Netværksstyring fra government til governance - PDF\nNetværksstyring fra government til governance\nDownload "Netværksstyring fra government til governance"\n1 Netværksstyring fra government til governance Eva Sørensen og Jacob Torfing Fire styringsteorier fire metastyringsstrategier Interpendensteori Kap. 2 s Indledning Fokus på interpendens skyldes at interpendensteorierne kobler et kalkuleperspektiv på aktøradfærd med et konfliktperspektiv på samfundsstyring. Grundantagelsen er at samfundet består af nyttemaksimerende aktører, der arbejder for at realisere bestemte på forhånd givne interesser i skarp konkurrence med andre nyttemaksimerende aktører med andre interesser. Netværk er en blandt flere former for institutionaliseret interaktion mellem aktører. Et dynamisk og gensidigt kausalforhold mellem institutionsdannelse og aktøradfærd = historisk institutionalisme. Forklarer styringsnetværkenes karakter, fremkomst og funktionsmåde ud fra aktørperspektiv og strukturperspektiv. Fokus på regulering af konfliktfylde aktørinteresser: hvordan styringsnetværkene bidrager til koalitionsdannelse mellem aktører, der er afhængige af hinandens ressourcer for at realisere egne målsætninger. Fokus på kollektive aktører = gruppe af individer placeret i institutionel eller funktionel sammenhæng, der giver sammenfaldende interesser. Udvikling af kollektive strategier, fælles erfarings- og læringsgrundlag og fælles regle- o g normsystem alle producerer kollektiv handling. Styringsnetværk sidste skud på stammen af institutionel organisering af samspillet mellem stat og interessegrupper. Kollektive aktører = arbejdsmarkedets parter, virksomheder, interessebaserede forbruger-, patient-, beboer- og miljøbeskyttelsesforeninger, sociale bevægelser og borgergrupper. = organisationer. Inspiration fra organisationsteorien der er blevet optaget af et interorganisatorisk perspektiv ud fra antagelsen om at organisationer må være i stand til at kontrollere sine omgivelser og drage nytte af andre organisationers ressourcer i forsøget på at realisere deres mål. S. 42 Hvordan defineres styringsnetværk? S. 42 Teoretikere sætter lighedstegn mellem governancebegrebet og netværksbegrebet. Horisontal selvorganisering mellem gensidigt afhængige aktører. Grundlæggende antagelse at styringsnetværk bygger på eksistensen af interpendens. Konflikter håndteres gennem udvikling af tillid. Offentlige aktører må slå sig til tåls med at deltage på lige vilkår med andre aktører fordi netværkene er selvorganiserede. Styringsnetværk alternativ til stat og marked. Styringsnetværk er kendetegnet ved refleksiv, forhandlingsorienteret rationalitetsform. Er et alternativ til NPM. Hvorfor og hvordan opstår styringsnetværk? S. 44 Ikke-intenderet konsekvens af markedsmæssiggørelsen. En tredje strategisk vej at gå i udviklingen af de samfundstyrende institutioner. Både et individuelt strategisk valg fra neden (aktøradfærd) og et strategisk administrationspolitisk paradigmeskift (reformstrategisk tankegang) fra oven. S.47 Hvordan fungerer styringsnetværk? S.48 Side 1 af 20\n2 Selvregulerende og selvkonstituerende. Forhandlinger skaber grundlag for kollektiv handlen, formuleres fælles dagsorden og strategi. Forhandling som metode til interesseaggregering. Netværksaktører sætter egne ressourcer på spil for at nå målet kræver gensidig tillid. Aftalerne kan ikke sanktioneres af en højere instans. Tillid skabes over tid vha. positive erfaringer eller ved udvikling af normsæt for interaktionen som aktørerne føler sig trygge ved, Centralt er en diplomatisk omgangsform med fokus på kollektive mål frem for på interesseforskelle. Høj grad af interdependens. Forskelligheder - Lukket fast afgrænset og eksklusiv gruppe / åben og tilgængelig - Symmetriske/asymmetriske ifh. til ressourcer - Stabile/forandres - Bred målsætning med mange forskellige projekter/ konkret afgrænset projekt. Hvad er betingelserne for succes og fiasko i styringsnetværk? S.50 Styringsnetværk anvendelige inden for flg. Politikområder - Videnstunge - Vanskeligt at fastsætte og måle kvalitet - Ydelsen er vanskelig at prissætte - Ekspertskøn og fleksibilitet er kerneværdier - Mange aktører og sektorer er involveret i styringen - Tilsyn har mange politiske og administrative omkostninger - Implementering baseret på lokale aftaler Skal kunne balancere en række modsatrettede hensyn. - Konflikt/samarbejde. Samarbejde for at målrette styringen og konflikter for at producere innovation og kreativitet. - Åbenhed og lukkethed inklusion og eksklusion. Inklusion sikrer højt videns- og legitimitetsniveau, eksklusion sikrer handlekraft. - Stabilitet og forandring. Stabilitet skaber tillid og retning, forandring for at tilpasse sig nye forhold. Målfastsættelse genforhandles til stadighed Hvordan styres styringsnetværk De designes og styres. Instans der afgør om styringsnetværk er en velegnet styreform i en given situation og som kan designe den rigtige form for styringsnetværk. Målrettet styringsindsats for at sikre evnen til at balancere. Mister evnen til selvregulering hvis de udsættes for hierarkisk lov eller ordrestyring. I stedet udøves indirekte styring: Metagovernance eller metastyring. To metastyringsformer: netværksstrukturering og især spilstyring. Netværksstrukturering: rammestyring på afstand, fastlægge ressourcemæssige og organisatoriske rammer. Institutionelle rammer påvirker interaktionsmønstre og kommunikationskanaler, er in- Side 2 af 20\n3 strumentel, målet er fastlagt af metastyrende instans. Altså er opgaven at manipulere netværket til at arbejde i retning af det givne mål. Spilstyring: processtyring den metastyrende instans er i direkte berøring med netværk. Formålet er at få netværket til at fungere bedst muligt ud fra antagelsen om at et velfungerende netværk løser vigtige styringsopgaver. Netværksaktivering, netværksunderstøttelse, konfliktmediering, procestilrettelæggelse, mægling, købslåen, diplomati og overtalelse. Formål et godt samarbejde på trods af interessekonflikter. Metastyring kan udøves af alle med fornødne ressourcer. Interdependensteorien bruges som løftestang til at forny måden at tænke offentlig administration. Vanskelige at få hold på, kontrol er umulig. Uigennemsigtig. Hvilke demokratiske problemer og potentialer rummer styringsnetværk? S.55 Undergraver grundprincippet for repræsentativt demokrati nogle får mulighed for at stemme mere end én gang. Offentlighed og gennemsigtighed i beslutningsprocesser er ikke muligt. Beslutningernes legitimitet er ikke sikret. Ansvarliggørelse af beslutningstagere er også umuligt. Tanker om at supplere det territorielt baserede demokrati med det funktionelt organiserede demokrati. Afslutning Kap. 3 s Governabilityteori Indledning Styringsnetværk som middel til at løse styringsproblemer: Hvordan og under hvilke betingelser kan styringsnetværk bidrage til at øge styringskapaciteten governabiliteten i den offentlige styring præget af nye styringsmæssige udfordringer. Anlægger et kalkulationsperspektiv på aktøradfærd som interdependensteorien, men udskifter konfliktperspektivet med koordinationsperspektiv. Begge antager at samfundet består af rationelle intentionelle aktører, der handler velovervejet og kalkulerende for at fremme individuelle interesser. Fokuserer på behovet for kollektiv koordination af individuel aktøradfærd. Afsæt i aktørcentrerede institutionalisme (modereret udgave af rational choice institutionalismen) Institutioner antages at bidrage til kollektiv handlen dels ved at fastlægge bestemte incitamentsstrukturer dels ved at udvikle bestemte sociale normer og regler for adfærd når spillene gentages mange gange. dette kunne også være inspireret af systemteorien og dens antagelse om en stadigt tiltagende funktionel differentiering i samfundet. Både den aktørcentrerede institutionalisme og systemteorien fokuserer på hvordan koordineret styring sker gennem en usynlig hånd strukturering af kalkuleret adfærd. Rational choice: aktører handler inden for nogle institutionelle spil, der strukturerer relationer og interaktion, så bestemte handlinger forekommer rationelle for den enkelte aktør. Systemteori: Adfærd struktureres af de funktionelle systemer og gives retning af systemers forsøg på at etablere ligevægt mellem in- og output. Governability teori er en samtænkning af aktørcentreret institutionalisme og systemteori. Hvordan defineres styringsnetværk? Side 3 af 20\n4 Styringsnetværk = en bestemt form for koordinationsfremmende institutionalisering. En form for social koordination. En institutionel arena, der organiserer en bestemt form for interaktion. Governabilityteorien foretrækker styringsnetværk frem for stat og markedsstyring fordi autonome aktører kan bidrage til samfundsstyring og hvor aktørernes handlinger rettes mod kollektive mål kombinationen mellem autonomi og styring. Fremmer koordinationen pga. interdependens. Sameksistensen af autonomi og interdependens fører ikke automatisk til netværksdannelse, der skal også være rammer, der synliggør interdependensen. Både interdependens- og governabilityteorien ser styringsnetværk som sammenfaldende med governancebegrebet. Men governabilityteorien fokuserer på styringsnetværk med både private og offentlige aktører, fordi teorien ser styringsnetværkene som en videreførelse af traditionen med at inddrage interesseorganisationer i samfundsstyringen. Begge teorier betoner offentlige aktørers særlige udfordring fordi de indgår i et tæt samspil med private og må afstå fra at bruge hierarkiske styringsmidler. Hvorfor og hvordan opstår styringsnetværk? Styringsnetværk opstår fordi der er brug for koordinationsformer, der er lige så komplekse, dynamiske og mangfoldige som styringsopgaverne er det. Kompleksiteten kommer blandt andet fra den stigende funktionelle differentiering (Videnskabeligt system, juridisk autonome selvrefererende systemer) Dette har betydet en lignende politisk differentiering med et stigende behov for tværgående koordination = styringsnetværk der etablerer strukturelle og operationelle koblinger mellem systemerne. Fragmenteringen af den formelle organisationsstruktur viser sig blandt andet ved en tiltagende globalisering og decentralisering af det politiske system og ved en vækst i formaliserede samarbejder mellem private og offentlige aktører. Det samlede resultat er et multicentreret, lagdelt og svært afgrænseligt politisk system. s. 70 Grundet den øgede fragmentering er det nemlig stadig sjældnere, at konkrete styringsopgaver kan løses inden for rammerne af ét system elle subsystem og inden for én organisation. s. 71 Governabilityteorien vægter den systemfunktionelle forklaring på styringsnetværkenes fremvækst og bruger kun de aktørbundne forklaringer til at forklare hvad der kan blokerer den nødvendige vækst i styringsnetværk. Det er nødvendigt at rammerne spiltilrettelæggelsen opfordrer til / gør det muligt at etablere netværk. = fra oven. Hvordan fungerer styringsnetværk? De koordinerer adfærd mellem autonome, men interdependente aktører ved en relationel kontrakt om hvordan de hver især skal agere for at fremme de kollektive interesser på baggrund af mixed motives Den gensidige afhængighed betyder at netværket er horisontalt, men ikke nødvendigvis symmetrisk, da der vil være forskellige grader af magt og indflydelse og adgang til ressourcer. Netværk gør det muligt at poole (pulje?) ressourcer. Grundlaget for fælles mål er ikke konsensus men samarbejdende modstandere. Præget af forhandlerens dilemma. Aktørerne har ikke adgang til hinandens intentioner men har ubegrænsede muligheder for at skade hinanden. Side 4 af 20\n5 To afgørende vilkår for at netværkene fungerer: Rimelig grad af tillid og at det er et plussumsspil. Desuden om spilsituationen fremmer samarbejde eller konkurrence. Hvad er betingelserne for succes og fiasko i styringsnetværk? S. 75 Afhænger af evnen til at balancere mellem styringsopgaver og de ressourcer der er til rådighed. Styringsnetværkene kan medvirke til at der skabes flere ressourcer og at styringskravene sænkes, fordi ressourcerne pooles, aktørerne bliver medansvarlige for styringen og fordi kravene til styring dermed sænkes. Afhænger af evnen til at koordinere aktørernes adfærd til både at undgå at skade hinandens interesser og udnytte fælles handlemuligheder. Afhænger af evnen til at balancere ml. stabilitet og fleksibilitet. Governarbilityteoretikerne opfatter styringsnetværk som skrøbelige, hvor der skal gøres noget særligt for at stabilisere dem. Enten gennem norm- og regelsæt eller ved at holde dem nede på en vis størrelse. Midlet til at undgå farerne er hierarkisk regulering af styringsnetværkenes selvregulering. Ellers fare for destabilisering og laissez faire. Hvordan styres styringsnetværk s. 77 Hierarkisk regulering nødvendig og opretholdelse af autonomi er en forudsætning, altså må reguleringen foregå som metastyring, hvor netværkene påvirkes indirekte. Modsat interdependensteorien udøves metastyringen hands-off og på afstand gennem strukturering af rammerne = netværksstrukturering. = fastsætte spillereglerne. Strukturering sker gennem målrettet strategisk institutionalisering af koordinationsfremmende spil, der tydeliggøre og øger aktørernes gensidige afhængighed. Kan ske gennem at påvirke aktørernes ressourcer, strategiske incitamenter og en trussel om at hierarkisk statsstyring vil tage over, hvis ikke de klarer opgaven. Det antages at der er en interdependens-relation mellem hierarkisk styring og netværk. Stat og styringsnetværk er komplementære. Statsstyring ikke mindre nødvendig, men brug for anderledes statsstyring. Nemlig at skabe betingelser for at andre kan beslutte og implementere og sikre koordination. Konsekvensen er at politiske beslutningstagen og implementering bliver mere og mere integrerede dele af styringsprocessen. I de selvstyrende netværk træffes beslutningerne i tæt interaktion med implementeringen heraf. Derfor bliver det sværere og sværere at opretholde den grænsedragning mellem politik og administration, der er en central grundpille i den traditionelle bureaukratiske styringsmodel. S Opgaven er at finde balancen mellem statslig metastyring og autonom netværksstyring. Hvis for lille spillerum mister aktørerne interessen i at deltage. Hvilke demokratiske problemer og potentialer rummer styringsnetværk? S. 80 Overraskende at teorier om demokrati og samfundsstyring har været adskilte fordi indholdsmæssige politiske beslutninger i netværkssamfundet i vid udstrækning træffes på det politiske systems outputside. Problemer i forhold til demokratisk kontrol og politisk legitimitet. De bliver kun effektive problemløsere og demokratiske i kraft af en metastyring, men så kan de også blive en demokratisk gevinst fordi det repræsentative demokrati ikke kan formulere en politik der fremmer fællesinteresesr. Side 5 af 20\n6 Styringsnetværk kan øge berørte borgeres muligheder for at deltage i beslutningsprocessen, kan sikre en demokratisk regulering mellem autonome styringsenheder, kan sikre den demokraitske legitimitet, der er under pres. Teoretikerne lægger vægt på resultatet af samfundsstyringen. Målsætning om at indfri befolkningens mål. Afslutning s.83 Styringsnetværk kan sikre formulering af kollektive mål og realisere dem, men det kræver en metastyrende stat der stabiliserer og demokratiserer de selvstyrende netværk. Styringsnetværk er skrøbelige og skal støttes gennem eksempelvis spilsituationer fra oven. En motivationsfaktor kan være bevidstheden om at den hierarkiske statsstyring træder til, hvis ikke styringen lykkes for netværket. Forholder sig ikke til betydningen af magtkampe, fokus drejes væk fra indholdet af fælles interesserne. Kultur: overser betydningen som skabelsen af fællesskabs- og solidaritetsfølelse kan få for styringsnetværkets sammenhængs- og handlekraft men vil sikkert hævde at det kræver at der ikke er for store uoverensstemmelser mellem interesserne. Kap. 4 s Integrationsteori Indledning Hermeneutisk inspirerede styrings- og organisationsteorier. Netværk er både en måde at begribe organisationernes omgivelser på og en måde at organisere styringen af samfundet på. Teoretikerne mener at individuel og kollektiv handlen formes af værdier, identiteter, vidensformer og regler, der knyttes sammen i sociokulturelle systemer og institutioner. Der lægges vægt på institutionaliseringen af bestemte identiteter og på socialiseringen af de sociale og politiske aktører til det dominerende norm- og regelsystem. Handling er betinget af sociokulturelle identiteter, normer og regler, der bindes sammen af en forestilling om det fælles gode, som nok ikke er entydig og substantielt formuleret. Aktørers integration i en fælles ramme af normer, regler og forestillinger = stabil samfundsstyring. Selvom man ikke er enige i hvad det fælles gode er, så skaber det alligevel fred og fordragelighed, at alle har forestillingen om et fælles gode. Koordination frem for magt og indflydelse. Konflikter civiliseres og afdæmpes, så de gør mindst skade. (samfunds)styring som en konsensual, normstyring koordinationsproces. Tager afstand fra at aktørers handlinger er styret af kalkulationer af konsekvenser, anbefaler et institutionelt perspektiv, der ser handling som en kulturelt betinget regelfølge = passendehedslogik: hvem er vi, i hvilken situation, hvad er passende i den institutionelle kontekst af forestillinger, regler og normer? Regelfølge beror på en konstitutiv fortolkning, der fastlægger deres indhold ud fra den konkrete anvendelse i den sociale og politiske praksis. Konsekvenslogikken bruges, når det anses for passende at handle ud fra en individuel mål-middelrationalitet. Handlinger der er motiveret af en passendehedslogik retfærdiggøres ofte bagefter med konsekvenslogik. Side 6 af 20\n7 Synet på samfundsstyring tager udgangspunkt i et samfund bestående af individuelle og kollektive aktører med socialt konstruerede identiteter, der er endogene i forhold til kulturelle systemer og institutionelle strukturer. (Endogen = som stammer indefra, indre) Aktørernes identiteter kan forandres fordi de er konstruerede og institutionelt betingede (ej vilkårlige ændringer, men inden for rammerne af de institutionaliserede meningssystemer). Aktørernes handlinger styres af passendehedslogikken og politisk handling drejer sig om at konstruere overbevisende historier om det, der er sket og hvorfor det skete og hvad det er passende at gøre ved det. I forhandlingen mellem de forskellige politiske fortolkninger af verden ændrer aktørernes identitet og tolkninger sig gennem erfaringsbaseret læring og gensidig påvirkning. Hos os er der tradition for at forsøge at skabe mulighed (ressourcer, rettigheder, kapaciteter) for at alle kan deltage i den politiske forhandling og læreproces. Den politiske interaktion sker inden for rammerne af et demokratisk fællesskab med bestemte forestillinger om det fælles bedste og med procedureregler for hvad demokratisk politisk handling indebærer. Resultatet af det politiske samspil er en hegemonisk fortolkning af verden, der omsættes til politikker og styringstiltag, der gennem eksperimenter, læring og politiske redegørelser gradvist påvirker det demokratiske fællesskabs indhold og karakter. Identiteter, handlingsbetingelser og demokratiske forbedringer er noget, der løbende forandres gennem politiske forhandlingsprocesser. Politik og demokratisk styring er gensidig udvikling og tilpasning af identiteter, institutioner og politiske tiltag. Det er den gensidige tilpasning der giver den politiske proces karakter af konsensusbaseret koordination. Hvordan defineres styringsnetværk? S. 92 Vores identiteter og handlinger er formet af en række konstitutive fortolkninger af verden vores fortolkninger er formet af de institutionaliserede meningssystemer vi er indlejret i. Vi forsøger på baggrund af vores fortolkninger at forme samfundets udvikling. Forsøget på at styre samfundet vil altid være ufuldstændigt, usikkert og forholdsvist kaotisk og kan organiseres på forskellige måder. I denne teori tænker man at det politiske system lige som i middelalderen er en samling løst koblede institutionelle sfærer med forskellige formål, logikker, principper og dynamikker. Demokratisk styring involverer etablering af relativt stabile, selvorganiserede netværk af interdependente, men delvist autonome aktører med hver deres ressourcebasis og regelstruktur (= governability-teori) Netværk som en blandt flere demokratiske styringsformer eller s. 93 midt. Det organisatoriske felt ender ud med at blive de aktører der spiller sammen og påvirker hinanden, deler informationer og udvikler fælles identiteter og målsætninger. Der skal være interaktion og den er kendetegnet ved at være hyppigere indenfor feltet end med aktører udenfor feltet. Nogle teoretikere mener at aktørerne er bundet sammen af regler, andre at feltet altid etablerer en bestemt styringsstruktur. (Konnotere = antyder, indebærer) Hvorfor og hvordan opstår styringsnetværk? S.94 Ikke så mange forklaringer på hvorfor: Den aktuelle samfundsstyring fører enten til oversocialisering eller undersocialisering. Oversocialisering er når en stærk stat underminerer individets frihed Side 7 af 20\n8 og undersocialisering er, når markedsgørelsen af social relationer, opløser de sociale bånd og dermed efterlader individer isolerede uden etiske principper og uden fælles opfattelse af det gode liv. Integrationsteorien siger, at det godt kan lade sig gøre at udvikle stærk individualisme og et stærkt fællesskab. At den historiske udvikling af demokratiske institutioner er et stadigt forsøg på at forene poliske autoritet og individuel autonomi og skabe en balance mellem Fællesskab og individ. Flere forklaringer på hvordan netværk dannes til forskel fra flere af de øvrige teorier. Mikroperspektiv: hvordan aktørhandling fører til interorganisatoriske netværk. Fokus på samspillet mellem interpersonelle kontakter og organisationernes institutionelle passendehedslogik. Netværksstyringen identificerer, bruger og udbygger styringskapaciteter. Målet er ikke at styrke den enkelte organisation men i stedet at styrke en flerhed af organisationer til at styre sammen med udgangspunkt i viden og ressourcer. Organisationerne har løbende rutinemæssige kontakt med andre organisationer. Hvem der kontaktes, styres af forestillinger om hvem det vil være passende at kontakte, når kontakten evalueres sker det ud fra regler, normer og forestillinger der er i organisationen. De der vurderes positivt kontaktes hyppigere og efterhånden opstår der et netværk. Enten etableres netværk til en styringsopgave, eller de kan efterfølgende bruges til en styringsopgave. Der er tale om en institutionelt betinget bottom-up-forklaring af netværksdannelse ud fra aktørernes behov for kapacitetsopbygning gennem ressourceudveksling Har HTK forpasset chancen til at bruge FPN som styringsnetværk selvom det ligner og kan leve op til mange af definitionerne, så ER der etableret et ledelseshierarki. Makroperspektiv: hvordan institutionelt design netværksstyring spredes og indoptages i forskellige organisationer. Top-down-forklaring, der tager udgangspunkt i spredningen af nogle brede samfundsmæssige forestillinger om hvordan samfundsstyring og det institutionelle samspil mellem organisationer bedst organiseres. Modebølger. De hegemoniske koncepter eller design spredes gennem isomorft pres (isomorf = af samme form) organisatorisk tvang til at ligne andre organisationer. For at skabe legitimitet vejer ofte tungere end effektivitet. Legitimitetsskabende isomorfe pres: 1. Tvangsmæssig isomorfi - politiske myndigheder anbefaler et bestemt institutionelt design 2. Mimetisk isomorfi efterligning af andre organisationers design for at minimere usikkerheden om hvordan de bedst organiseres. 3. Normativ isomorfi ansættelse af professionelle medarbejdere der gennem deres uddannelse har fået bestemte forestillinger om institutionelt design. Netværksstyringskonceptet spredes gennem en kombination af de tre og er et koncept der er udviklet uden for organisationen selv, men som ved forskellige mekanismer indoptages i organisationen. Isomoriteorien er naiv og impirisk uholdbar. organisation fremtræder passivt og overtager det ene design efter det andet. Dermed overses den heterogenitet og mangfoldighed der præger organisationssamfundet. Denne kritik har medført en modificering af isomorfiteorien. Der er flere faktorer der skaber heterogenitet og flertydighed i organisationernes omgivelser. Variation i koncentrationen af ressourcer, reguleringsformen, styringsniveauet og den politiske autori- Side 8 af 20\n9 tets relative styrke. Der kan være varierende professionsstandarder og forskellige muligheder for forventningsafstemning forme omgivelsernes forventninger. Desuden har Røvik fremhævet betydningen af organisationens eget forsøg på at oversætte udefrakommende organisationsopskrifter, så de passer til de lokal forhold og forestillinger om organisationens identitet. Oversættelsen sker gennem konkretisering (omsættes til rutiner, hvad betyder det for vores organiation), selektion (vælge de komponenter man mener der vil give det største udbytte ifh. Til effektivitet eller indtjening - eller modsat at man kommer til kun at vælge en del af konceptet af forskellige årsager, kombination (at man kombinere hele eller dele af koncepter tæt sammen - eksempelvis målstyring og udviklingssamtaler) og sammensmeltning. (muligvis den samme som kombinationen, bare længere henne i processen, hvor kombinationen muligvis er smeltet sammen til en ny variant) De kursiverede parenteser er taget fra Røviks (19989 beskrivelser af oversættelsesmetoderne. Dertil kommer betydningen af konflikter i og med andre organisationer om, hvilke forskrifter der skal forfølges eller blokeres. Resultatet er en teori om faktorer der fremmer og hæmmer en homogeniserende spredning af netværksstyringskonceptet. Teorien betoner betydningen af samfundsmæssige styringsforestillinger, som spredes og oversættes i konfliktfyldte organisatoriske felter. Netværksstyring er gået fra at være et vilkår til at være et værktøj. En bevidst valgt styreform, der skal fremmes dyrkes og videreudvikles. Hvordan fungerer styringsnetværk? S. 99 Integrationsteorien interesserer sig mere for styringsprocessen end for resultatet. Styringsnetværk ses som rammen om de processer der skaber og omskaber aktørernes kapaciteter og identiteter. Udviklingen af disse sker som en integreret del af processen. At der er mest fokus på proces virker ok, da identiteter ændres i processen (vel både aktør og netværksidentitet). Identitet defineres som summen af vores opfattelser og af os selv og andre, vores fortolkninger af disse opfattelser og vores forsøg på at udleve vores fortolkninger i praksis. Kapaciteter defineres som summen af de rettigheder, ressourcer, kompetencer og organisationstalenter, som de individuelle eller kollektive aktører besidder. Politiske handlinger forudsætter aktørers identitet for at give retning og kapacitet for at gøre en forskel. Identitet skabes og omskabes gennem opdragelse, uddannelse, refleksion, handling og interaktion, der finder sted i en mere eller mindre institutionaliseret kontekst som er med til at definere, hvad der er passende i en givet situation. Vi handler ikke på grundlag af vores identiteter, interesser og præferencer, men sætter dem tvært imod på spil i vores daglige praksis. De demokratiske institutioner danner rammen for udviklingen af de politiske aktørers identiteter, derfor kan styringsnetværk analyseres ud fra: - Skabelsen af forskellige former for indbyrdes solidaritet blandt aktørerne - Skabelsen af specifikke identiteter, der understøtter den demokratiske politiske proces Side 9 af 20\n10 - Civiliseringen af politiske konflikter mellem forskellige solidariteter og identiteter, så demokratiet ikke undergraves af voldelige konfrontationer. Ingen af svarene i interviewet afspejler indbyrdes solidaritet, selvom om de ikke blev spurgt specifikt om det er det alligevel interessant at fællesskabet giver sig udtryk gennem udsagn omkring områdelederens funktion: Du sørger for at vi prioriterer fælles. Kan det mon ikke oversættes til en slags Metaguvernør-funktion? I praksis udvises solidaritet ifh. til ressourceforbruget men vi har også nok ressourcer pt. Civilisering af konflikter sker gennem fælles refleksioner og drøftelser INDEN problematikkerne. Solidaritet handler om identifikation med et fællesskab, der konstitueres gennem et specifikt sæt af in- og eksklusioner. Fællesskab kan være ud fra nationalt, klassebaseret, lokalt, etnisk eller kønsmæssige identitetspoler. Styringsnetværk holdes ofte sammen af en fælles forestilling om et kollektivt vi, der forstyrres af ydre begivenheder, som må handle kollektivt for at genskabe betingelserne for fællesskabets udvikling. Alle netværksaktørerne opfatter sig som værende i sammen båd giver et stærkt udgangspunkt for kollektiv handlen. Dvs. ved at skabe forestilling om at være i samme båd, skabes stærke forudsætninger for at handle kollektivt. Identitet kan skabes ved at tilskynde identifikation med bestemte overgribende fællesskaber, men også gennem konstruktion og mobilisering af specifikke identiteter ud af de mange forskellige identiteter hos de politiske aktører. Politisk styring handler i høj grad om at fokusere og aktivere nogle identiteter og aspekter frem for andre gennem ros, kritik, påmindelser, opfordringer, anråbelser mv. Målet er at skabe politiske identiteter, der fremmer demokratisk politisk problemløsning. Ingen identitetskonstruktion kan eliminere konflikt og skabe total konsensus. Politiske aktører konfronterer hinanden på alle niveauer: parlament, offentlige og privat organisationer, økonomisk liv, i familien, lokalområdet. Konfrontationerne stimulerer den offentlige debat. Må ikke udvikle sig til voldelige konfrontationer der lammer den politiske samfundsstyring. Derfor skal de politiske konflikter begrænses og civiliseres og gives et demokratisk udtryk. Modparten er ikke en fjende, der skal elimineres men en legitim modstander der her ret til at fremføre sin mening, og som man kan tale sig til rette med gennem forhandling. Desuden skal aktørernes handlingskapaciteter udvikles, det kan ske gennem empowerment = mægtiggørelse ved at skabe rettigheder, fordele ressourcer og udvikle kompetencer, og handler om myndiggørelse ved at generere erfaringer, forståelser og refleksiv handlen, der gøre det muligt at omsætte rettigheder, ressourcer og kompetencer til effektfulde politiske interventioner. Styringsnetværk er ramme for at skabe, sprede og mobilisere forskellige kapaciteter. Ved at deltage i styringsnetværk bliver aktører hørt og får indflydelse. De kan trække på andres ressourcer, får udviklet deres vidensmæssige og organisatoriske kompetencer. At styringsnetværk er arenaer for dannelse, udveksling og anvendelse af forskellige kapaciteter har to konsekvenser: Man skal have en vis mængde kapaciteter for at komme med og man kan blive ekskluderet hvis man ikke deltager i kapacitetsudvekslingen. Udvikling af identiteter sker afhængigt af udvikling af kapaciteter gensidigt skabende og gensidigt afhængige. Marginaliserede identiteter har begrænsede kapaciteter. Skrive sig ind i de hegemoniske fortællinger for at få adgang til centrale ressourcer. Udvikling af kapacitet fører til udvikling af identitet forøgelse af kapacitet kan skabe en anderledes forestilling om sig selv som leder måske. Side 10 af 20\n11 Identiteter og kapaciteter skabes og udvikles i kraft af forandringer i de regulative (regler), normative (værdier og normer) og kognitive (tænkning, sprog, problemløsning - intellektuelle) aspekter af den institutionaliserede interaktion i styringsnetværk Hvad er betingelserne for succes og fiasko i styringsnetværk? Det er om (interaktionen i) styringsnetværket bidrager til at løse specifikke problemer og udnytte nye muligheder. Den organisatoriske kapacitet til at producere et bestemt outcome i form af en politisk regulering med bestemte intenderede effekter afhænger af organisationernes evne til at forandre sig på en intelligent og demokratisk måde. Forandringshastigheden gør det afgørende at de politiske og økonomiske organisationer og styringsmekanismer kan forandre og tilpasse sig for at levere et adækvat respons til udfordringer og muligheder. Problemet er at hverken stat, marked eller styringsnetværk forandres automatisk og gnidningsfrit. Ingen garanti for at organisationerne matcher deres omgivelser. (ikke optimalt indrettet pr. automatik). Institutionelle normer og regler bidrager til at forme aktørernes opfattelse af omgivelserne og deres forsøg på at forandre organisationer gennem intentionel reform. Alternativt ser teorier om politiske institutioner som stabile konfigurationer af regelbundne interaktioner med en egen indre dynamik, der afskærmes fra omgivelserne, hvor de ignoreres, distanceres eller bekæmpes institutionerne lever sit eget liv indtil den dag hvor svælget mellem dem og omverden bliver for stort og en krise ryster dem. March og Olsen mener at man ikke skal overse organisationernes permanente bestræbelser på at forandre og tilpasse sig gennem at etablere procedurer og rutiner for hvordan organisation håndterer presset fra omgivelserne. Procedurer for hvordan man indsamler viden om og forholder sig til omgivelserne med henblik på at vurdere behovet for indre forandringer. = træffe nye beslutninger med nye begrundelser der skaber nye regler og identiteter. March og Olsen: rutiniserede procedurer for institutionelle forandringer institutionel mediering af udefra kommende forandringsimpulser. Forandring involverer gensidig læring og udvikling. Omgivelserne tilpasser sig institutionerne på samme måde som institutionerne tilpasser sig omgivelserne. Hvordan foregår intelligent tilpasning af politiske institutioner til de omskiftelige omgivelser: politiske institutioner forsøger intelligent tilpasning ved at forud antage forskellige fremtider og søger at skabe dem. De reflekterer over fortiderne og forsøger at lære af dem. De observerer andres handlinger og søger at reproducere dem. Engagerer sig i diskurser, debatter og diskussioner og udleder indsigter om konflikter - eksperimenterer med konkurrerende alternativer og beholder dem der rummer fordele. = intelligent tilpasning gennem læring. March og Olsen: Læring har form af en institutionelt betinges erfaringsdannelse og vidensoverførsel. Læren bliver en kontekstuel og pragmatisk phronesis. Begrænses af uvidenhed om samspillet ml. faktorer i fortid og fremtid, af konflikter mellem aktørers identiteter, af de dertil knyttede passendehedslogikker, samt af flertydigheden i de endogene præferencer, interesser og regler = erfaringsbaseret læring er ufuldkommen og begrænser muligheden for intelligent institutionel tilpasning. Erfaringsbaseret læring tager udgangspunkt i eksperimenter, man forsøger at ændre praksis for at opnå en fordel. Kræver risikovillighed og evne til at modstå kritik. Ændringen efterfølges af vurdering af effekter og reaktioner ud fra en social konstruktion: der konstrueres historier om hvad man håbede og på den baggrund sker der fortolkninger af resultatet. Sammenligning af fortællingerne danner baggrund for at dømme succes eller fiasko. Sidste skridt i læreprocessen er at omsætte konklusionerne til handling og institutionalisere denne ved at etablere nye regler, rutine og opfattelser Side 11 af 20\n12 som fastholder erfaringerne og kan bruges af andre regler er en mulig kilde til intelligens fordi de udtrykker større erfaring end de aktuelle aktører hukommelse. Styringsnetværk er formentlig gode til intelligent tilpasning fordi der er mange forskellige udgangspunkter, der hver især kan bidrage til identifikation og fortolkning af forandringer i omgivelserne, udvikling af forslag til praksisændring og evaluering af resultatet af en eksperimenterende praksis. Afhænger af de enkelte aktørers kapaciteter og identiteter dels af netværkets kollektive evne til at håndtere konflikter. Manglende evne til at udtænke, evaluere eller handle på baggrund af eksperimenter, konservative aktøridentiteter, fastlåste interesser eller rettigheder kan hindre erfaringsbaseret læring og succesfuld netværksstyring. Hvordan styres styringsnetværk Da aktørernes identiteter og kapaciteter er afgørende for deres evne til at bidrage til samfundsstyringen og tilpasse den til nye krav og udfordringer, handler det at styre selvstyrende netværk om at forme og udvikle aktørernes identiteter og kapaciteter. Metastyringen sker ved at påvirke de institutionelle regler og normer i netværket, producere bestemte former for viden, fortælle historier om best practice (er det ikke en grundlæggende antagelse fra et andet sæt af teorier?), skabe nye symboler og ritualer, eller lave holdningsbearbejdende kampagner = tjener til at påvirke aktørernes opfattelser af hvem de selv er, hvem de andre er og hvad deres fælles mission går ud på. Metastyring af aktørernes kapaciteter kan ske gennem skabelse af nye rettigheder, ressourcer, kompetencer og former for politisk knowhow eller gennem ændringer af fordelingen af disse mellem aktørerne, netværkene og styringsniveauerne. Herved mægtiggøres og myndiggøres de forskellige aktører, så de bliver i stand til at handle og gøre en forskel (hvis nogle mægtiggøres, er der vel nogle andre der afmægtiggøres hvis der er en fastlagt ressource til stede i alt eller hvad?) Det primære mål med identitetsstyringen er at skabe et demokratisk politisk fællesskab der kan skabe en omfattende politisk enighed uden at undertrykke den frie meningsudveksling. Formålet er altså at skabe fred og fordragelighed mellem aktørerne, solidaritet ved at inkludere og ekskludere bestemte identiteter, så der skabes et indre sammenhold i et fællesskab gennem en negativ afgrænsning i forhold til en ydre fjende. Solidaritet gør det lettere at nå til enighed. Metastyring af demokratiske identiteter ved at anråbe: demokratiske borgere. (og ansvarlige dygtige ledere?) = sprede og fastholde demokratiske værdier og forestillinger om respekt, gensidighed, fællesskab. Metastyring skal begrænse effekten af konflikter, der ikke løses af ovenstående: Indkapsling konflikter i mindre offentlige rum, så de ikke spredes og kobles sammen med andre konflikter. Ved at regulere den politiske dagsorden kan man løfte konfliktspørgsmål ud af et stort offentligt rum til et mindre lukket rum. Begrænse ved at regulere adgangen til styringsnetværk, så de uenige ikke kommer i samme netværk. Undertrykke politiske kræfter, der ikke følger demokratiske spilleregler og dermed undergraver den demokratiske netværksstyring. (Det virker repressivt. Er det ledelseskompetencen der gør at konflikter kan være ok, for at skabe noget dynamik. Hvor er dynamikken i en integrativ demokratiopfattelse?) Metastyring af kapacitet: skabe, sprede og mobilisere politiske kapaciteter og sætte aktørerne i stand til at handle hver for sig og i fællesskab. Ikke nok at skabe mange kapaciteter og så sprede dem til flest mulige og mobilisere dem i samfundsstyringen. Metastyring må søge at regulere hvor Side 12 af 20\n13 mange kapaciteter der skabes, hvem de spredes til og hvornår og hvordan de anvendes. For at hindre tyranni er det godt at mægtig- og myndiggøre aktører, men ressourcestærke aktører kan blokere samfundsmæssig styring ved at nedlægge veto, der går imod deres interesser. Nødvendigt at hindre at de får for mange kapaciteter. Altså finde balancen mellem at forhindre tyranni og effektiv samfundsstyring. (kapacitet er også kompetence = refleksiv kompetence kan hjælpe til at løfte en konflikt fra personniveau(organisationsniveau) til sagsniveau til at finde det fælles tredje. Metastyring skal sikre, at der er både formel og reel lighed for indflydelse i beslutningerne. Skabe demokratiske idealer, der definerer hvor, hvornår og hvordan bestemte politiske kapaciteter må anvendes. Alle må bruge kapaciteter til at få indflydelse og har pligt til at mobilisere dem i at modstå illegitim brug af offentlig magt. Og metastyring skal forhindre at aktører bruger deres kapaciteter til at tilsidesætte eller forvanske den demokratiske proces. Metastyring af identiteter og kapaciteter og bevidste forsøg på at fremme læringsbaseret tilpasning gennem facilitering af politiske eksperimenter og styrkelse af læringskapacitet. Uklart hvem der metastyrer. Scott: staten ikke blot en blandt flere ligestillede politiske organisationer, men med sit monopol på legitim tvang en særstatus som sætter den i stand til at metastyre organisatoriske felter ved at definere den institutionelle rammer og intervenere i konflikter. March og Olsen: statens monopol har mistet en del af sin betydning pga. forhandlingssamfund. Men deres metaguvernør anføres som det politiske system eller regeringen vage referancer til samfundet og det moderne demokrati. (Områdelederen: kommune = samfundet og det moderne demokrati kommunen helt ud i den enkelte institution med direkte kontakt til både basispersonale og forældre. Hvilke demokratiske problemer og potentialer rummer styringsnetværk? s. 109 March og Olsen: Demokrati er et flertydigt begreb, betydningen forandres gennem fortolkning, praksis, kampe og revolution. Alligevel kan demokrati forstås som politisk orden, der er bygget op omkring visioner om individuel frihed og ansvar, politisk lighed, demokratisk deliberation (=diskussion/overvejelse/rådslagning), procedural stabilitet og forudsigelighed. Udviklingen af identiteter og kapaciteter bidrager til frihed og lighed, retsstaten medvirker til procedural stabilitet og deliberationen sikres ved en bred deltagelse i politiske handlinger, men også ved ansvarliggørelse for politiske beslutninger. Ansvarliggørelse er baseret på en redegørelse for en given beslutning og for dens betingelser og konsekvenser. Disse redegørelser er kontingente fortolkninger af flertydige begivenheder og komplekse sammenhænge. De skaber orden i kaos ved at konstruere bestemte udlægninger af aktørernes identiteter og motiver samt styringstiltagenes baggrund, indhold og konsekvenser. Produktionen af redegørelser har en positiv og en negativ effekt: Positivt stimulerer den deliberationen mellem beslutningstagere og den brede befolkning, desuden får den beslutningstagerne til at diskutere alternativer grundigt. Negativt kan den få beslutningstagerne til at agere for forsigtigt og defensivt, der hindrer åben dialog og erfaringsbaseret læring. Så det kan virke: godt for demokratiet skidt for styringseffektiviteten. Ansvarliggørelsen har to principielle former: konsekvenslogisk og passendehedslogisk. Enten holdes beslutningstagerne ansvarlig for konsekvensen af deres beslutninger eller for deres måde at de- Side 13 af 20\n14 finere problemet på, deres ræsonnementer og måde at iværksætte løsninger ud fra fælles normer, værdier og procedurer. I praksis blandes formerne med forskellig vægt. Når det går godt, lægges der størst vægt på de positive konsekvenser, når det går skidt fremhæves den proceduelle ansvarlighed og de passende processer og overvejelser. Velfærdsstaten har betonet konsekvens og indhold, men vores komplekse samfund gør det vanskeligt at afklare hvilke faktorer, der har medført hvilke effekter. Desuden er evalueringskriterier ofte uklare og genstand for konstante forskydninger og omfortolkninger. Desuden træffes beslutninger ofte gennem interaktion mellem mange aktører, hvilket også gør det vanskeligt at se, hvem der er ansvarlig for de konkrete tiltag. Problemet med at finde de ansvarlige for beslutninger (og for at finde beslutningernes konsekvenser)kan forskyde vægtningen i retning af ansvarliggørelse for politiske ræsonnementer (og for om beslutninger lever op til de kulturelt betingede normer og værdier. Selv når aktører evalueres ud fra hvad der er passende kan det være vanskeligt at stille dem til ansvar gennem sanktioner. Da de ikke er valgt kan de ikke afsættes. Et netværk kan stilles i skammekrogen og skoses offentligt og evt. få frataget nogle rettigheder, kompetencer og ressourcer. Men for at kunne drage et netværk til ansvar kræver det, at det rent faktisk har produceret nogle redegørelser, der kan granskes - hvilket ofte ikke er tilfældet. Enten foregår beslutningsprocedurerne usynligt for offentligeheden eller også produceres nogle teknisk komplicerede værker som de færreste forstår. Der er ingen formelt institutionaliserede normer for at styringsnetværk skal producere materiale, der gør det let for offentligheden at få kendskab til eller evaluere styringsnetværkets virke eller beslutninger. s. 111 Afslutning Integrationsteorien ser styringsnetværk som udtryk for en fragmenteret og kompleks styringsproces. Formulering og implementering af offentlig politik sker gennem interdependente og autonome aktører. Netværksstyring er et vilkår for samfundsstyring og opgaven er at styre ved at forme/udvikle aktørernes identiteter og kapaciteter. = facilitere skabelsen af politisk enighed gennem demokratisk deliberation. Fire politiske dagsordner for udvikling af demokratisk samfundsstyring: 1. Den minimalistiske: Fremme af frivillige og private løsninger, betænkelig over for autoritetsudøvelse. 2. Den omfordelende: Påvirker fordelingen af sociale og økonomiske goder 3. Den fællesskabsorienterede: opbygge fællesskab på baggrund af substantielle værdier 4. Den strukturalistiske: Udvikler institutionelle strukturer, som muliggør demokratisk styring. Indirekte metastyring af institutionelle rammer for samfundsstyring. Den institutionelt betingede udvikling af identiteter og kapaciteter. Altså ikke kun kapaciteter men også identiteter, ansvarlighed og tilpasningsevne. Hylder ikke et bestemt sæt af værdier i sit forsøg på at skabe de institutionelle rammer for demokratisk samfundsstyring. Integrationsteoriens afgørende bidrag er: - Forståelsen af den institutionelt betingede netværksdannelse - Med udgangspunkt i akørernes gensidige afhængighed og kontakter - Og tilstedeværelsen af det isomorfe pres for adobtion af bestemte institutionsopskrifter - Fokuseringen på identitets- og kapacitetsudviklingen og dens betydning for styringprocessen og for metastyringen af selvregulerende styringsnetværk. Side 14 af 20\n15 - Den erfaringsbaserede læring som afgørende for succesfuld styring - Reformulering af den demokratiske ansvarlighed og ansvarliggørelse Ingen forklaringer på netværkstyringens specifikke kvaliteter eller forklaringer på netværksstyringens stigende popularitet. De demokratiske problematikker er begrænset til ansvarlighed og -gørelse og mangler: eks- og inklusion, repræsentativitet, lighed i diskussion og beslutning. Mangler analysemuligheder af de strategiske spil i netværkene. De ville hævde at de tilgrundliggende præferencer er endogene i forhold til strategiske spil. Den kommunitaristiske bias (forudindfattede mening/fordom) gør at konflikter og magtkampe spiller en meget lille rolle i analysen af interaktionen i netværket. Den demokratiske styring handler om at give begge dele et civiliseret udtryk. S. 113 Kap. 5 s Governmentalityteori Indledning Oprindeligt formuleret af Foucault, senere videreudviklet af andre. Teorien fokuserer på hvordan der styres. (ikke hvem der styrer og om det er et legitimt styre). Der er en generel bestræbelse på at besvare spørgsmålet: hvordan nogle styrer og andre bliver styret. Besvares ved en historisk analyse af den kontingente konstruktion af de institutioner, rationaliteter og forestillinger, der ligger til grund for den faktiske styring. Det er ikke hensigten at vurdere om styringen er god eller dårlig, men at denaturalisere ved at påvise styringens historisk kontingente og dermed politiske karakter. Altså ingen generel teori om hvordan man bør styre, men et teoretisk informeret perspektiv på analysen af forskellige styringsrationaliteter og deres styringseffekt. Både integrationsteorien og governmentalityteorien betoner betydningen af de kulturelle betingelser for aktørernes konkrete styringspraksis. Institutionaliserede styringsrationaliteter og konkrete styringsteknologier udgør mulighedsbetingelserne for de konkrete styringstiltag og deres effekter. Forskellen er at governmentalityteorien ser styringen som en særlig magtform og dermed en praksis der involverer skabelsen af antagonistiske konflikter. Vi handler ud fra bestemte diskursivt konstruerede motiver, strategier og rationaliteter, der er indlejret i vores praksis. Praksis = de steder, hvor det der siges og det der gøres; de regler der anvendes og de grunde der gives; det planlagte og det givne, mødes og forbindes. De diskursive betingelser for vores handlinger er formet af bestemte magtstrategier, der er intentionelle men nonsubjektive. Magtstrategier indeholder altid et sæt mål, midler og kalkulationer, men ingen enkelt aktør vil være i stand til at styre formuleringen og udviklingen af de forskellige magtstrategier. De er for komplekse og flertydige og institutionelle. Magt er et strategisk spil uden spilstyrende strateger. Foucault tager udgangspunkt - som integrationsteorien - i aktørernes institutionelle betingelser, men mener ikke at aktørerne forholder sig til det ved hjælp af fortolkninger. Han decentraliserer det fortolkende subjekt, fordi han mener at vi altid ligger under for magtstrategier, selvteknologier og vidensformer. Aktører handler på bagrund af en række diskursive betingelser, der er formet af krydsende magtstrategier. Magt og modstand hænger sammen. Modstand kommer ikke ud af det blå og er heller ikke en frigørelse af menneskets natur ved at eliminere magten, men modstand er altid intern i forhold til magten: den konstituerer en modmagt til magten. Hvor der er magt er der modstand. Magt Side 15 af 20\n16 studeres bedst ud fra de sociale antagonismer, som konfrontationen mellem magt og modmagt skaber. Foucault studerede først fremkomsten af forskellige historiske vidensformer, med baggrund i de formationsregler, der regulerer produktionen af udsagn. Forskellige diskurser indeholder forskellige formationsregler, som bestemmer hvem der kan tale om hvad på hvilke måder og med hvilke effekter. Senere mente han at diskurser formes af myriader af magtkampe, der gradvist transformerer de diskursive formationer gennem små og store forskydninger, og forskeren hvirvles uværgerligt ind i disse magtkampe og tvinges til at tage stilling. Foucault har analyseret nogle historiske eksempler på, hvordan mennesket subjektiveres og subjektiverer sig sev gennem institutionaliserede magtstrategier og magtteknologier. Magt er ikke kun det juridiske magtbegreb (statens legitime tvang), men er også produktiv. Nyt magtbegreb: navnet på en kompleks strategisk situation der skaber og omskaber bestemte subjektiviteter, forestillinger og handlingsrum. Magt er snævert koblet til viden pga. sin identitets- g betydningskonstuerende funktion. Fordi magt gennem konstruktion af kriterier for sandt og falsk, rigtigt og forkert og det normale og det avigende er med til at definere, hvad der er gyldig viden. Sammenfletningen af magt og viden gør det muligt for Foucault at konkludere, at aktørernes identitet og interaktion er bestemt af institutionelle former for magt-viden. Magt udøves kun over frie subjekter og kun i det omfang at de er frie. Dominans er at sørge for at subjekter ikke kan handle anderledes. Magt er at mobilisere deres frie vilje inden for en diskursiv ramme, der sikrer en vis konformitet, men ikke eliminerer modstand og ikke-intenderet adfærd. Magtudøvelse skal ses som et institutionelt indlejret og diskursivt medieret forsøg på at regulere og strukturere aktørernes mulige handlinger nu og i fremtiden. = sigter på at forme aktørernes opfattelse af sig selv, deres indbyrdes relationer, deres omverden og deres handlingsspillerum = government = subjektiverende magtstrategi, der involverer the conduct og conduct = magt som styring og styringsrationalitet. Government som styring og regulering af subjekters subjektivitet viser sig i den pastorale magtform: som hyrden der opofrer sig for sine får, som interesserer sig for hver enkelt gennem hele livsforløbet, som hjælper den enkelte med at finde sandheden om sig selv gennem teknikker til selvransagelse og bekendelse. frelsen sikres i livet, præsten erstattes af lærer, politi mv. akkumulation af viden sættes i system, individdet er en del af befolkningen og det primære mål for samfundstyringen. I udgangspunktet var staten interesseret i at forsvare territorium, men bliver i stigende grad involveret i befolkningens velfærd (hvorfor?), det åbner ifølge foucault et ny analysefelt, der handler om hvordan forskellige aktører styrer sig selv og andre ved at producerer sandhed. Sandheden produceres inden for specifikke domæner, hvor der gennem bestemte rationaliteter og praksisformer skabes nogle bestemte forestillinger om hvad der er sandt, falsk - passende, upassende - normalt og patologisk. (funktionssystemer?). Udgangspunktet for den stigende interesse var blandt andet Machiavelli der beskriver en suveræn hersker uden organisk forbindelse til sit folk, som kun arbejder på at styrke sin magt med alle midler også tvang og vold. Den ny styringsproblematik havde fokus på hvordan man får folk til at styre sig selv og sin familie og staten: Moral, økonomi og politik. De tre blev opfattet som hinandens forudsætninger. Målet var at regulere ved viden og omsorg - altså i modsætning til Machiavellis fyrste. Diverse kriser og merkantilismens fokus på at forøge herskernes rigdom gennem suveræn magtudøvelse gjorde det ikke muligt at gennemføre den nye statsræson. Side 16 af 20\n17 Kraftig befolkningstilvækst og nye statistiske teknikker der viste at der var tendenser i befolkningen der ikke kunne styres inden for familien, der gjorde den nye government mulig. Fordi det så måtte være staten der styrede. Økonomi var ikke længere husholdningeøkonomi men statsøkonomi. Staten skulle pleje, udvikle og styrke befolkningen og det enkelte individ som en forudsætning for at styrke sig selv. Governmentality defineres ud fra tre historiske udviklingstræk: 1. Fremvæksten af en række institutioner, teknikker og kalkulationer, som søger at regulere befolkningen med viden fra den politiske økonomi og ved hjælp af forskellige sikkerhedsapparater 2. tendensen til at suveræn magt (opretholdelse og organisering af et bestemt territorium ved hjælp af lov og sanktioner) og disciplinering (institutionel regulering af kropslig adfærd gennem opdeling af tid og rum, etablering af normer og procedurer og opstilling af normaliserende idealer) suppleres af nye former for government, der sigter på at forme individdets frie handling 3. den proces, hvor staten i stigende grad governmentaliseres i og med at den i stigende grad inddrages i styringen af befolkningen og derfor udvikler en ny styringskunst. Governmentaliseringen af staten har forandret staten, der har udviklet sig fra den feudale retsstat via den administrative nationalstat til den governmentale stat. Denne styringstænkning betyder, at grænsedragningen mellem stat og samfund hele tiden reguleres og at befolkningen styres på en måde, der er acceptabelt for befolknignen. Målet var befolkningens velfærd og mobiliserede befolkningens handlekraft frem for at undertrykke den. Governmentality er en kollektiv styringsrationalitet. Government kan defineres som den konkrete regulering af en eller flere personers adfærd, som den dominerende governmentality betinger og muliggør. Altså governmentality er styringskunst, men government er de konkrete styringstiltag. Government er altid indlejret i governmentality. Hvordan defineres styringsnetværk? Foucaut har ingen definition, men teorien bygger på en forståelse af magt som et netværk af aktører og strategier og handlinger. Desuden mener Foucault at staten i stigende grad afgovernemaliseres fordi styringen pluraliseres og uddelegeres til en række autonome aktører, der kobles sammen i netværk: Magten er ikke centreret i staten, men udøves i en mulitiplicitet af sociale relationer med hver deres organisationsform. Magten multipliceres, decentreres og heterogeniseres. Hvilke former og funktioner staten skal have bestemmes af historiske kontingente styringsrationaliteter, der også fastlægger grænserne mellem stat og samfund. Hvorfor og hvordan opstår styringsnetværk? Forklaringen skal findes i den stadige reformulering af den dominerende governmentality. Tidens dominerende governmentalityprogrammer problematiseres løbende ved at der sættes spørgsmålstegn ved styringsrationalitetens hensigtsmæssighed. Dermed udvikles nye programmer. Drivkraften er politiske magtkampe - derfor er de nye programmer ikke nødvendigvis bedre - de er blot nye og så giver den en troværdig respons på problematisereingen af de gamle programmer. Eksempler på programmer: Liberalismen (marked), velfærdsstaten, neoliberalisme, avanceret liberal styring: for hver enkelt styringsopgave nøje overvejer: Hvordan og af hvem den skal løses. Styring på afstand. Side 17 af 20\n18 Styring på afstand er styring via individers og organisationers selv-forhold, dvs. deres kapacitet til at udøve deres frihed på passende vis under iagttagelse af specifikke normer. Styringsnetværk som en integreret del af et ny governmentalityprogram. Det er de stadige transformationer af den moderne styringsrationalitet, der i dag gør det muligt at se den refleksive pluralisering af samfundsstyringen - som styringsnetværk er udtryk for - som et svar på problematiseringen af de traditionelle styringsformer: Stat og marked. Hvordan fungerer styringsnetværk? Governmentalityteorien interesserer sig mest for de diskursivt konstruerede og institutionelt indlejrede betingelser for interaktiv styring gennem netværk. Teorien søger svar på: 1. Hvordan defineres og afgrænses objektet for styringen? (ontologi) Objektet for styringen skal konstrueres. Retter styringen sig mod virksomheders, organisationers eller borgeres adfærd. 2. På hvilke måder søges objektet for styringen styret? (modalitet) Hvilke redskaber og instrumenter tages i anvendelse for at styre det pågældende styringsobjekt, og hvilken karakter har styringen. 3. Hvordan bør de subjektiviteter være, der styres eller styrer på denne måde? (deontologi) Hvordan bør de der styrer elle styres, opfatte sig selv og andre, og hvilke normer og værdier bør regulere deres adfærd. 4. Hvad er formålet med styringen, og hvilket rationale ligger bag den valgte styringsform? (teleogi) Hvilken bagvedliggende rationalitet regulerer styringen og hvad er målet for styringen. Svarene leveres gennem styringsdiskursen, der redegør for de opfattelser, teknikker, subjektiviteter og rationaliteter der ligger til grund for den konkrete styringspraksis. Styringsnetværk kan analyseres ud fra de fortællinger de involverede og de berørte producerer om den konkrete styringsindsats, fordi den produceres inden for rammerne af et specifikt governmentalityprogram. Programmet sætter grænserne for hvordan styringen kan foregå. Netværksstyringen indlejres i en diskurs. Ved at analysere den, kan man få indsigt i den dominerende styringsrationalitet - uden at reducere den til de specifikke institutionaliseringer. Liberal styringstænkning: Styring skal ske ud fra viden og ekspertise, resultatet skal være individer, der kan styre sig selv = styringsnetværkene skal levere selvstyring. Dette blev problematiseret ved velfærdsstaten og svaret er den liberale styrings betoning af selvhjulpenhed, empowerment og selvregulering. (sociale klienter skriver under på at styre sig selv - selv om det netop er det, de ikke kan!) Hvad er betingelserne for succes og fiasko i styringsnetværk? Det avancerede liberale krav til styringsnetværk er hverken procesorienteret eller har noget med outcome at gøre. Det handler kun om styringens rækkevidde og omkostninger. (men det må da også handle om at der sker selvstyring?) 1. det skal nå ud til hver og en, skal forme de muligheder og valg som den enkelte træffer og udlever. Skal nå alle indenfor den valgte gruppe. Skal være totaliserende men ikke totalitær: skal omslutte alle og enhver, men må ikke begrænse den frihed, som styringen forsøger at mobilisere og styre i en bestemt retning. Totalisering kombineres Individualisering. (husk at det stadig er en kollektiv styringsrationalitet) Side 18 af 20\n19 2. Styringen skal være så økonomisk som muligt. A: mindst mulige ressourcer til størst mulig effekt. B: Mindst mulig repression med størst mulig effekt. = netværksstyring - styringen når ud til mange individer uden at det er staten der gør alt arbejdet og når desuden individer som staten ellers ikke ville kunne nå (hvem?) Styringssvigt: hvis ikke der kan rekrutteres relevante netværksdeltagere, der aktivt bidrager til styringen. Hvis ikke deltagerne lader sig styre af love, retningslinjer med mere Der kan ikke reguleres med sanktioner eller reguleringer fordi det så går ud over deltagernes motivation. Styringssuccessen afhænger af styringsdiskursens evne til at anråbe - skabe bestemte subjektiviteter, omverdensforståelser og handlingsrationaler. Retorik i kampen mod styringssvigt. Hvordan styres styringsnetværk Ved hjælp af metatstyrig - selv om det ikke nævnes i teorien. Avanceret liberal metastyring handler om at subjektivere og underordne netværksaktørerne - altså i to spor. Både mobiliserer og skaber frie subjektiviteter, men placerer den indenfor bestemte rammer og i bestemte over- og underordningsforhold. På den ene side søger metastyringen at etablere partnerskaber, partshøringer, forhandlinger, brugerbestyrelser, valgmuligheder og incitamenter til fri aktiv deltagelse. På den anden side etablerer den en række normer, standarder, benchmarks samt forskellige hierarkiske instruktions- og kontrolrelationer. Metastyringen sker i to spor: Den skaber, udvikler og mobiliserer aktørerne og den sørger for at de forsøger at styre inden for et bestemt diskursivt handlerum der eksistere i aktørernes egen opfattelse af sig selv og de andre og omverden. Første del af metastyringen sker vha aktørteknologier, den anden ved hjælp af adfærdsteknologier. Ved kontraktteknologier indgåes bindende aftaler med individer/grupper, der dermed rekrutteres til styringsnetværk. Disse tvinges til at kalkulere og handle indenfor bestemte sociale/politiske/økonomiske rammer gennem løbende afrapporteringer og evalueringer. Tvangen har karakter af forpligtende norm om ansvarlighed i forhold til fælles forhandlede løsninger. = topdown. Der er også bottom-up: Myndighederne stiller krav til responsivitet hos borgere. De centrale myndigheder myndiggør borgerne og stiller krav til styringsnetværkene om at forholde sig responsivt til de myndiggjorte borgere (stadig meget top - down, eller hvad?) Staten, private aktører og instanser udøver metastyring, men staten er den alle andre magtinstanser refererer til, blandt andet fordi der er indført forskellige former for statslig kontrol. Desuden kan staten i sidste ende anvende sin suveræne magt, hvis ikke den diskursive styring af styringsnetværk o.a. lykkes. Hvilke demokratiske problemer og potentialer rummer styringsnetværk? Styringens legitimitet i forhold til nogle på forhånd givne (filosofiske) standarder for demokrati og retfærdighed hænger uløseligt sammen med den suveræne magtopfattelser. Side 19 af 20\n20 Enhver form for governmentality indeholder en række normative og etiske overvejelser, som er relevante i forhold til subjektiveringen af dem der styres og styrer. Hvordan defineres den gode hersker og den gode undersåt? Repræsentativt demokrati er borgerskabets forsøg på at skjule generaliseringen af disciplinære mekanismer bag en maske af formel juridisk lighed: Det liberale demokrati = falsk bevidsthed. Liberalsmen er hverken forankret i den juridiske teori om lov og ret eller en særlig ideologisk doktrin, men mere en styringsrationalitet, forankret i den politiske økonomi, der retter sig mod befolkningen. Det repræsentative demokrati kan ses som en effektiv måde at inddrage de styrede i styringen. De inddrages ikke pga. nogle abstrakte legale rettigheder, men fordi styringen allerede afhænger af og gør brug af deres friheder og kapaciteter som de bruger i deres sociale og politiske praksis. demokratiet har her en funktionel snarere end en normativ legitimitet. Konsensus er et uopnåeligt og undertrykkende ideal, men fravær af konsensus er også problematisk. Foucault abonnerer på demokratiske normer om plads til forskellighed. Connolly bygger videre på hans og Nietzsches genealogiske problematisering af naturaliserede identiteter = forekommer givne og indiskutable for at erkende kontingensen af alle former for identitet og til at drage omsorg for identiteters forskellighed. Han mener at demokratiet skal vurderes ud fra evne til at give plads til indholdmæssige konflikter mellem parter, der hver især erkender kontingensen af egne og andres identiteter. For at hindre at det udvikler sig til dogmatiske eller voldelige konfrontationer skal der udvikles en gensidig respekt for at hinandens og egne identiteter er historiske konstruktioner. Afslutning Teoriens hovedbidrag er at den rekonceptualiserer mellem dominans og frigørelse eller magt og frihed: Magt udøves gennem udformning af styringsrationaliteter, der former og regulerer aktørernes frie handlinger i et gensidigt afhængighedsforhold. Metastyringen er dobbelt: mobiliserer og skaber aktørerne subjektivitet og forsøger at regulere rammen de agerer indenfor - skaber konformitetsskabende regler OG handleduelige identiteter. To forcer: viser netværksstyring som et historisk fænomen - som et resultat af en stigende multiplicering og selvstyre, og viser desuden hvor vigtigt det er at analysere konstruktionen af konkrete styringsrationaliteter, der regulerer hvem, hvad, hvordan og hvorfor der kan styres gennem interaktive styringsnetværk. Side 20 af 20


nummer nummer 244 - hvorfor ser du 244?\nNår du fanger dig selv og bemærker Angel Number 244, kan du føle dig optimistisk. Det antyder, at du har nye muligheder og eventyr foran dig. Men for at være klar til at omfavne disse muligheder, bliver du nødt til at foretage nogle grundlæggende ændringer.\nNummeret antyder også, at nogle af dine kernetroer eller værdier ikke længere tjener dig og har brug for at ændre. Ændringer som dette kan være smertefulde.\n244-nummeret antyder yderligere, at det første sted, du begynder at lede efter nødvendige ændringer, er i dine vigtigste relationer.\nDet er højst sandsynligt, at et forhold, som du finder grundlæggende, holder dig tilbage på en eller anden måde, meget sandsynligt, fordi din vision om, hvad forholdet er, og hvem den anden person er, er blevet overskyet. Det er på tide at tage de rosenfarvede briller af eller blindene.\n1 Betydning af nummer nummer 244\n1.1 1. Kun du ved, hvad du er i stand til\n1.3 3. Du kan finde allierede på usandsynlige steder\n1.4 4. Hvis du vil ændre, skal du ændre\n2 Et dybere kig på englenummer 244\n2.1 Nummeret 244 i numerologi\n2.2 Hvad betyder nummer 244 for kærlighed?\n2.3 Hvad betyder nummer nummer 244 for spiritualitet?\n2.4 Hvad skal man gøre, når man ser Angel Number 244\nBetydningen af nummer nummer 244\nDe fleste religioner mener, at vi ikke er alene, og at en åndelig verden eksisterer ved siden af vores egen, befolket af sit eget samfund, ofte kaldet Engle.\nNår vi søger hjælp, vil Angels ofte guide os. Det er svært for dem at kommunikere direkte med os, da de fleste af os ikke er i stand til at mærke dem. Hvad de kan gøre er at skubbe os til at lægge mærke til ting i verdenen omkring os, såsom tal. Tal bruges ofte til at sende åndelige beskeder, da tal har specifik betydning.\nMen hvordan ved du, om det kun er en tilfældighed at bemærke det samme antal flere gange over en kort periode? Du burde vide det i din tarm. Den samme Angelic nudge, der skubber dig til at lægge mærke til nummeret, skal også være præget på din intuition og fortælle dig, at dette er noget specielt.\nVær meget opmærksom på, hvad du lavede eller tænkte, da du bemærkede Angel nummer 244. Åndelig vejledning afsløres altid inden for en sammenhæng, der hjælper os med at forstå og dechifrere det. Dette vil pege dig i den rigtige retning.\nFor eksempel kunne Angel Number 244 fortælle dig ...\n1. Kun du ved, hvad du er i stand til\nVi lærer fra en ung alder at søge andres godkendelse, såsom vores forældre og lærere. Vi stoler på deres evaluering af vores evner. Men de kan kun bedømme os ud fra deres egne livserfaringer og deres egne værdier. I virkeligheden ved kun dig, hvad du virkelig er i stand til.\n244 Angel Number, med en lignende betydning som 2121 Englenummer , kan dukke op, når vi lader en anden fortælle os, at vi ikke kan gøre noget, eller måske hvad vi ikke burde. Husk, at personen ikke kan se inde i dig og ikke kender dine mest intime ønsker og beslutninger. Det er på tide at stoppe med at lytte til de nejsøgende og tro på dig selv.\nDet er en trist kendsgerning i livet, at ikke alle er i stand til at være glade for menneskerne i deres liv og støtte dem. Mange mennesker, der lider af lav selvtillid, har brug for at styrke deres egen moral og visioner om sig selv ved at holde andre nede. Der er også mennesker derude, der har et desperat behov for at vinde for enhver pris, selvom det betyder at såre en anden.\nEnglenummer 244, ligesom den mere intensive 2244 , kan dukke op for at fortælle dig, at nogen ikke er på din side, og at du har brug for at tage afstand fra dem.\nDenne form for negativ adfærd er ikke altid bevidst. De ønsker virkelig at være der for dig, men deres egne problemer forhindrer dem i at være virkelig uselviske på denne måde. Tag det rum, du har brug for til at vokse, og lad dem også få deres plads til at finde deres egen vej.\n3. Du kan finde allierede på usandsynlige steder\nMens vi nogle gange er kede af, at folkene tættest på os ikke er de cheerleadere, som vi havde forestillet os, kan vi også finde støtte og allierede på de mærkeligste steder.\nNogle gange kan vi være tilbageholdende med at nærme os nogen, forudsat at de ikke har nogen interesse i at hjælpe os. Eller måske tror vi, det ville være en interessekonflikt for dem, og de vil ikke dele hemmelighederne ved deres succes.\nTallet 244 med et lignende betydning for 1221 , kan synes at foreslå, at vi når ud til disse mennesker, som vi har betragtet som grænser.\nNogle gange er det de mest succesrige mennesker, der er de mest generøse med deres støtte. De har tendens til at være selvsikker og tro på sig selv. Som et resultat ser de ikke andres succes reflektere negativt over dem. Tværtimod hjælper de andre med at finde lignende succes dem en følelse af glæde og opfyldelse.\n4. Hvis du vil ændre, skal du ændre\nSå mange mennesker hævder, at de ønsker forandring, men fortsætter derefter med at gøre de samme ting. De bliver så overraskede, når de ender med de samme resultater. Einstein hævdede, at definitionen af sindssyge gør det samme igen og igen og forventer forskellige resultater.\nAngel Number 244 kan dukke op for at minde dig om, at hvis du vil se ændringer, skal du foretage ændringer. Kun du kan ændre dit liv. Det er på tide at tage ansvar for det. Begynd at tage nogle af de vanskelige beslutninger og ofre. Dødskortet i en Tarot-læsning kan bære en lignende besked.\nEt dybere kig på englenummer 244\nSøger du vejledning om, hvordan du kan nå dit ideelle liv? Hvad hvis vi fortalte dig, at du kunne se huller, før du når dem? Hvis du ofte ser 244, skal du tage denne meget populære og gratis personlig numerologi Videolæsning for at hjælpe med at styre dig i den rigtige retning. (Især FØR du tager vigtige livsbeslutninger, planlægger store træk eller siger noget jeg gør!)\nNummeret 244 i numerologi\nNummeret 244 starter med tallet 2, som er tallet på balance, harmoni og forhold. Det minder os om, at vi ikke nødvendigvis er i en kamp, der er os mod verden. Vi har mennesker, der holder af os og støtter os i vores liv.\nDet er en påmindelse om, hvor vigtigt vores forhold er for vores liv, og hvordan de mennesker, vi vælger at lade ind i vores verdener, definerer os.\nNummer 2 antyder ofte, at vi skal bruge lidt tid og energi på vores vigtigste forhold.\nDette efterfølges af et par 4'er, hvor deres betydning forstørres af deres dobbelte udseende. Cifferet 4 repræsenterer de ting, der er grundlæggende for, hvem vi er. De byggesten, som resten af vores liv ligger på. Dette er ofte en henvisning til vores kernetro, om verden og om os selv.\nUdseendet af nummer 4 antyder ofte, at vores kernetro ikke længere er egnet til formålet, eller at noget, vi laver, ikke stemmer overens med vores grundlæggende livssyn. Det antyder, at vi enten skal ændre vores nuværende handlinger eller revurdere vores kernetro.\nTallet 244 kulminerer også med tallet 1 som 2 + 4 + 4 = 10, hvilket yderligere reduceres til 1 + 0 = 1.\nTallet 1 repræsenterer nye begyndelser og nye muligheder. Men det er ikke ting, der bare dukker op foran os. Det er snarere ting, som vi selv skal skabe. Nummer 1 er en påmindelse om, at vi skaber vores egne liv gennem vores handlinger, tanker og holdninger.\nTilsammen antyder tallet 244, at vi er nået til et punkt, hvor ændring er nødvendig. For at komme videre og skabe de liv, vi ønsker, bliver vi nødt til at foretage nogle grundlæggende ændringer i vores liv. Disse ændringer vedrører sandsynligvis vores nærmeste forhold.\nMåske tjener nogle af dem ikke længere eller er blevet giftige, og vi er nødt til at gå væk. Eller måske er vi nødt til at ændre den måde, vi ser os selv på i et forhold. For eksempel er vi ikke længere det afhængige barn og har brug for at påtage os mere ansvar.\nHvad betyder engel nummer 244 for kærlighed?\nNår det kommer til kærlighed, antyder nummeret 244, at et af vores vigtige forhold ændrer sig. Meget sandsynligt blomstrer et venskab til noget mere, og det er vi nødt til at erkende. Det er også muligt, at det, vi troede, var en kærlighedsforbindelse, har udviklet sig til et venskab, og at det er på tide at omdefinere dette forhold.\nVi kan godt have blindet os for den ændring, der sker, da vi har en fast definition af dette forhold i vores hoved. Det er på tide at tilføje lidt mere fleksibilitet til, hvordan vi ser nogle af vores forhold.\nHvad betyder nummer 244 for spiritualitet?\nNår det kommer til spiritualitet, antyder 244 Angel Number, at du har mulighed for at vokse på fantastiske måder, men at du lader noget holde dig tilbage. Det er meget sandsynligt, at dette er et forhold. Der er nogen i dit liv, der fortæller dig, at du ikke kan, eller at du ikke burde gøre noget, du har i dit hjerte.\nTallet 244 antyder, at du spørger dig selv, hvorfor denne person siger dette til dig, og om de har dine bedste interesser på hjertet. Holder de dig tilbage for at holde fast i dig eller på grund af deres egen personlige frygt? De der født under Vægt ofte se denne besked.\nHvad skal du gøre, når du ser Angel Number 244\nAt se Angel Number 244 skulle fylde dig med optimisme, og det betyder, at du har nye muligheder foran dig. Men at få disse muligheder vil kræve ofring.\nFor at forberede dig på at komme videre, bliver du nødt til at revurdere nogle af de ting, du betragter som grundlæggende i dit liv, og lave ændringer .\nDet er sandsynligt, at det, der har mest brug for opmærksomhed, er nogle af dine grundlæggende forhold. Det er tid til at begynde at stille spørgsmålstegn ved, om du har de rigtige mennesker i dit liv. Har du korrekt forstået og defineret nogle af dine kerneforhold?


DONG Energys topchef: Her er mine 10 bedste karriereråd | Jobfinder\nDONG Energys topchef: Her er mine 10 bedste karriereråd\nIllustration: Dong/Ørsted/Henrik Poulsen\nMed gennemførelsen af Danmarkshistoriens største børsnotering kan Dong Energys topchef, Henrik Poulsen, sætte endnu en stjerne på et guldrandet CV. Manden med kometkarrieren deler ud af sine bedste karriereråd.\nAf Jobfinder 20. jul 2017 kl. 07.01\nHan startede som controller i Novo Nordisk i 1994, arbejdede sig op igennem Lego-koncernen, indtog toppen af TDC og har netop gennemført Danmarks historiens største børsnotering som CEO i DONG Energy.\nSøger dy nye udfordringer efter sommer? Tjek dine muligheder på Jobfinder.\nHenrik Poulsen har ligget i overhalingsbanen gennem det meste af sin karriere. Den 48-årige topchef har tidligere formuleret sine bedste karriereråd til nye kandidater på Copenhagen Business School. Rådene er siden gået viralt på LinkedIn.\nUdvikl dig under pres\nSørg for at være under et rimeligt niveau af pres tidligt i din karriere. Diamanter udvikler sig under tryk - det samme gør talenter.\nDu behøver ikke altid gå de traditionelle karriereveje. Skæve karrierevalg kan føre til uventede, men karrierefremmende muligheder. Lad derfor være med kun at lytte til den rationelle stemme.\nDygtige ledere er en mangelvare. Er du den rette til jobbet?\nFor at vokse og avancere bliver du nødt til at gøre det hårde arbejde selv. Der findes intet alternativ til hårdt arbejde, så smøg ærmerne op og løs de opgaver, du bliver stillet overfor.\nFølg dit moralske kompas\nGør det til et ufravigeligt princip at spille efter reglerne. Du bør aldrig gå på kompromis med din integritet.\nForbliv ydmyg og fair\nDet fremmer karrieren at være bestemt og sikker på egne beslutninger, men undgå for alt i verden at fremstå arrogant.\nVent ikke på, at andre fortæller dig, hvad du skal gøre. Dan dig dine egne meninger og tøv ikke med at stille dem til rådighed for andre.\nTæm din frygt\nLad være med at bekymre dig overdrevent om alle de forhold, der kan gå galt. Som regel går det godt, og du kommer til at klare dig fint. Ender du alligevel med at fejle, så husk på at det gør alle andre også, og det giver erfaring og gør dig klogere.\nGå efter at finde et job med formål. Noget der giver mening for dig, og som gør dig stolt. Noget, der tænder din passion.\nLiver er hårdt, og det er okay. Byg dig selv op, så du er klar til at takle modgang og til at lære af de problemer, du løber ind i. Du skal ikke bygge en forventning op om, at livet er en dans på roser.\nKærlighed er alt, du behøver\nNår alt kommer til alt, så husk på, at kærlighed det eneste, der kan give dig den grundlæggende følelse af meningsfuldhed, der er afgørende for ethvert menneske. Lad være med at blive så opslugt af din jagt på succes, at du glemmer at vedligeholde ægte og gode relationer til de mennesker, der virkelig betyder noget.\nDenne artikel har tidligere været bragt på Jobfinder. Vi genudsender løbende de bedste artikler fra arkivet. Udgivet første gang 15/06/2016.\nFagligt stærk gruppeleder til teamet Broteknik\nSystems Engineer in Product Maintenance


Administrer dataopgaver – Dialogboks - Access\nAdministrer dataopgaver – Dialogboks\nBrug dialogboksen Administrer dataopgaver i Access til at få vist og administrere import- og eksporthandlinger (også kaldet specifikationer), du har oprettet for den aktuelle database. Når du kører de forskellige import- og eksportguider, kan du gemme handlingen som en specifikation til senere brug.\nFanerne Gemte importer og Gemte eksporter\nHvis du vil have vist dialogboksen Administrer dataopgaver i Access, skal du klikke på Eksterne data > Gemte importer eller Eksterne Data > Gemte eksporter. Du kan skifte mellem specifikationerne for gemte importer og gemte eksporter ved at klikke på en af fanerne i dialogboksen.\nHvis du vil ændre navnet på specifikationen, beskrivelsen, stien og filnavnet for kilde- eller destinationsfilen, skal du gøre følgende:\nRediger specifikationsnavnet ved at klikke på det og lave ændringen i tekstfeltet. Tryk på ENTER for at gemme eller ESC for at annullere ændringerne.\nRediger sti- eller filnavnet ved at klikke på det og lave ændringen i tekstfeltet. Tryk på ENTER for at gemme eller ESC for at annullere ændringerne.\nRediger beskrivelsen ved at klikke over stien og filnavnet og derefter foretage ændringen i tekstfeltet. Tryk på ENTER for at gemme eller ESC for at annullere ændringerne.\nDu kan ikke redigere andre indstillinger, der er gemt som en del af specifikationen, f.eks. navnet på et regneark eller et navngivet område, datatyperne for felterne og kilde- eller destinationstabellen.\nNår du vælger en anden kildefil til en importspecifikationen, skal du sikre dig, at den nye fil opfylder alle krav, der er vigtige for at gennemføre handlingen.\nDu kan gentage en handling ved at klikke på specifikationen og derefter klikke på Kør. Når handlingen er fuldført, får du vist en meddelelse, der beskriver status for handlingen.\nFå mere at vide i artiklen Kør en gemt import- eller eksporthandling.\nHvis du vil gentage en handling med jævne mellemrum, kan du overveje at oprette en opgave i Outlook, der udfører den tilsvarende specifikation. Du skal have Microsoft Outlook installeret på din computer eller enhed, før du kan oprette en Outlook-opgave. Hvis du vil planlægge en opgave, skal du markere specifikationen og klikke på Opret Outlook-opgave. Angiv de ønskede indstillinger i vinduet Opgave i Outlook, og klik på Gem og Luk.\nFå mere at vide i artiklen Planlæg en gemt import- eller eksporthandling.\nHvis du ikke længere har brug at udføre en bestemt handling, kan du slette specifikationen. Markér specifikationen, og klik på Slet.\nBemærk!: De ændringer, du foretager – f.eks. ændring af navnet på specifikationen, filnavnet eller stiindstillingerne eller sletning af specifikationer – kan ikke fortrydes.


Hvordan får vi internt forbedret samarbejdet mod cybertruslen? — MDC\nHvordan får vi internt forbedret samarbejdet mod cybertruslen?\nDanske Rederier 33 Amaliegade København, 1256 Denmark (map)\nHvor mange virksomheder findes der, som kan svare JA til at hele organisationen har samme fokus på cybertruslen?\nOg hvor mange steder vil man få en enslydende og sammenhængende uddybning, når man spørger mere ind til emnet?\nUndersøgelser viser desværre, at der meget ofte ikke er en entydig og sammenhængende tilgang til ”Emergency Response Planning” og ”Disaster Recovery” på tværs af afdelinger i virksomhederne i Danmark – hvilket sikkert også gælder for rederierne og den øvrige maritime branche.\nIT har én plan, Technical Management en anden, HR en tredje, befragtning en fjerde, skibene en femte – og alt for tit er øvrige supportfunktioner slet ikke involveret i planlægningen (selvom de er vigtige medspillere i et recovery scenarie). Og planerne testes kun sjældent eller slet ikke – og overhovedet ikke i fælles øvelser på tværs af alle virksomhedens nøgleomåder.\nDet betyder, at der går værdifuld tid, ressourcer og værdier tabt, hvis et cyberangreb indtræffer i større eller mindre omfang. Tab som kan mindskes, ved at man på forhånd planlægger beredskab og recovery i samarbejde på tværs af virksomheden.\nVi har sammensat et spændende seminar på tværs af HSQE, IT, Kommunikation og Cyber med ledende eksperter på området og inspirerende maritime cases, og hvor du gennem workshops får konkrete eksempler på tiltag, du kan tage med hjem og igangsætte.\n“Elementerne i en operationel og dækkende beredskabsplan - og det særlige ved at agere i en krise”\nFrederik Helweg-Larsen, Kaptajn, Netværksbrancheofficer Cyber, Samtænkningssektionen, Center for Stabiliseringsindsatser\nHvordan planlægger og aktiverer man en integreret Emergency Response Planning og Disaster Recovery for virksomheden, hvor cyber er en fuldt integreret del?\nHvordan skabes der samarbejde og forståelse mellem enhederne?\nHvordan får man bestyrelsens og direktionens bevågenhed?\nCase: "Er du forberedt, når hackere angriber din virksomhed?"\nHvordan forbereder du dig, og hvad kan du gøre for at styre risikoen?\nTom Christensen, tidligere CIO, Maersk Oil & Gas / Total\nWorkshop med Dilemmaøvelser\nv/ Frederik Helweg-Larsen\nHvordan kommer man bedst i gang?\nHvilke afdelinger/funktioner, der skal være med?\nHvordan ledes der opad?\nHvordan forklares det internt?\nDebat og opsamling\nModerator: Asbjørn Overgaard Christiansen\nFor mere information, kontakt Henriette Dybkær\nMedlem af MDC eller Danske Rederier: Gratis\nIkke-medlem: 995 DKK\nTagged Maritime Cyber ERFA Forum, HSQE Forum, Maritime ICT & Digitalisation Forum


Et liv i farver og tid til eftertanke - sn.dk - Sydkysten\nUgo Rondinones værk ?where do we go from here? er en del af jubilæumsudstillingen, der kan ses til den 2. januar 2022. Foto: David Stjernholm\nArtiklen: Et liv i farver og tid til eftertanke\nEt liv i farver og tid til eftertanke\nSydkysten - 22. april 2021 kl. 14:20\nDen er svær at overse, Ugo\nRondinones regnbueværk, når man besøger Arkens udstilling 'For enden af regnbuen.' Where do we go from here, står der i farvestrålende buer.\nPå mange måder er den et godt billede på kunstmuseet Arken i disse dage. Den grå coronahverdag er afløst af åbne museer, der sætter kolorit på tilværelsen.\n- Det er et værk, som stiller et af de allermest eksistentielle spørgsmål, som vi kan gå og tænke over. Kunstens opgave er at stille fundamentale spørgsmål, siger Arkens direktør, Christian Gether.\nJubilæumsudstillingen rummer også en labyrint af Jeppe Hein, som er lavet af spejle, hvor man hurtigt kan fare vild, og det er ikke tilfældigt, for det er et billede på livet, mener musemsdirektøren.\n- Det er et symbol på, at man også som menneske kan være i tvivl om, hvor man er på vej hen i livet, siger han.\nHistorie som kunst\nSiden 1997 har Christian Gether været den øverste ansvarlige for museet, der nu endelig kan åbne med den nævnte jubilæumsudstilling samt 'Guld og magi,' som er lavet i samarbejde med Nationalmuseet. Guld er et mytisk metal, der appellerer til mange mennesker. Nogle bruger det til at smykke sig med, andre bruger guld til at vise, at pengepungen er tyk.\n- Guld er blevet brugt i guddomelig og andre religiøse motiver i mange år. Vi har lånt nogle kulturhistoriske genstande fra Nationalmuseet, og det interessante er, at når det kommer på et museum, ændrer det identitet, så det pludselig bliver til kunst med en æstetisk værdi, siger Christian Gether.\nPå udstillingen 'Guld og magi' kan man opleve alt fra et gyldent alter fra det 11. århundrede til en skulptur i guld af den engelske model Kate Moss.\nSkal række ud\nDer opstår ofte diskussioner om, hvad kunst kan og skal. I de år, hvor Christian Gether har haft ansvaret for museet, er det vokset stødt i anseelse og er nu blandt de vigtigste kunstmuseer i landet. 65 procent af de besøgende er fra Vestegnen, hvor der bor cirka 350.000 mennesker, og de har fået et museum i høj klasse, som ikke fandtes i området for 25 år siden.\nFor nylig afleverede Christian Gether sin bil på et værksted på Vestegnen, og der spurgte mekanikeren, om ikke 'det var ham fra Arken.'\n- Det varmede mig meget, at han kunne fortælle, at han er kommet på museet og har set Dali, Picasso, Kirkeby og Chagall. Kunst giver mening, når det når ud til mange mennesker, som husker, hvad de har set, siger han.\nArken er i øjeblikket ved at udstille guld i samarbejde med Nationalmuseet i Rødovre Centrum, hvor de besøgende i shoppingcentret kan få en kunst- og kulturoplevelse, mens de handler. Det er et eksempel på, hvad Arken kan og skal gøre.\n- Det er vigtigt at overskride nogle grænser og bevæge sig væk fra de tykke mure. Vi skal ud til samfundet og gøre gavn, siger Christian Gether og forklarer, at museet altid har haft fokus på at komme ud til skoler og plejehjem for at nå så mange mennesker som muligt.\nI juni åbner en udstilling med den fremadstormende kunstner Farshad Farzankia, som er dansk-iraner. Han har fik for få år siden fået sit store gennembrud og udstiller for første gang på Arken med 'Hvis jeg står.' Udstillingen kobler grafiske former med symboler fra massekommunikationsmedier i en popkunstlignende stil.\n- Kunsten sætter et nyt perspektiv på vores virkelighed. Vi går rundt i nogle fikserede opfattelser af verden, og mange har en ideologisk tilgang til livet. Kunsten kan forrykke vores ideologier. De gode kunstværker omhandler ofte det menneskelige forhold og påpeger nye vinkler på den kendte eksistens, siger Christian Gether.\nSom en del af den rullende genåbning i Danmark har Arken også endelig fået lov til at slå dørene op.\nHvordan har det mon så været at være direktør for et museum, der i lang tid har været tvangslukket?\n- Det er en meget mærkelig oplevelse, fordi vi er er her for publikums skyld. Vi vil gerne have en nær kontakt til publikum, og det har vi ikke kunnet opfylde. Vi er meget lykkelige for igen at kunne fortælle om kunstens magiske univers og lukke livets store bog op, siger Christian Gether.\nVentetiden er blevet brugt på etablering af nye udstillinger, at styre økonomien og at forske. Mange medarbejdere har arbejdet hjemmefra og været på museet på skift.\n- Museet er ikke gået i stå. Vi har brugt tiden på at lave internationale aftaler om lån af. Vi er rustet til at vise nogle fantastiske udstillinger i de kommende år, siger museumsdirektøren.\nHvad betyder nedlukningerne for økonomien?\n- Nedlukninger er dårlige for økonomien. Vi har fået dækket en del af tabet af staten, men det er meget sjovere at tjene sine egne penge. Det kan vi heldigvis nu, siger Christian Gether og forklarer, at de manglende entreindtægter ikke har resulteret i fyringer, fordi 'alle medarbejdere er vigtige.'\nI stedet er nogle af de planlagte udstillinger rykket længere ud i fremtiden, og den ser, ifølge direktøren, lige så lysende og farvestrålende ud som Ugo Rondinones regnbue.


Silikone ure - køb dit Silikone ure. til 25 Kr i dag. Frække kostumer - medesigns.dk\nMeDesigns.dk Silikone ure med negativt ion er blevet populære blandt de bedste sportsfolk i hele verden\nMeDesigns.dk Silikone ure med negativt ion er godt for helbredet.\nSilikone ure med negativt ion kunne være lige den ting, der giver dig, din familie eller dit team en stærk konkurrencefordel. Med de mange sundhedsmæssige fordele er det ikke så mærkeligt, at urets popularitet spreder sig over hele kloden!\nSilikone uret er udstyret med Tourmalin pulver, der er en semi-ædle ædelsten, som er ansvarlig for mange sundhedsmæssige fordele. Tourmalinen skaber den negative ion. Denne effekt i vores Silikone ure bidrager til at du føler dig mere vågne og du f.eks. kan præstere mere, når du motionerer samtidig med, at du ser godt ud i processen. MeDesigns.dk Silikone ure vejer omkring 10 gram.\nTourmaline er et mineral, som udsender en stor mængde Minus Ion mere end 1.500 cc. samt stråling.\nMeDesigns.dk Silikone ure med den negative ion effekt anbefales til at:\n* Øge blodcirkulation • Styrke kroppens lettelse af ilt\n* Forbedre koncentration og fokus\n* Hjælpe med at gøre dig mindre træt ved sportsudøvelse\n* Standardiserer fysiologiske funktioner\n* Hjælpe til at få dine muskler til at slappe af\n* Berolige og forbedre søvnen og lindrer smerter.\nUret anses for at være en fordel, fordi det hjælper din krop med at opretholde en velafbalanceret tilstand af positive og negative ioner. Kontorer og andre miljøer, hvor mange elektriske apparater anvendes har en mangel på negative ioner. Folk, der tilbringer tiden i sådanne miljøer kan drage fordel af at supplere negative ioner ved at bære et negativ ion Silikone ur\nEn stor koncentration af negative ioner i luften, kan få os til at føle os afslappede, glade, og klare i hovederne. Når man befinder sig ved havet eller i skoven kan man mærke, at luften er meget frisk. Dette skyldes bla. den store koncentration af negative ioner på disse steder.\nMan føler sig også frisk efter tordenvejr, hvilket skyldes at torden også producerer store mængder af negative ioner.\nMeDesigns.dk Silikone ure er trendy, farverige og har en positiv effekt på din krop.\nSilikone ure med ioner pink\nVare nr: 3711atm Se fragt\nSilikone ure med ioner lyserød\nVare nr: 696 Se fragt\nSygepleje ur - Sygepleje ur med lilla silikone\n139,00 50,00 DKK\nVare nr: 607 Se fragt\nSygeplejeure i silikone i lyserød\nVare nr: 608 Se fragt\nSygeplejeure i silikone i blå\nVare nr: 610 Se fragt\nSilikone ure med ioner gul\nVare nr: 3891atm Se fragt


Ramada Limited Manchester TN Manchester, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Ramada Limited Manchester TN\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Ramada Limited Manchester TN: Check ind :\nRamada Limited Manchester TN - Beskrivelse\nRamada Limited ManchesterLæs resten\nTN er et tostjernet hotel i kategorien budget med følgende faciliteter: 24-timers reception, Ikke-ryger værelser, Vask, Fri parkering, Aircondition.Der er 84 værelser på Ramada Limited Manchester TN i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 374 Danske kroner.Hotellet ligger på 2314 Hillsboro Blvd US 41 and I-24 i sydøst Manchester kun 10 minutter med bil fra centrum.Ekstra plus: tæt på golfbane .Hotellet har hurtig internetadgang.Du kan nyde hotellets udendørs swimmingpool.Det er en del af kæden Ramada Worlwide.Andre nyttige oplysninger :Hotellet har parkeringsplads.\nRamada Limited Manchester TN type(r):\nRamada Limited Manchester TN faciliteter og service\nHotellet er extreamly løb ned. Ophold på Best Value Inn, Country Inn, eller Days Inn.The værelser var meget gammel og beskidt, ydersiden af hotellet er et flashback til 1968, og lobbyen lugter af brændtLæs resten kattens urin og tomat soup.My tante og onkel blev på dette hotel, da de kom op at besøge os på weekend sidste år.Skjul\nHotellet ligger på 84 Relco Drive i sydøst West Meade kun 6 minutter med bil fra centrum.Dette tostjernet hotel i West Meade hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. 202 m -\nCheck priser og tilgængelighed for Ramada Limited Manchester TN: Check ind :


marts 2021 ~ OK-HTF\nNyhederSkrevet af Lars Klogborg 29. marts 2021\nVIGTIGT til dem der er tilmeldt Corona træn selv og til dem der ikke har fået plads. Der må kun løbes i skovene de dage hvor der er givet tilladelse, hvilke vil sige at der ikke må løbes på kortene på andre tidspunkter og er man ikke tilmeldt må man ikke løbe i skovene. Der\nNyhederSkrevet af Lars Klogborg 26. marts 2021\nÅrets første 1. divsionsmatch foregår på Fyn den 25. april og vi skulle gerne have alle HTF´ere til at deltage, så vi kan vise de andre sydjyske klubber at vi hører til i 1. division. Vi vil derfor gerne opfordre til at alle fra hele landet, som er medlem af OK HTF om at deltage,\nNyhederSkrevet af Lars Klogborg 23. marts 2021\nKedde Schrøder har lavet Corona selv træning, i Vesterskoven, med hele 10 forskellige baner. Startstedet er nyt og foregår ved p-plads ved hundeskov på Nyhavevej indkørsel via Molstrup Landevej. I skal printe kort ud hjemmefra. Der kan løbes fra lørdag den 27 marts til søndag den 28 marts kl. 16.00 2021. Banerne/kort til selv print\nNyhederSkrevet af Søren Bertelsen 21. marts 2021\nNyhederSkrevet af Lars Klogborg 20. marts 2021\nOK HTF har som sagt besluttet og udskyde vores generalforsamling indtil vi kan mødes fysisk og derfor offentliggøre vi her hvem som blev klubmestre i 2020. Der skal lyde et stort tillykke til alle og I skal nok blive fejret lige som vi plejer når generalforsamlingen bliver til noget. TILYKKE til vores klubmestre Klasser Klubmestre\nNyhederSkrevet af Lars Klogborg 8. marts 2021\nHans Nielsen har lavet Corona selv træning, i Stenbæk. Startstedet er på Mølbyvej på parkeringspladsen tæt ved søen. i skal printe kort ud hjemmefra. Der kan løbes fra lørdag den 13 marts til søndag den 14 marts kl. 16.00 2021. Banerne/kort til selv print vil være tilgængelig på nedenstående link. God fornøjelse. https://okhtf.dk/arrangementer/traeningsloeb/traen-selv-baner/\nNyhederSkrevet af Lars Klogborg 2. marts 2021\nOve Brix har lavet Corona selv træning, i Lindet. Startstedet er på Arnumvej/Arrildvej i den nordlige del af skoven. i skal printe kort ud hjemmefra. Der kan løbes fra lørdag den 6 marts til søndag den 7 marts kl. 16.00 2021. Banerne/kort til selv print vil være tilgængelig på nedenstående link. God fornøjelse. https://okhtf.dk/arrangementer/traeningsloeb/traen-selv-baner/