Mere end tilfreds! Mine venner og familie tror, at jeg i skjul har købt aktier i Modstrøm eller arbejder for dem, når jeg fortæller om, hvor glad jeg er for at være skiftet og hvor mange penge, jeg sparer:) Det eneste jeg fortryder, er, at jeg ikke har skiftet længe før, for hvor kunne jeg have sparet mange penge igennem årene:) Men.\nHurtig tjente penge, hjem is hillerød Tjen hurtige penge med de mange indtjeningsmetoder\nFå metoder og tjente til at tjene hurtige penge hurtig nettet. Benytter du dig hurtig nogle af de metoder som er skrevet ned her, har du mulighed for at skaffe en rigtig god indkomst. Måderne her penge bundærlige og stiller penge ikke tjente et risikofelt, hvor du selv skal ligge flere kr. mikkel beha erichsen husbåd Nedenfor kan du se et nøje udplukket penge, af de bedste måder at tjene hurtige penge på nettet. Des højere en indtjeningsmetodes PengePanel Score er, des bedre mener vi at indtjeningsmetoden er at tjene penge på. Der er ingen garanti for at tjene penge med Pengepanel. Alle metoder som vises her på siden, kan på en tjente anden måde hjælpe dig med at tjene hurtig hurtigt og lovligt.\nHaveanlægget, som arkitekt Joseph Ramée havde projekteret, blev udført og brugt, sådan som det var tænkt. Arkitekten forstod at udforme tidens parkidealer, og bygherren, familien Brun, forstod at bruge parken. Hvad vil der så ske med handelsforhandlingerne? Nogle iagttagere mener, at det skete har været en sådan kold douche for de dominerende handelsblokke, at der vil komme større kompromisvillighed, og man vil samles igen, først på embedsmandsplan, og dernæst få lavet en aftale. Skrevet Slægten Stoffersiden Spil. Sebastian. Hedehusene Sørens Side. Middelfart. The Sioux. Fotos. trypig.bedstekone.com - Favoritter. Hjem. web. Preben Kjærbøl. Links til de gamle sange Navneliste Bent og Henrys tur Samtale med Svend Havnen i Kolding Thomas til søs Valdemar Valdemars Breve Den gamle Smedegård i Kolding . Mine erindringsglimt er skrevet set med mine øjne, med mine minder og de følelser og tanker, der er dukket op, efterhånden som jeg kom frem i historien. Reklamens historie. Dette afsnit giver en oversigt over reklamens historie i Danmark og vil kunne benyttes til reklameanalyse fra forskellige historiske perioder. 2. Tjen penge hjemmefra med et roulette system\nTIP: SÅDAN TJENER DU HURTIGE PENGE PÅ NETTET! Introduktion til mine erindringsglimt\nFølge: At sluge en kamel ordsprog » »\nTidligere: « « Let hverdagsmad\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hurtig tjente penge trypig.bedstekone.com


Vaneændring - workbook - GretesUnivers\nFokus på vaner\nKender du det, at du er frustreret og har dårlig samvittighed over, at du gang på gang “falder i” og skal starte forfra på dit vægttab?\nHar du prøvet alle slanke- og pulverkure, der har været på markedet igennem årene?\nHar du tabt dig dig et utal af gange og taget det hele (plus lidt til) på igen?\nHvis du kan svare “ja” til et eller flere af disse spørgsmål, tror jeg at det skyldes, at du ikke har forkuseret på at ændre dine vaner for bestandigt.\nVil du starte et varigt vægttab, så er det nødvendigt at du ændrer de vaner, der er skyld i din yoyo vægt.\nDu har sikkert et antal vaner, der spænder ben for, at du opnår din drømmevægt.\nHar du lyst til at arbejde med dine vaner for at opnå en sund livsstil og et varigt vægttab?\nHver vane skal du give fuld fokus i 3 uger og erstatte vanen med en ny vane, der skaber en sundere livsstil for dig. Derefter kan du tage en ny vane under luppen og give den fokus i 3 uger, samtidig med at du stadig holder øje med at den første vane ikke vender tilbage til den gamle gænge. Efter yderligere 10 uger (altså 3 måneder i alt) vil den første vane have forandret sig til en automatiseret proces – på lige fod med at du børster tænder hver morgen og aften, som du egentlig ikke rigtig tænker over.\nJeg har lavet en workbook, du kan bruge til dit vanearbejde. Der er forslag til, hvilke vaner du kan tage hul på. Der er også blanke linjer, som du kan bruge til netop DIN vane, som du ønsker at arbejde med. Workbooken har blanke sider, som du kan udfylde med netop dine tiltag i forhold til vaneændring og der er også plads til, at du kan skrive dine tanker ned i forløbet. Både de positive tanker, når du føler at du sejrer over vanen og lykkes med at indføre den nye vane og de mindre positive tanker, når du synes det er svært.\nSamtidig med at du beder om at få tilsendt din workbook, accepterer du at jeg fremover sender “Gretes input” til din e-mail. Du kan til enhver tid afmelde dig Gretes input – alle e-mails indeholder link til at afmelde.\nTilmeld dig her og få din workbook straks:\nHUSK AT BEKRÆFTE DIN E-MAIL ADRESSE SOM DET FØRSTE – TJEK EVT. DIN SPAMMAPPE & TILFØJ GRETE@GRETESUNIVERS.DK SOM SIKKER AFSENDER ELLER I DINE KONTAKTER\nGretes input indeholder\nTips og tricks til vægttab og -vedligeholdelse\nOpdatering om seneste nyt på sundhedsområdet\nBesked om arrangementer og nye forløb i GretesUnivers\nDet får du, hvis du tilmelder dig Gretes input.\nJeg giver dig også besked, når der er konkurrencer i GretesUnivers, som du kan deltage i og få mulighed for at vinde gode og lækre præmier.\nOg lejlighedsvis vil jeg også sende dig gode tilbud og mulighed for rabatter.\nFå en workbook til at skabe vanefokus, der kan blive vejen til dit sidste vægttab.


Hemmeligheder | Page 7 | KøgeBibliotekerne\nFoto: Kristina Flour\nHvis man ikke ved noget om, hvordan teenagere er skruet sammen, når de er under ombygning mentalt, så ved man det i hvert fald efter endt læsning. Men der er så meget mere. Flora og Jack nærmer sig langsomt hinanden, men med Jacks teenagerdatter Izzy på 17 og lillesøsteren Molly på 7 er det mere end vanskeligt at blive kærester. Så titlen er faktisk ganske rammende for indholdet. Alle skal lære at være en familie på en ny måde. Det er en indfølende bog om svære emner som at miste sin mor og turde lukke nye personer ind i sit liv. God fornøjelse.\nSkilsmisser er altid svære, men via dagbogsnoterne får man langsomt en større viden om baggrunden for Esthers skilsmisse. Det er en bog, der kryber ind under huden. Man bliver grebet af den enkle fortælling, som handler om at gribe livet, mens man kan. At se det store i det små. Esthers vej tilbage til livet går via Rut, som er en livsklog gammel dame. Hun får langsomt trukket Esther ud af sin skal. Men også Rut har sine hemmeligheder, som Esther spontant sætter sig for at løse. Det giver en meget fin slutning, som jeg ikke lige havde set komme.\nI denne roman fortsætter Lester som i Den franske fotograf med at trække de glemte kvindelige helte fra 2. Verdenskrig frem. Her er det piloter og SOE, de kvindelige agenter, som ikke var registreret som spioner og derfor ikke omfattet af Haag konventionen. Det betød, at der gik et år efter D-dag i 1944, før koncentrationslejren Ravensbrück blev opdaget, fordi ingen savnede de 100 agenter i Storbritannien. Her er 3 tidsspor at følge, 1939 og gennem krigen, 1947 og 2012.\nDet er en medrivende og tragisk fortælling om mod og opofrelse, som flettes elegant sammen med nutiden. Forfatteren har også denne gang lavet en grundig research og bruger blandt andet de bemærkninger, som kvinderne måtte lægge ører til som kvindelige piloter. Det står der en del om i efterskriften, som giver en bedre forståelse for kvindernes situation under krigen. Har man læst Den franske fotograf, er denne bestemt også værd at læse.


Ledige studiejobs, elevstillinger eller praktikophold - Studiejob Nordvestjylland\nHar du spørgsmål til stillingen? Så kontakt distriktschef Bo Jensen på telefon 42120530, hverdage mellem kl. 8 – 16.\nProduktionsmedarbejder til aftenhold i Thisted\nHar du lyst til at arbejde hos en spændende produktionsvirksomhed i Thisted, hvor kvalitet, struktur og gode arbejdsforhold er nøgleord? For den rette medarbejder er stillingen med henblik på fastansættelse.\n-Indstilling og betjening af maskiner -Håndtering af mellemstore emner -Overvågning af anlæg/produktionsudstyr -Kvalitetskontrol -Forefaldende arbejde\n-Du har praktisk erfaring fra produktionsvirksomhed -Du er selvkørende og tager aktivt del i arbejdsopgaverne -Du er omhyggelig og kvalitetsbevidst -Du er ansvarsbevidst og pålidelig -Du har truckkort\nHar du spørgsmål til stillingen? Så kontakt distriktschef Torben Jensen på telefon 4212 0627, hverdage mellem kl. 8 – 16.\nOsoby zainteresowane prosimy o przesyłanie aplikacji za pomocą przycisku "Søg stillingen".


Morten er 35 år, har en kandidatgrad i historie, og har med denne som afsæt erhvervet sig ca. 8 års bred erfaring inden for udviklingsværktøjer, databaser og andre it-værktøjer. Derudover nørdes der i fritiden med forskellige it-sysler, bl.a. 3D og databaser, ligesom machine learning er et stort interessefelt.\nMorten har i de sidste ca. fire år arbejdet som DAM specialist hos Ecco i Bredebro, og har forud herfor dels været ansat ved Forsvarskommandoen i København og ved Koldinghus. Den røde tråd i opgaverne er database-arbejde, udviklingsopgaver ved hjælp af ganske forskelligartede værktøjer samt diverse integrationsudvikling. Morten har således et godt udgangspunkt for hurtigt at komme ind i de web-baserede udviklingsopgaver.\nVi ser frem til at byde Morten velkommen.


Brabrand under besættelsen: 1200 til alsang i Brabrand Bakker - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Brabrand / Brabrand under besættelsen: 1200 til alsang i Brabrand Bakker\nVed de to alsangsstævner i Brabrand i 1940 benyttede man dette sanghæfte.\nTekst: Vibeke Harsberg\nDet første alsangsstævne blev holdt i Aalborg i juli 1940 og bredte sig i august til resten af Danmark. Søndag den 18. august var der 35.000 på Store Torv i Aarhus, og den 29. august 1940 var der alsang over hele landet.\nTyskerne havde lidt svært ved at finde ud af, hvad de skulle stille op med disse alsangsstævner, hvor der ikke skete andet, end at folk sang sammen, men de besluttede sig for ikke at foretage sig noget.\nI Brabrand var der to alsangsstævner. Det første fandt sted søndag den 1. september 1940 i anlægget i Brabrand Bakker, hvor organist Robert Jørgensen fra Århus var sangleder, og hvor pastor Ørntoft talte til de 1200 mennesker, som deltog.\nFørst spillede Aarhus Oliemølles orkester, og derefter tog pastor Ørntoft ordet og talte om sangens betydning: Sangen forener, og sangen støtter fædrelandskærligheden. Han henviste til sønderjyderne, der virkelig havde mærket sangens løftende magt og bærende kraft – og så blev der ellers sunget, som der aldrig før var blevet sunget i Brabrand.\nStævnet var arrangeret af Håndværker- og Borgerforeningen og Sønderjydsk Forening, og der blev udgivet et sanghæfte ”Folkesangen i Brabrand” med 26 danske sange.\nDet var dog ikke kun i Brabrand, man udgav et folkesanghæfte. Flensteds Forlag i Odense udsendte ”Alsang. Folkesangbog for Danmark”, der var i et praktisk lommeformat og kunne købes for 15 øre. Det var i øvrigt samme forlag, der udsendte ”Dansk Folkesangbog” (kaldet Kongesangbogen) i anledning af Christian X´s 70 års fødselsdag 26. sept. 1940.\nFællesskab og samhørighed i centrum\nDet andet folkesangstævne blev holdt i haven til Brabrand Kro, og igen var det Håndværker- og Borgerforeningen, der var arrangør, og hvis formand bagermester Julius Bloch bød velkommen.\nDerefter talte fhv. amtsrådsmedlem møller Hagbart Hansen om udviklingen siden 1914, hvor materialismens åndløshed havde spillet en stor rolle, og frem til nu, hvor fællesskabet og samhørigheden var vigtige trods forskelle i livssyn og meninger. Derefter gik man over til fællessangen, der blev ledet af læge Laurentius Holm (der i øvrigt var gammel studentersanger), mens lærer Johansen akkompagnerede de 4-500 voksne og 150 børn, der var mødt frem.\nAlsangsstævnerne døde ud, men danske sange kom til at betyde meget under hele besættelsen. Når folk samledes til fester, foredrag og alle mulige andre arrangementer, benyttede man chancen til at synge sammen, og her var det en fordel, at man i skolen havde lært de danske sange og salmer udenad, så man ikke var afhængige af sangbøger.\nOgså en række illegale sange kom til. De cirkulerede i diverse afskrifter, og de blev også lært udenad – og efter krigen blev nogle af dem udgivet i sanghæftet ”30 illegale sange”, der blev udgivet af et københavnsk forlag.\nOptog og stor fest på Brabrand Kro\nDet var ikke kun alsangsstævnerne, der fik stor betydning for sammenholdet i befolkningen, det var i det hele taget sangen som en fælles kulturarv og en national samlingskraft, der kom til at betyde meget i de svære tider.\nI 1941 var det 100 år siden, at sognerådene blev indført, hvilket selvfølgelig blev fejret over hele landet. I Brabrand var hele byen flagsmykket, og der var faneoptog gennem byen med faner og musik i spidsen fulgt af sognerådsmedlemmer og byens borgere. Optoget sluttede ved kroen, hvor der var stort, fælles kaffebord med taler, og efter den officielle del var der dans til et fem mands orkester fra Århus.\nTo år senere stod Håndværker- og Borgerforeningen for en stor byfest over to dage. Der var mange aktiviteter på både søen og sportspladsen. Der var vognoptog gennem byen med udsmykkede vogne, der var faner og sang, og der var dans på kroen til den lyse morgen.\nPå den måde var der mange muligheder for at vise sin danskhed og det nationale sammenhold over for tyskerne – og samtidig hygge sig sammen.\nBrabrand under besættelsen: Trange tider 1940-1945


Nyt hårdt program – Rødovre Lokal Nyt\n10. jan 2013, 22:48 - Sidst redigeret 11. jan 2013, 00:04\nNyt hårdt program\nIshockey Det hårde januar-program fortsætter i denne weekend med nye back-to-back-kampe. Rødovre Mighty Bulls lægger ud fredag på udebane mod EfB Ishockey, og med i truppen er nyerhvervelsen Marco Illemann.\nKlubberne i AL-Bank Ligaen får ikke tid til megen hvile i januar måned. Kampene falder som perler på en snor, og den kommende weekend bliver igen en hård nyser – dog mest kun for Mighty Bulls, der som det eneste hold skal spille både fredag og lørdag.\nRødovre skal spille tre kampe inden for fem dage, og holdet lægger ud fredag aften på udebane mod EfB Ishockey. Esbjergenserne har vundet to ud af tre indbyrdes kampe i sæsonen, heriblandt kampen på deres egen bane.\nFor cheftræner Brad Gratton er scoringskrisen det helt store hovedbrud i øjeblikket, og han håber, at hans spillere snart finder vejen til netmaskerne.\n”Jeg ville ønske, jeg havde svaret på at få hul på bylden. Jeg tror, det handler lidt om at være på de rigtige steder, være klar på returpuckene og skyde i ordentlig tid. Men i sidste ende handler det om, at spillerne hver især skal finde en måde at få pucken i nettet,” siger han.\n”Jeg har altid troet på, at hvis du får chancerne, skal målene nok komme. Hvis du ikke får chancerne, så har du et problem.”\nLære og hjælpe\nDer er ingen tvivl om, at han på træningene hver eneste dag gør sit sil at indpiske selvtillid i spillerne. For i sidste ende er det dem, der har ansvaret for, hvad måltavlen viser efter 60 minutters ishockey.\n”Én ting er sikkert. En træner kan kun lære og hjælpe og måske sætte dig på banen på de rigtige tidspunkter, men det er 100 procent spilleren selv, der skal finde vejen til nettet. Så forhåbentlig finder drengene snart dén vej,” slutter Brad Gratton.\nBlot ét point adskiller Rødovre på syvendepladsen til EfB Ishockey på pladsen lige under. Tyrene har dog spillet tre kampe færre end vestjyderne.\nMarco Illemann ny i truppen\nMed på bussen til Vestjylland har Mighty Bulls deres helt nye spiller, Marco Illemann, der er kommet til fra Copenhagen Hockey for resten af sæsonen plus 2013/14-sæsonen. Den 18-årige back glæder sig til at trække i tyrenes trøje.\n”Jeg har spillet i hele min ungdom i Rødovre, men det har været lærerigt og godt for min udvikling at være i Copenhagen Hockey i en sæson. Jeg er utrolig glad og stolt over at kunne få muligheden for at komme tilbage og spille for Rødovre Mighty Bulls. De har et spilsystem, jeg kender fra U20-landsholdet, hvor ’Gratts’ også er træner,” siger han om klubskiftet.\nMarco Illemann har fået trøje nummer 10 og er således med i truppen til kampen mod EfB. Truppen er i øvrigt igen komplet, idet Frederik Jakobsen, Jan Jarábek og Anders Schultz alle er tilbage efter sygdom.\nEt døgn efter kampen i Esbjerg, lørdag aften, kommer Odense Bulldogs på besøg i Rødovre Skøjte Arena, så det er unægtelig hård kost for tyrene. Men der er samtidig rig mulighed for at få revanche for de seneste otte kampe, hvor det kun er blevet til i alt 10 scoringer.\nEfB Ishockey mod Rødovre Mighty Bulls begynder kl. 19 i Granly Hockey Arena. Kampens hoveddommere bliver Brian Nørgaard Janum og Jens Christian Gregersen.


Hanan – syrisk idealflygtning | Verden ifølge Khader\nAf Verden ifølge Khader - 23. september 2016\nHanan er en af de flygtninge, der vil Danmark. Hun er glad for at være her, hun knokler med sproget, og hun vil arbejde\nDer findes to typer af flygtninge. Den ene type, ankommer til deres nye opholdssted med en indstilling, som handler om at få så meget økonomisk ud af sit værtsland som muligt. Den anden type er taknemmelig over at være blevet reddet væk fra krig og elendighed og ønsker at bidrage til det nye samfund.\nJeg tager meget rundt i landet og holder foredrag for syriske flygtninge. Mange inviterer jeg også ind til Christiansborg for at udbrede kendskabet til vores demokrati. Jeg fortæller, at Danmark er mulighedernes land, men gør samtidig opmærksom på, at man må gøre sit til at blive integreret.\nDesværre har jeg i den forbindelse mødt alt for mange, som har en krævementalitet, der er direkte pinlig. Det virker ikke som om, de er flygtet fra noget, men til noget. I stedet for at vise lidt taknemmelighed og lettelse over at være kommet i sikkerhed, handler hele deres tankegang om, hvor meget de har ret til at få i støtte. 15 millioner syriske flygtninge lever i elendighed, og jeg forstår ganske enkelt ikke, hvordan man vil være bekendt at blive modtaget af et fremmed land og så bare sætte sig med hænderne i skødet og forvente at blive forsørget. Jeg har sågar hørt nogle klage over, at deres levestandard ikke er så høj, som den var i Syrien. Helt ærligt, det er direkte pinligt at høre på!\nDet er min oplevelse, at flere af dem, som bare kræver og kræver, ikke kommer direkte fra borgerkrigen, men har levet i andre lande i mange år.\nTil gengæld er dem, som er kommet lige fra krig og elendighed, meget taknemmelige. Én af dem er den syriske kvinde Hanan fra Vejle. Hendes søsters familie var den første familie, der blev massakreret af den syriske præsident Assads soldater. Assad forsøgte dengang at give islamisterne skylden, men Hanans nevø, som overlevede ved at smøre sig med sine søskendes blod og spille død, så med egne øjne, at det var Assads soldater.\nMange i Vesten glemmer, at den syriske konflikt ikke kun handler om Islamisk Stat, men også om diktatoren Assad, der har slået mange flere syrere ihjel end Islamisk Stat.\nHanan har oplevet, hvordan det er som sunni-muslim at være gift med en shia-muslim. Hun blev frataget sine børn gennem shariadomstolen og blev udsat for seksuelt overgreb, som hun ikke turde anmelde af frygt for at blive kaldt luder.\nHun har oplevet krigen fra dens værste side, og da hun kom til Danmark, var det med den største taknemmelighed. Hun vil gerne Danmark, og hun er glad for at være her. Hun knokler for at lære sproget og vil arbejde. Hun kæmper for, at hendes eksmand ikke skal give hendes børn en religiøs opdragelse. Samtidig har hun nægtet at gøre brug af de fiduser, som andre flygtninge har fortalt hende om. Fiduser, der går ud på at snyde det danske system.\nHanan er efter min opfattelse en idealflygtning, og jeg blev så betaget af hendes historie, at jeg har skrevet en bog om hende.\nDer findes heldigvis flere som hende, men desværre er der i Danmark alt for mange uforskammede og utaknemmelige flygtninge, som helt har misforstået, hvorfor de er her.


Drone ramte Boeing 737-fly - CHECK-IN.dk\nEn drone ramte næsten på Boeing 737-flyet fra Aerolineas Argentinas. Foto: Vickyulf\nAf: Danny Longhi Andreasen i Hændelser 14. november 2017\t Print\nEn drone var kommet på afveje og ramlede ind i næsen på en Boeing 737-800 på vej til landing. Sammenstødet fik dog ikke alvorlige konsekvenser.\nAdskillelsen mellem droner og den civile flytrafik har længe været et af de vigtigste og største sikkerhedsmæssige emner i luftfarten.\nPå trods af det store fokus på sikkerheden forekommer der stadig hændelser, som aldrig burde være blevet en realitet.\nEn Boeing 737-800 fra Aerolineas Argentinas fløj tidligt om morgenen den 11. november afsted på indenrigsruten AR1865 fra Trelew til Buenos Aires Jorge Newbery Airport, da flyet på den korte finale til bane 13 ramte en drone med venstre side af næsen. Det skriver The Aviation Herald.\nBoeing-flyet – med registrering LV-GKS – befandt sig nærmere beskrevet 1.000 meter fra banetærsklen i en højde af 220 fod (67 meter, red.) over terræn, da piloterne observerede en drone og kort efter registrerede en form for sammenstød.\nFlyet kunne heldigvis fortsætte anflyvningen, og der kom kun mindre skader på den venstre del af flyets næseparti – og altså ingen personskader blandt de 121 passagerer. Flyet blev holdt på jorden efter hændelsen for at gennemgå nærmere undersøgelser.\nEfter en vellykket landing informerede piloterne kontroltårnet om sammenstødet med dronen:\n”Under alle omstændigheder kommer denne drone aldrig til flyve igen. Vi ramte dronen med næsen, og hvis den havde ramt motoren, ville der have været motorsvigt,” lød forklaringen fra piloterne.\nEfter hændelsen kom det argentinske flyselskab med en erklæring, hvori de skrev, at flyet blev ramt af en drone på tidspunktet for landing. Og at flyet kun har fået mindre skader. De argentinske myndigheder JIAAC (havarikommission, red.) og ANAC (den civile luftfartsmyndighed, red.) er blevet underrettet og har påbegyndt en undersøgelse.\nCirka 1.000 meter fra tærsklen af bane 13 ligger en forlystelsespark ved navn ”Tierra Santa”, men det er stadig uklart, hvorvidt dronen kom herfra.\nIfølge mediet News in Flight er det langt fra første gang, der er problemer med droner i nærheden af banerne i Buenos Aires Jorge Newbery Airport. Kontroltårnet har også tidligere registreret ‘lige ved og næsten’-hændelser mellem civile fly og droner.\n“For tre uger siden, i samme position, krydsede vi en drone inden for fem meter, og i dag ramte vi en,” har en af piloterne udtalt ifølge luftfartsmediet.\nTilbage i maj var der en hændelse med en drone i Københavns Lufthavn. Et fly måtte dirigeres fra en startbane til en anden, efter flyvelederne observerede en drone i området for udflyvning af bane 04R.\nAerolineas Argentinas Boeing 737 Buenos Aires Drone Trelew\t2017-11-14\nTagget med: Aerolineas Argentinas Boeing 737 Buenos Aires Drone Trelew


Fritidshusejerne. Fritidshusejerne / DanskeSommerhusudlejere. fællesarealer og for eventuel fælles legeplads. Ikke mindst dækker an- svarsforsikringen - PDF\nFritidshusejerne. Fritidshusejerne / DanskeSommerhusudlejere. fællesarealer og for eventuel fælles legeplads. Ikke mindst dækker an- svarsforsikringen\nDownload "Fritidshusejerne. Fritidshusejerne / DanskeSommerhusudlejere. fællesarealer og for eventuel fælles legeplads. Ikke mindst dækker an- svarsforsikringen"\n1 Fritidshusejerne Gratis forsikring til de hurtige!! Meld jer ind i Fritidshus- ejerne og få betalt for- eningens grundejeran- svarsforsikring i et helt år! Meld grundejerforeningen ind i oktober måned 2014 og få en grundejeransvars- forsikring hos Codan med præmien betalt for det før- ste år. Tilbuddet er begræn- set til de 5 første forenin- ger, der indmelder sig. Hvad dækker erstat- ningsansvaret Ansvarsforsikringen dæk- ker det erstatningsansvar, som grundejerforeningen kan blive pålagt for skade på ting eller personer. Som hovedregel kan I blive på- lagt erstatningsansvar, hvis I har forvoldt skade ved en fejl eller en forsømmelse. For en grundejerforening dækker forsikringen grund- ejeransvaret for forenin- gens fællesarealer og for eventuel fælles legeplads. Ikke mindst dækker an- svarsforsikringen også ved at afvise uberettigede krav, således at bestyrelsen ikke selv skal slås med dette. Hvad med bestyrelsen? Det er vigtigt, at foreninger og virksomheder også sik- rer deres bestyrelser mod erstatningskrav. Hos virk- somheder er ansvarsforsik- ringen for bestyrelsesmed lemmer blevet helt normal, anderledes er det desværre hos foreninger og ikke mindst grundejerforenin- ger. Her arbejder de fleste uden nogen form for vederlag og er end ikke forsikret mod erstatningskrav. Østre Landsret afsagde i oktober 2010 en dom, som bestyrel- sesmedlemmer i frivillige foreninger bør være op- mærksom på. Her blev to bestyrelsesmedlemmer idømt at betale t. kr. 80 i sagsomkostninger, idet man ikke havde udvist rettidig omhu i forbindelse med at sikre foreningens økonomi, bl.a. ved ekstra kontingent- opkrævninger mv..\n2 Fritidshusejerne har derfor sammen med Codan udvik- let et helt specielt tilbud til vores medlemmer, herun- der dækning for bestyrel- sesansvar, bedrageri og IT- kriminalitet (elektronisk indbrud i foreningens bankkonto), samt en grundejeransvarsforsikring. Flere foreninger har allere- de tegnet forsikringen, men der er stadig rigtig mange foreninger, der endnu ikke sikrer deres frivillige besty- relsesmedlemmer, og det vil vi som nævnt gerne med- virke til. Derfor tilbyder vi nu at betale foreningens grundejeransvarsforsikring det første år, og opfordrer til at man bruger denne be- sparelse til en del af udgif- ten til at sikre bestyrelsen med en bestyrelsesansvars- forsikring. Derfor giver vi de fem første foreninger, der indmelder sig i oktober måned 2014, en betalt ansvarsforsikring for et år hos Codan (værdi kr. 400). Indmeldelse kan ske via mail til: eller på telefon Træt af lange kontrakter og høje provisioner, når du udlejer dit sommerhus Udlejning af danske ferie- huse er en meget stor in- dustri og bidrager på rigtig mange måder til vores øko- nomi, lokale arbejdspladser, handelsliv mv. Rent juridisk er det sådan, at det er den enkelte ejer af huset, der lejer huset ud til eksempelvis den tyske gæst. Det bureauerne gør, er for- midling, og setup et er så- dan, fordi erhvervsmæssig udlejning af feriehuse ikke er tilladt i Danmark (i teori- en kan man søge tilladelse, men disse gives yderst sjældent for ikke at sige aldrig). Såfremt det er en virksomhed, der direkte udlejer, vil der være tale om erhvervsmæssig udlejning. Når man overlader udlej- ningen til et bureau, er det kutyme, at man selv afskæ- rer sig fra at anvende huset i væsentlige perioder, lige- som man heller ikke selv må supplere udlejningen. Der udlejes i dag ca huse, og heraf udlejes ca af ejeren selv uden anvendelse af bureau. 55 % af alle turister i Danmark overnatter i et feriehus! Alle turister tilsammen lægger 59 mia. kroner i ophold og forbrug. De danske feriehu- ses betydning er således en meget vigtig faktor inden for et af de rigtigt tunge erhverv i Danmark. Desværre har udlejningen været for nedadgående i de seneste år, og samtidig er der kommet mange flere huse til, så for den enkelte husejer, der udlejer, er der ikke tale om feststemning. En del af forklaringen herpå kan være de meget høje avancer, som de etablerede bureauer arbejder med. Hvad der omtales som 40 % til bureau og 60 % til ejer svarer reelt til, at der på- lægges ejerens pris 66,66 procent, før huset sælges i Danmark. Er markedet ek- sempelvis Tyskland kan avancen nemt være om- kring de 75 %. Hos DanskeSommerhusud- lejere har vi siden forenin- gens start kraftigt opfordret til at nedsætte priserne og specielt prisen i Tyskland, ligesom vi har opfordret til at fjerne de tillæg, der er på priserne uden for Danmark. Der er ingen tvivl om, at en priskorrektion vil styrke den enkelte ejers indtje- ning. I foreningen har vi eksempler på, at en seriøs prissætning på et hus æn-\n3 drede indtægten til ejer fra ca. kr i år 2013 til mere end kr i Det vil være en overdrivelse at sige, at vores opfordrin- ger til en reduktion af avan- ce mv. er blevet seriøst modtaget af den kommerci- elle brancheforening, og vores formand er blevet beskyldt for at ville ødelæg- ge branchen mv. Der er tværtimod tale om at redde branchen, i hvert fald bran- chen forstået som alle os, der ejer husene, og som har båret tabene, hvorimod medlemmerne af den kom- mercielle brancheforening for en god dels vedkom- mende har øget deres ind- tjening kraftig. En del af denne indtjening kommer fra aktiviteter uden for Danmark, og denne spred- ning af aktiviteter kan nok heller ikke undlade at med- føre mindre fokus på Dan- mark, de danske huse og herunder vores medlem- mers interesser. Efter længere tids nøje overvejelser, herunder også konstruktiv input fra vores medlemmer i DanskeSom- merhusudlejere, har en del af den oprindelige kreds bag foreningen besluttet at etablere et udlejningsfirma. Firmaet FeriehusDirect vil arbejde efter de holdninger vi gennem DanskeSom- merhusudlejere har givet udtryk for: Nedsættelse af lejepri- sen Lavere bureauprovision Øget indtjening til udle- jer Fleksible bestemmelser om eget brug Ingen lange bindingspe- rioder i kontrakten ud over respekt for indgåe- de lejemål Hos FeriehusDirect er der således en aftalt fast lav avance, og du får som hus- ejer mere end 70 % af leje- rens betaling, og der er in- gen høje tillæg i udlandet. Lejeprisen reduceres for den tyske lejer med mellem 15 og 22 % og i Danmark, Norge og Sverige med mel- lem 5 og 12 % - dette bety- der, at du som ejer er mere sikker på at få udlejet det antal uger, du har brug for. Der stilles ikke nogen krav til, om du vil udleje 1 eller 30 uger, og du må også selv udleje huset og vil du på et tidspunkt holde op med at udleje, er opsigelsesvars- let 48 timer blot skal du respektere de lejemål, der måtte være indgået. Hos FeriehusDirect kører gæsten direkte til huset og direkte hjem, ingen omveje til lokalkontor, ingen vente- tid for at få nøglen. Stor sik- kerhed til dig som husejer, for huset bliver rengjort og kontrolleret efter hvert le- jemål. Hør mere hos FeriehusDi- rect.dk, via mail til eller på telefon Vil du selv udleje dit hus? Så tjek godsommer.dk Ønsker du selv at udleje dit hus og stå for alt det prakti- ske, så er der her et godt tilbud til dig. Hos godsom- mer.dk får du en gratis 3 måneders prøveperiode, såfremt du tilmelder dig i\n4 oktober måned og henviser til dette nyhedsbrev. Øn- sker du ikke at fortsætte efter de tre måneder, er der ingen omkostninger ved det. Hos godsommer.dk får du en markedsføringsplatform, hvor du kan lægge fotos, beskrivelse af dit sommer- hus mv. op, så potentielle lejere kan se dit hus. God- sommer.dk har en dansk og en tysk platform. Godsom- mer.dk er tilmeldt andre danske bookingplatforme, så dit hus kommer længere ud, men er ikke repræsen- teret på bl.a. de store kom- mercielle platforme, der ud over Danmark også dækker Tyskland og en lang række andre lande. Du får hele herligheden for kr. 500 om året, og du kan se mere på godsommer.dk Vinteren står (næsten) for døren Det er nu, du skal gøre op med dig selv, om huset skal lukkes ned for vinteren, eller om det skal bruges i perioden. Bruger du huset, kan du vælge at lukke det helt ned mellem hver gang, du bru- ger det, eller lade det stå med varme på. Forsikring og frostskader Din forsikring dækker ikke, såfremt du får vandskade p.g.a. for lidt opvarmning. Hvor meget varme, der skal til, kan diskuteres, men fle- re mener op til 10 til 12 grader. Du skal være op- mærksom på, at der kan være rør i vægge og gulve, og det er ikke sikkert, alt er lige godt isoleret, men det er dit ansvar som husejer at sørge for, at der er varmt nok til, at der ikke kan ske skader. Sprængte vandrør kan give rigtig alvorlige skader og medføre mange omkostninger, herunder også bare til det vand, der måtte fosse ud. Skal du bruge huset? Bruger du huset om vinte- ren, skal du afgøre med dig selv, om du vil vintersikre huset i perioderne mellem brugen, eller om du vil hol- de huset forsvarligt mini- mumsopvarmet. Har du et nyere hus med helårsisolering, kan det væ- re en idé at holde huset frostfrit, såfremt du bruger det jævnligt. Du kan også overveje en varmepumpe af typen luft til luft. De nye varmepumper kan stilles til at holde en temperatur fra 6 til 8 grader, men vær op- mærksom på, om det er nok i forhold til rørføring, isole- ring i vægge mv. Herudover skal du naturligvis klargøre huset til vinterens komme. Skal huset lukkes ned? Skal du lukke huset helt ned for vinteren, er der en ræk- ke ting, der må gøres: Luk for vandet! Også ved hovedhanen!\n5 Tøm vandrør (skal om nødvendigt pustes igen- nem) Åbn vandhaner Tjek at der ikke er vand i armaturer (nogle blan- dingsbatterier har ind- bygget returspærring, der gør dem meget svæ- re at tømme for vand!) Sørg for at op- /vaskemaskinen er tom for vand Tøm varmtvandsbehol- der Toilettet skal frostsikres Sørg for nødvendig ud- luftning Lad køleskab/fryser stå åbne Lad alle indre døre stå åbne Herudover er det klogt at tænke på ubudne gæster og derfor ikke efterlade dyre ting synlige, som eksempel- vis fladskærme, og lad ger- ne gardinerne være trukket fra, så eventuelle uvelkom- ne gæster kan se, at der ikke er noget at hente. Få eventuelt tilsyn med huset. Glæd dig til næste år Låner du huset ud, eller lejer du det ud? Pas på frostskader, eksem- pelvis sprængte vandrør mv., når huset er i brug om vinteren. Du risikerer for- holdsvis nemt, at du kan komme til at hænge på reg- ningen. Det er vigtigt af få fastlagt, hvordan udlejning i vinter- halvåret skal foregå. Lejer man ud om vinteren, er det en stor fordel at holde huset frostfrit, og så varme op lidt før gæsterne ankommer. Huset skal være opvarmet (ikke fuldt, men gerne 16 til 18 grader), når gæsterne ankommer. Ved afrejse skal man være opmærksom på, hvad der aftales. Skal huset stå med varme på, så det er frostfrit? Eller skal der luk- kes ned? Hvem bærer ansvaret og dermed udgiften, såfremt huset ved en fejl efterlades uden varme, og der så sker frostskader eksempelvis brud på vandrør, der kan medføre store udbedrings- omkostninger. Husejerens egen forsikring dækker ik- ke, når huset ikke er til- strækkeligt opvarmet, og gæsten kan normalt heller ikke drages til ansvar. Spørgsmålet er, om du som ejer så har en aftale om, at dit udlejningsbureau tjek- ker huset efter lejemål og herunder tjekker, om huset efterlades med varme nok til at holde huset frostfrit? Vi brænder for de danske sommerhuse, deres vil- kår/benyttelse samt for den tilknyttede turisme. Såfremt du aftaler, at udlej- ningsbureauet tjekker hus og varme, så vær sikker på at du har en klar og skriftlig aftale det vil sikre dig et bedre udgangspunkt, så- fremt skaden sker. Du bør også sikre dig, at ansvaret for frostskader opstået p.g.a. fejl ved varmebetje- ningen ligger hos bureauet. Herudover skal du naturlig- vis klargøre huset til vinte- rens komme. Generelle ting der skal tjekkes/gøres: Tjek og rens eventuelle tagrender og nedløb Tjek og rens samle- brønde Gennemgå huset udven- digt og se efter eventuel- le skader/åbninger, der kan give adgang for ska- dedyr, fugt mv. Tjek at alle vinduer kan lukkes forsvarligt Mangler huset maling? Er der den nødvendige udluftning Formand Kim Juhlin Cand. jur. & journalist Fritidshusejerne Vi er en forening med to afdelinger. En for grund- ejerforeninger for fritidshu- se og en for sommerhuseje- re, der udlejer deres som- merhus.\n6 Vi brænder for de danske sommerhuse, deres vil- kår/benyttelse samt for den tilknyttede turisme. Kontingent Sekretariatet Sekretariatet er bemandet med 3 personer. Vi har to jurister med specialviden inden for feriehusområdet, ligesom vi eksempelvis rå- der over forsikringsmæssig og organisatorisk kompe- tence. Vi træffes hverdage på telefon fra kl til 15.00, eller pr. e- mail: Fritidshusejerne benytter sig af elektronisk kommu- nikation, dette gælder såvel i det daglige, som når vi udgiver nyhedsbreve mv. Dette har flere fordele dels er det en meget øko- nomisk form for kommuni- kation, og dels muliggør det, at alle kan få informatio- nerne. Eksempelvis kan en grundejerforening vælge at videresende vores nyheds- breve, uden at dette påfører foreningen nogen omkost- ninger.\nFritidshusejerne. Fritidshusejerne Danske Sommerhusudlejere. www.fritidshusejerne.dk. Husk vores fordelagtige. forsikringer til grundejerforeninger\nFritidshusejerne Husk vores fordelagtige forsikringer til grundejerforeninger - se mere på: Velkommen til vores for- årsnyhedsbrev Foråret er ved at være her, og det bliver dejligt at se alt blive grønt\nFritidshusejerne. Forebyg stress i sommerhuset I marts måned udkom rap- porten. også kaldet den natio- nale\nFritidshusejerne Påskeud- gave Se alle dine fordele inde i bladet Gør huset klart Påsken nærmer sig, og det gør sommerhussæsonen så også for rigtig mange som- merhusejere. Sommerhuset er stedet, hvor man\nForenin gen har hjemsted i Ringkøbing-Skjern Kommune.\nVedtægter NAVN OG HJEMSTED 1 Foreningens navn er Vestjysk Landbofor ening. Landboforeningen er dannet den 1. januar 2000 ved en sammenslutning af Ringkjøbing-Ulfborg Egnens Landbofor ening, stiftelse


Her er den nye billige discount-iPhone - MX.dk\nAf Marie Tromborg - 10/09-13 21:18; Opdateret: 11/09-13 11:11\nHer er den nye billige discount-iPhone\niPhone 5C bliver så billig, at langt flere får råd til de eftertragtede Apple-produkter. Til gengæld udfordrer discounttelefonen Apples stærke brand, som noget alle gerne vil forbindes med\nMed den netop lancerede billig-udgave af Apples iPhone bliver det muligt for langt flere mennesker at købe det populære brand.\n»I dag er det nærmest pinligt at flashe andre telefoner i toget end sin iPhone. Med den nye 5C'er vil der formentlig komme en opdeling, så man signalerer discount ved at have 5C'eren. Og hvem ved – måske vil det så være at foretrække at have en Samsung eller Nokia at vise frem«\nJørgen Rudbeck, Appleekspert, mediamac Det nye fra Apple:\nTre nye ting blev præsenteret ved Apples konference i går.\n- iPhone 5C: En billig version af den populære telefon. Bagsiden bliver i plast og kommer i forskellige faver; grøn, hvid, rød, blå, gul og cyan. Et større batteri, der holder længere. Fronten kommer kun i sort. Prisen i USA bliver 99 dollar (16GB) og 199 (32GB).\n-iPhone 5S: Bedre kamera, M7-processor, der kan registrere brugerens bevægelser. Og en hjem-knap, der aflæser fingeraftryk. Fås i farverne sølv, metal-grå og 'guld-pagne'. Prisen kommer til at ligge på 199 dollar og op.\nBegge telefoner kan fås fra den 20. september i USA, Australien, Canada, Kina, Frankrig, Tyskland, Japan, Singapore og England. Den kommer til Danmark senest i december.\n- Nyt styresystem iOS7: Flere funktioner, som vi kender dem fra Instagram er overført. Nye ringetoner og 'Siri' kan hente information fra blandt andet Twitter og Wikipedia.\nApple planlægger især at gøre sit indtog på det kinesiske marked med telefonen, der skal udfordre de billige kinesiske telefoner, som rigtig mange millioner af kinesere ejer i dag.\nSamtidig vil den billige elefon henvende sig til den bredere skare her i Europa og USA, vurderer Appleekspert overfor metroxpress.\n- Den nye telefon har som sådan ikke nogle ulemper for forbrugeren. Den er billigere og og batteriet holder længere. Farverne og materialet henvender sig også i den grad til børn, som formentlig også vil have nemmere ved at overtale deres forældre til at give dem en billig og holdbar plastik-iPhone, siger Jørgen Rudbeck fra mediamac.\nIphone 5C kommer til gengæld til at udfordre Apples stærke brand i Europa og USA, hvor produkterne signalerer overskud og lækkert design.\nLÆS OGSÅ: Gav 7.500 kroner for to iPhones - fik to æbler\n- Apple står for alt andet end discount, så det er klart, at en billig telefon lavet i farverig plastik vil udfordre brandet. Ikke nødvendigvis i Kina men her, hvor mange med glæde ville tage Apple til sig, som en del af deres identitet, siger Jørgen Rudbeck.\nVed gårsdagens præsentation blev iPhone 5S også præsenteret – meget symbolsk – ikke i pangfarver (som 5C'eren) men i sølv, guld/champagnefarvet og skinnende metal.


Macon & BIG BLADE:\nÅrelængder/ Gearingsforhold/ Overlap mm.\nI vores bestående inrigger bådpark er det nemt at konstatere de faktiske forhold.\n= STOR FORSKEL PÅ SVIRVELAFSTAND fra plads til plads i bådene.\nFor 4-åres og 2-åres inrigger har vi konstateret en uvidenhed omkring årelængder og geringsforhold. Derfor har vi målt, gennemgået og analyseret de faktiske forhold.\nBegge bådtyper indeholder problemer, idet afstanden fra midt sæde til midt aksel - svirvelafstand - varierer fra plads til plads. Og da vi normalt tillader et overlap på 30-32 cm fra afstand midt aksel til midt sæde er indenbordslængden af åren givet.\nReiner Modest foreslår, hvis målene på 2 årers henholdvis 4 årers inrigger er:\n2-årers inrigger Big Blade M94/52-25\n4-årers inriggerBig Blade M94/52-25\n2- + 4 -årers inrigger med Macon Blad + 8 cm i totale årelængde\nUmiddelbart virker det utroligt, når vi foreslår en total forskel i årelængder til 4 åres inrigger på 16 cm. Men hvis belastningen skal være ens for alle 4 roere er dette et faktum.\nDe 4-åres og 2-åres inriggere vi har målt viser de opgivne mål. Disse kan selvfølgelig variere fra båd til båd.\nHvis bådene bruges til konkurrence er det afgørende for farten, at ovennævnte er iorden. Der gøres opmærksom på, at DFfR´s Kaproningsreglement og Langdistancekaproningsreglement skal overholdes til alle officielle konkurrencer, hvor DFfR´s reglementer vil være gældende.\nHvis bådene udelukkende bruges til daglig roning i klubben, vil den mest optimale løsning være at købe og montere rustfrie vinkelbeslag, der tillader at flytte svirvelafstanden sådan, at denne er ens på alle ropladser i båden\nMetode til beregning af gearing er: gearingsforhold = udenbords længde/svirvelafstand\nDette er mit forslag, men kunde kan vælge egen ønsket gearing!


Ikke kategoriseret Arkiv - Tasfo\nTasfo Selskaberne er blevet sponsor i Odense ZOO for de nye kænguruer, der flytter ind i haven til april. Dette gør vi bl.a. med ønsket om at Odense ZOO udvikler sig til en endnu større turistattraktion til gavn for udviklingen på Fyn - naturligvis med dyrenes trivsel for øje. [Show slideshow]\nStort til lykke til vores nye lejer på Jomfrustien 10 B i Haderslev, Local Fitness Haderslev, der i går slog dørene op til et lækkert, totalrenoveret fitnesscenter med nye maskiner - slå et smut forbi, du vil elske at træne der.\nArtikel i Børsen. - Han styrer familiens formue. Jesper Steen Tastesen er advokat og formuebestyrer for Tasfo Selskaberne, der ejes af hans egen familie. Læs artiklen nedenfor: Børsen. - Han styrer familiens formue\nAmbitiøs økonomichef med potentiale til CFO Brænder du for at være en del af smykkebranchens førende brands og skabe resultater, så søger Aagaard/Kranz & Ziegler A/S en engageret og dynamisk økonomichef til vores hovedkontor i Svendborg. Læs mere på linked herunder: Nyhed_opslag_økonomichef\nVi kan nu løfte sløret for vores nye lejer på Jomfrustien 10B, 6100 Haderslev. Vi siger velkommen til Local Fitness Haderslev primo december 2016, der åbner i ny-renoverede lokaler i det tidligere diskotek. Se deres facebook profil og vær med i konkurrencen om 1-års medlemskab af Local Fitness Haderslev. …


Hvordan hænger feminisme og Muhammed-tegningerne sammen? Muslimske kvinder kommer til orde | Kristeligt Dagblad | Udsatte muslimske kvinder mangler en stemme, og den stemme kan de passende bruge på at diskutere Muhammedtegningerne, mener konsulent Uzma Ahmed, der holdt oplæg ved en folkekirkelig temadag om religionsmøde\nInterview 10.02.21 Kl. 15:15\nUdsatte muslimske kvinder mangler en stemme, og den stemme kan de passende bruge på at diskutere Muhammedtegningerne, mener konsulent Uzma Ahmed, der holdt oplæg ved en folkekirkelig temadag om religionsmøde\n”Kvinderne vil gerne skabe en god fremtid for deres børn i Danmark, og de kan nu tage et standpunkt og sige, at de ikke går ind for mobning, men de går heller ikke ind for terror. De går ind for, at alle kan være trygge ved at gå i skole og undervise i ytringsfrihed,” siger Uzma Ahmed.\nHvordan hænger feminisme og Muhammedtegningerne sammen? Det spørgsmål blev onsdag diskuteret ved en digital temadag om religionsmødet med muslimske minoriteter.\nDagen afsluttede et forløb med fire webinarer om samme tema, som har været arrangeret af Folkekirke og Religionsmøde og Folkekirkens Migrantsamarbejde. Formålet er at blive klogere på religionsmøder og at finde en måde at kvalificere dem, så folkekirken kan blive en kirke for hele folket. Både medlemmer og ikke-medlemmer.\nUzma Ahmed er selvstændig boligsocial konsulent og initiativtager til Fredsprojektet mod Racisme. Hun stod bag et oplæg med overskriften ”En feministisk diskussion om Muhammedtegningerne”.\n”Bag ved diskussionen om Muhammedtegningerne ligger diskussionen om udsatte kvinder og om, hvordan man kan ændre kvinders rolle i dette politiske felt, som de ofte bliver inddraget i uden faktisk at blive hørt. Jeg kalder det en feministisk diskussion, fordi kvinderne er nederst i hierarkiet og bliver sat i bås uden mulighed for at sige fra,” sagde hun til Kristeligt Dagblad, inden webinaret gik i gang.\nUzma Ahmed tog udgangspunkt i et projekt, som hun faciliteter i samarbejde med Integrationshuset Kringlebakken i København. Arbejdet skal give udsatte muslimske kvinder en stemme. I løbet af to workshops i efteråret hørte kvinderne om situationen i Frankrig, efter en lærer i efteråret blev halshugget for at have vist Muhammedtegningerne i forbindelse med sin undervisning i ytringsfrihed. Kvinderne diskuterede derefter blandt andet, hvordan de kunne bruge deres demokratiske rettigheder, ytre deres standpunkt i debatten og være med til at skabe en mere fredelig verden. Som afslutning stablede de en demonstration på benene.\nForandringen må disse kvinder selv være med til at skabe, siger Uzma Ahmed, der også oplever, at de er villige til det.\n”I forhold til Muhammed-tegningerne motiverer det dem, at både de og deres børn risikerer at få skudt alt muligt i skoene: At de slet ikke har en mening, at de er imod tegningerne og ytringsfrihed generelt, eller at de sympatiserer med terroristerne, fordi de er muslimer,” siger hun.\nHvad mener du med mobning?\n”Jeg har ikke noget imod at tegningerne bliver tegnet, og at kunstnere laver deres kunst. Men når for eksempel Pernille Vermund (Nye Borgerlige) bruger dem, så handler det ikke om kunst længere, men om politik og om, at der er nogle, der ikke skal være i landet. Så overskriften er ikke, om de tegninger skal være ulovlige eller ej. Overskriften er, at vi er enige om, at alle skal kunne være trygge.”\nUzma Ahmed er ikke overbevist, at de muslimske kvinder kun skal ses som ofre, sådan som de ofte bliver fremstillet i Danmark.\n”Vi har stærke holdninger til disse mennesker og til, hvordan vi skal redde dem. Der er stort fokus på social kontrol. Men hvorfor tale om kvinderne som ofre? Det giver ikke mening for mig. Dem, der har begrænsede muligheder, må være dem, der er mest motiverede for forandring,” siger hun.\nMen er det virkelig de mest udsatte undertrykte kvinder, du får fat i med dit projekt?\n”Kvinderne er på alle mulige stadier. Mange er ikke gode til dansk. Nogle har arbejde, andre ikke. Nogle er udsat for vold. Andre er ikke. Om det er de mest udsatte, er svært at svare på, men de er udsatte. Og min erfaring er, at de mennesker, som er længst ude, er mest motiverede,” siger hun.\nTemadag om religionsmøde\nDagen med fokus på religionsmøde med muslimske minoriteter var arrangeret af Folkekirkens Migrantsamarbejde og Folkekirke og Religionsmøde. På programmet var flere oplæg om Muhammed og islam samt en paneldebat om, hvad folkekirken skal kunne i mødet med Danmarks næststørste religion.


Populære Politiske Spørgsmål\nVi modtager over en million unikke svar (og filtrere flere indlæg) til vores politiske spørgsmål undersøgelse per dag og kategorisere de indlæg fra politisk tilhørsforhold, stat, by, og henvisning hjemmeside. Vælg et emne nedenfor for at begynde at udforske.\nBør immigranter være tvunget til at lære det danske sprog?\nBør Danmark øge eller sænke antallet af midlertidige arbejdsvisummer, der bliver givet til højt-kvalificeret immigrantarbejdere?\nBør Danmark hæve skatterne på de rige?\nBurde der være termingrænser for medlemmer af Folketinget?\nBør Danmark afskaffe arveskatten?\nBør Danmark blive i NATO?\nBør der være et midlertidigt forbud, på al indvandring til Danmark?\nBør Danmark acceptere flygtninge fra Syrien?\nDefundering af politiet\nBør indvandrere i Danmark have lov til, at have dobbelt statsborgerskab?\nStemmeret for kriminelle\nSnigmyrderi i udelandet\nBør Danmark myrde formodede terrorister i fremmede lande?\nBurde det være forbudt at brænde dannebrogsflaget?\nBør udlændinge, som i øjeblikket opholder sig i Danmark, have stemmeret?\nOverbelægning i fængsler\nBør regeringen afkriminalisere skolegang?\nRedningsaktionen af Grækenland\nBør Danmark øge eller sænke deres militære udgift?\nBør Danmark øge eller sænke udenlandsk bistandsudgift?\nBør danske borgere have tilladelse til at spare eller investere deres penge i fralandsbankkontoer?\nBør Danmark øge eller sænke skattesatsen for virksomheder?\nBør Danmark blive ved med at støtte Israel?\nBør Danmark melde sig ud af den Europæiske Union?