Presse | feb 26, 2021 11:39\nEn landsdækkende nedlukning og en bedre forebyggende indsats har betydet, at antallet af indbrud er på det laveste i 25 år.\nFærre danskere er kommet hjem til en ubehagelig overraskelse i form af en knust rude og ubudne gæster. Nye tal fra Danmarks statistik viser, at der blev begået 7758 indbrud i alt i fjerde kvartal i 2020, hvilket svarer til et fald på 31 procent sammenlignet med samme periode sidste år, hvor der blev begået 11.234 indbrud.\nSamme tendens har man set hos Alm. Brands skadesafdeling, hvor man i hele 2020 hjalp 4088 kunder, der havde haft indbrud. Et fald på 30 procent.\n”Faldet i antallet af indbrud er markant og usædvanligt. Tit er det selve frygten for et indbrud, der bekymrer vores kunder og påvirker dem, når de er væk fra hjemmet, og vi råder derfor altid til, at man sikrer sin bolig bedst muligt – eksempelvis ved hjælp af et alarmsystem – så man have ro i maven ved at vende hjem igen, siger Brian Wahl Olsen, skadedirektør i Alm. Brand.\nUdover en langvarig nedlukning, der har holdt danskerne i hjemmet, er det er netop den forebyggende indsats, der er årsagen til det lave antal indbrud.\n”Vi har set et støt fald i antallet af indbrud over en længere årrække, så det skyldes ikke alene, at vi er mere hjemme på grund af nedlukningen, men det er klart, at tendensen er blevet forstærket det seneste år. Vi oplever, at danskerne generelt er blevet meget dygtigere til at sikre sig bedre med alarmer og nabohjælp. Det har været et langt sejt træk, og nu ser vi resultaterne,” siger Brian Wahl Olsen.\nSelvom danskerne er blevet bedre til at sikre sig mod indbrud, får vi desværre oftere ubudne gæster end vores nabolande, så der er stadig plads til forbedring, når vi skal gøre det sværere for tyvene at trænge ind.\nDisse råd kan hjælpe dig, når du skal tyverisikre dit hus:\nInvolver naboerne. Hold øje med hinandens huse og hjælp hinanden med at tømme postkassen og parkerer bilen i indkørslen, når I er på ferie.\nTal fra Danmarks Statistik viser, at der i 1995 i alt var 106.623 indbrud, mens der i 2020 var 38.493 antal indbrud på landsplan. Det svarer til et fald på 64 procent.


Om relations-opbygning og øje for detaljen - af Jannich Rindom & Henrik Frier. - Jannich Rindom - Med fokus på det opsøgende salg og mødebooking. - Iværksætter Debatten Amino\nAmino.dk Blogs Iværksætterblogs Jannich Rindom - Med fokus på det opsøgende salg og mødebooking. Om relations-opbygning og øje for detaljen - af Jannich Rindom & Henrik Frier.\n'Low Level Extacy'\nOm relations-opbygning og øje for detaljen\nForfatteren Bill Bryson har skrevet en bog (”A walk in the woods”), som handler om en vandretur på den kendte 'Appalachian Trail', en af verdens længste vandreruter som strækker sig fra Georgia i de amerikanske sydstater, helt op til Maine i det nordøstlige USA. Der er selvfølgelig mange strabadser undervejs (det er for øvrigt en fin og sjov bog at læse, og manuskriptet er desuden blevet filmatiseret), med vabler, bjørne-frygt, uvejr og masser af næsten uovervindelige udfordringer, for de to vandrere der på ingen måde har erfaring i den slags.\nI fortællingen om turen, finder han på et udtryk som jeg er blevet helt vild med. Han fortæller at han og hans rejsekammerat lever med: ”Low Level Extacy” på turen - altså, 'ekstase' eller 'begejstring' på lavt niveau. Det siger han, fordi de midt i det hårde strabadser, begynder at glædes over de helt små ting de oplever. At en opklaring efter et regnvejr, kan gøre en hel dag glædelig. Eller at se en flot og farverig fugl når en hård stigning er ved at tage livet af en, eller at få ild i lejrbålet allerede ved første tændstik, når man er allermest træt. Hvis de får den glædelige overraskelse at finde en ekstra chokolade-stang nederst i rygsækken når man ikke havde regnet med det, er følelsen som et helt festfyrværkeri. Hvis de efter flere lange og udmattende dage i bjergene, tager en 'de-tour' ud af skoven og finder et simpelt motel langs den nærmeste hovedvej, for at få et varmt bad og spise den største pizza de kan finde efter kun af have levet beskedent og primitivt af nudler og dåsemad i flere dage – er det ren ekstase. ”Low Level Extacy”.\nPhoner2Support om vigtigheden af de små detaljer\nNår man spørger salgscoach Jannich Rindom fra virksomheden 'Phoner2Support' om det udtryk, svarer ham prompte: ”Det udtryk kunne vi godt bruge noget mere af, inden for den hæsblæsende verden vi har i salg og marketing”.\nJannich Rindom, der er mangeårig salgscoach, salgschef og ejer af virksomheden 'Phoner2Support', er helt enig i, at man godt at kan skrue lidt ned for blusset og finde kvalitet i nogle af de små værdier man er tilbøjelig til at glemme, i en salgsverden der stadig bliver mere hæsblæsende og krævende. ”Jeg synes det er sådan et fantastisk fint udtryk, som man godt selv kan bruge mange steder i livet, ikke mindst i forretningslivet, hvor man stort set kun fokuserer på at 'tænke stort'. Men man glemmer noget, hvis man bare tonser løs – og glemmer øjet for detaljen”, lyder det fra Rindom.\nFor at sige det på en anden måde, så har vi så meget fart på – at vi måske helt glemmer at sætte pris på en masse små værdifulde oplevelser undervejs. Og det med værdierne i de små detaljer, har ofte en meget større betydning end vi tror. Hvad enten vi er ude på rejse, eller arbejder professionelt med salg, så kan de små, mere beskedne oplevelser og detaljer, være dem der gør den helt store forskel – vel at mærke, hvis man er i stand til at bemærke dem! Det kræver at man skruer op for empatien, tager skyklapperne af – og begynder at suge oplevelserne til sig, allerhelst ufiltreret og uden at fordømme noget på forhånd. Hvis man sænker farten en lille smule - og er i stand til at stoppe op et øjeblik og kigge sig omkring – så vil man lægge mærke til en masse små, oplevelser, detaljer og situationer, der foregår lige rundt omkring dig. Det gælder også detaljer i salg eller kunderelationer, som kan give dig netop den info og viden som du har brug for, til at komme videre i en forretningssituation. Det kan også være i forhold til sine medarbejdere, kollegaer eller samarbejdspartnere, at de små detaljer kan være vigtigere end man umiddelbart tror.\n”Vi er igen inde på det der med ydmyghed”, lyder det fra Jannich Rindom. ”Ydmyghed, beskedenhed og empati, er alle udtryk vi ikke bruger ret meget i salg og marketing, men som alle er egenskaber, der kan have en stor effekt. Det er værktøjer der kan åbne op for salgssituationer, også selv om vi er vant til at skrue op for charmen – og ikke nedtone den. Men intet er længere fra sandheden”, lyder det fra Rindom.\nSalg handler om relations-opbygning\nSpecielt i forholdet til at opbygge konstruktive relationer og forretningsforbindelser, kan en sans for detaljen være vigtig. Hvis du er i stand til at observere hvad der er ”Low Level Extacy” for dit kundeemne, og hvad der måske har vigtig betydning for ham, så er du jo et skridt videre til at bedre at forstå din kunde – og dermed hans behov.\nDrømmescenariet er jo, at en kunde kommer direkte til dig, og lægger en ordre der får øjnene til at løbe i vand. Men den slags sker som regel kun på film – og ikke mandag morgen foran dit skrivebord. I stedet består gode salg som regel af ganske almindeligt hårdt arbejde, deriblandt at opbygge gode og solide relationer til den verden du omgås i – og de figurer og aktører som er del af den.\nLave forventninger og færre krav – igen: Low Level Extacy – kan give positive resultater, i opbygning af dine relationer til kunder og forretningsforbindelser. Gode råd er såmænd ikke særligt dyre, men faktisk ret simple. Her er et par stykker:\nHvil stemmebåndet og LYT. Vi har før været inde på vigtigheden af at lytte. Giv opmærksomhed til din kunde og hør hvad han har at sige. Både som almindelig høflighed, men også for at lære om kundens behov.\nOpsøg feedback. Din kunde sender en masse signaler. Vær opmærksom på om selv små detaljer – eller små ændringer i din service – kan passe bedre til din kundes behov/smag osv.\nReager hurtigt – og giv prompte svar. Vis at du er seriøs, og at du prioriterer din kunde eller samarbejdspartner. Har du lovet svar mandag, så svar mandag – og ikke dagen efter. Det handler om simpel respekt.\nTilføj noget af værdi. Igen en personlig service, over for den du ønsker at indlede et seriøst samarbejde med. Tilpas dit tilbud, find en alternativ løsning, kig på tingene fra en nyt og frisk perspektiv. Tilbyd information din kunde kan bruge til noget. Tilføjer du noget af værdi for din kunde – udviser du både overskud og professionalisme.\nHav gode samtaler – ikke 'sales pitches'. Det er mennesker du taler med, og de fleste kan med det samme høre, om du er i færd med at uddele salgs-replikker – eller om du faktisk er i stand til at have en ægte samtale.\nVær dig selv. Igen, vær ikke ham med det ternede slips og den stribede jakke. Du er et menneske der taler med et andet menneske. Du har masser at byde på, og der er ingen grund til at agere nogen andre end dig selv.\nHold relationerne ved lige. Vær konstant og plej dine gode forhold jævnligt, og ikke kun når du har brug for dem. En mail, en opringning – en hilsen eller positiv bemærkning på de sociale medier, er god stil som alle vil sætte pris på.\nVær tålmodig. Utålmodighed er for tiden ved at give hele verden stress. Prøv at vise, at du er rolig, har begge ben på jorden – og ikke gider at beskæftige dig med unødig stress. Husk: ”Good things come to those who wait...”


TEST: Volkswagen Golf GTI Clubsport - Den Golf GTi du altid har drømt om » Pro-Street.dk\nHjem » Biltest » TEST: Volkswagen Golf GTI Clubsport – Den Golf GTi du altid har drømt om\nNiki 03/11/2016\tBiltest, Featured Forside, Featured Nyheder, Featured Tuning Skriv en kommentar\nDu har allerede læst, at det er år 1976 den Golf GTi kom på gaden. Så derfor vil vi fortælle dig alt det andet om bilen\nOkay. Vi skal jo nok have det med alligevel. Volkswagen Golf GTi Clubsport, er den hurtigste Golf GTi til dato.\nDen har sat rekorder på Nürburgring, og den første generation af Golf GTi kom på markedet i 1976. Og så er der kommet en Golf GTi Clubsport S, som er endnu hurtigere, men modellen her er den rigtig ‘badass’ Volkswagen GTi Clubsport.\nDet er blevet tid til at teste et af årets helt klare højdepunkter, den bil som du skal købe, hvis du er på udkig efter en af de ordinære GTI’er eller den større Golf R. For når du er på udkig efter en GTi, så skal det også ligne en GTi. Og det gør Golf Clubsport!\nGlem Golf R og den normale GTi. De virker ordinære, i forhold til Clubsport!\nDet ydre har alt det, de andre Golf GTi’ere altid har manglet\nPå det ydre har du en front med de markante luftindtag på siderne, som giver bremserne mere luft. Og med den klassiske røde streg der går gennem grillen og lygterne, fortæller det hele at dem du kører bag, vil du gerne forbi. Modellen vi har fået, er hvid med sorte spejlkapper og sort tag, som i første omgang lignede glastag.\nHen af siden er der sorte strafferinger med Clubsport skrevet på, mens de store 18″ Belvedere fælge (og nej, det er ikke det du kan drikke) og brede dæk, omfavner bilens store bremser med røde kalibre.\nBagpå er den lidt mere neutral, hvor du finder en stor tagspoiler i sort/hvid lakering og en sort diffuser i bunden med to udstødningsrør og frække LED-baglygter.\nKabinen lugter er ræs og trackday\nNår du åbner den store tunge, og lange fordør, træder du ind i bilens kabine. Det første der springer i øjnene på dig, er det frække Alcantara-rat med en rød streg på midten, som indikerer ligeud stillingen. Styretøjet er uhyggelig præcist, og reagerer så snart du hiver en smule. Du har uhyggelig god føling med vejen, og kan nemt mærke hvis den skulle slippe lidt i en kurve. Og på banen giver Alcantara-beklædningen dig en super god kontrol, når der skal drejes skarpt og hurtigt.\nInstrumentbordet er en blanding af blød plast og blanksort lakeret detaljer, mens du har et interiør der minder om de andre Golf-modeller. Den store 6,5-tommer touchskærm fungerer som du forventer det, og er hurtig og nem at finde rundt i. Og så har den den fede funktion, hvor den åbner ekstra menuer og knapper, når din hånd nærmer sig skærmen.\nGearstangen er med læderpose og golfbold som gearknob, med en rød streg og en visning af at bilen har 6-fremadgående gear. Gearkassen føles i øvrigt som en meget mekanisk og ræser-agtig gearkasse, som har lidt vandring mellem gearne, men er præcis og hurtig til dine frække gearskift.\nDe store GTi-skålsæder er en blanding af Alcantara-læder og stof på den helt rigtige måde. De fylder en del i kabinen, og krammer godt rundt om dig når du sidder i dem. Samtidig er de faktisk utroligt komfortable, og giver rigtig god støtte på længere ture. Og ikke mindst i kurver!\nSportssæderne fylder godt i kabinen, og giver en god støtte og komfort!\nDen kraftigste GTi til dato\nUnder hjelmen lægger den 2,0-liters motor. Den giver en fantastisk lyd bagtil, specielt i Sport-mode.\nSom udgangspunkt yder den 265 hestekræfter og 350 Nm men kan boostes op til 290 hestekræfter i 10 sekunder. Og den føles vild.\nFartfornemmelsen i Golf GTI Clubsport er noget helt andet, end en del af de andre GTi’ere jeg har prøvet. Faktisk føles den vildere, end de fleste af de andre, til trods for de har mere at gøre godt med i deres specifikationer.\nDertil går bilen 10-13 km/l ved blandet kørsel (opgivet tal), og jeg oplevede faktisk, at den kørte tilsvarende, eller længere på literen, end min egen 2017 Skoda Fabia Combi, som har en 110 hestes 1,2-liters benziner. Det overraskede mig ret meget! Det havde jeg ikke regnet med, at så potent en GTi.\nBagagerumsplads er der ikke meget af. Gulvet lægger højt, og hattehylden lavt, så der er ikke meget plads at lægge tingene ved. Dertil er der ikke de helt store aflægningsmuligheder i bagagerummet, men hvem kører også i sådan en bil, med oppakning?\nAlt i alt er Volkswagen Golf GTi Clubsport en meget vellykket bil. Den er fin til hverdagsbrug, hvor andre GTi’ere halter efter, og så er den uhyggelig sjov når du skal lege.\nEn super gennemført bil med detaljer at ræs og fart, som gør både den normale GTi ekstremt ordinær samt den større Golf R utrolig kedelig. Så skal du have dig et godt “all-around tracktoy”, så bør du kigge forbi din forhandler, og få en prøvetur!\nMærke/Model: Volkswagen GTi Clubsport\nMotor: 2.0 turboladet benzin\nHK: 265 (290 med boost funktionen i 10 sekunder)/5.350-6.600 o/min\nMoment: 350 nm v/1.700-5.300 o/min\nVægt: 1.375 kg.\nKm/l (opgivet forbrug): 14,3 km/l\nPris: Volkswagen Golf GTi Clubsport starter fra 499.492 ,- (3-dørs)\nBiltest VW\t2016-11-03\nI read this article and found it very interesting, thought it might be something for you. The article is called TEST: Volkswagen Golf GTI Clubsport – Den Golf GTi du altid har drømt om and is located at https://www.pro-street.dk/test-volkswagen-golf-gti-clubsport-gti-du-altid-har-droemt/.\nForrige Se dig for, inden du tager et billån\nNæste Spyshots: Mystiske Lexus-testbiler fanget ved AC Bella Sky


Gardinbussen Bredstrup Syddanmark - Bestil en gardinbus i dag! | Bestil Gratis Gardinbus\nGardinbussen Bredstrup Syddanmark er blevet en vigtig design tendens over de sidste par årtier, men mange boligejere stadig bruge gardiner til at udsmykke deres hjem. Gardiner er stadig langt mere praktisk og meget lettere at vedligeholde end blinds. Samtidig, et velvalgt gardin er altid et stort stykke, der let kan gå godt med andre designelementer som møbler og område.\nEn meget stor fordel ved gardinbussen Bredstrup over blinds er vedligeholdelse: sidstnævnte er betydeligt sværere at vedligeholde. Det kan få vanskeligt at rense blinds, fordi du er nødt til at tørre ned hver lamel til at fjerne støv og snavs – en kedelig proces. I modsætning hertil er forholdsvis let at opretholde gardiner, fordi du bare kunne sende det ud for tør rengøring eller smide det i vaskemaskinen for en hurtig vask.\nEn anden kant, gardinbussen Bredstrup har over blinds er prisen: gardiner er så meget billigere i forhold til blinds. Brugerdefinerede blinds skal foretages af fagfolk, og det kunne nemt sætte dig tilbage en smuk øre. I mellemtiden, gardiner er forholdsvis billig og enkel at installere – så enkelt, i virkeligheden, at du kunne gøre det selv. Den nuværende tendens er på vej mod lysere tekstiler til gardiner, så du ikke behøver at bekymre sig om brugerdefinerede draperier med tykke og tunge stoffer. Du kan læse meget mere her.\nFor den ultimative økonomi, kan du endda oprette dine egne gardiner til at spare mere på omkostningerne. Alt du behøver er en smule tålmodighed og kreativitet, fordi gardiner involverer kun lige sting på en symaskine. Selv uden en symaskine, kan du stadig skabe store gardiner; en smuk no-sy gardin er muligt med anvendelse af rining tape stryges på stoffet for at skabe sømmene. Du kan slå dit hjem gardinbussen Bredstrup i en simpel DIY projekt at gøre i din fritid.\nGardinbussen Bredstrup – bestil en gardinbus allerede i dag!\nDer er grunde aplenty hvorfor du ønsker at bruge gardiner i stedet for persienner til dine vinduer. Bortset fra at være let at oprette og tilpasse selv for en nybegynder, kan gardiner giver samhørighed de visuelle elementer i ethvert rum. Uanset om det er en personlig no-sy gardin eller en store-købte færdiglavet en i slutningen af dagen, vil du stadig få alle et gardin s fordele. Desuden vil din opsparing fra at bestille gardinbussen Bredstrup i stedet for persienner forsikre dig, at du gjorde det rigtige valg. Yderligere læsning her.\nDette indlæg blev udgivet i Syddanmark og tagget gardinbussen priser Bredstrup den februar 2, 2017 af monthypython21.


Anne - Uden Filter: På tur til Kronborg Slot\nPå tur til Kronborg Slot\nI lørdags begav min kæreste, min svigerinde og min Signe (høhø) os afsted på tur. Signe havde lånt hendes forældres bil, og vi besluttede os for at tage et sted hen man ikke normalt gider, hvis man ikke har bil til rådighed. Vi ville til Kronborg Slot og der ville vi holde en bette picnic. Det smarte var bare, at ingen af os havde forberedt en picnic, så derfor rundede vi lige et lokalt pizza/junk-joint i Helsingør. Det gør vi aldrig igen, og jeg vil råde jer til det samme. Aldrig i mit liv har jeg smagt mere gummi-agtigt kebab. Kasper spiste ét stykke af hans klammo-pizza, og så smed han ellers resten ud, og trust me - der skal MEGET til før han smider mad ud, især pizza.\nEfter mad-skuffelsen travede vi rundt omkring i/udenfor slottet. De steder hvor det var gratis at gå, vel at mærke. Indgang til de forskellige rum var sygt dyre, så det sprang vi let og elegant over. Men der var heldigvis meget at se, som ikke kostede en rød reje. Der er utroligt smukt og stedet er perfekt til picnic (ikke lorte-junk).\nHer har i lige et par billeder fra turen:


Skjal 1: Tilráðingar 2010\nDownload "Skjal 1: Tilráðingar 2010"\n1 Skjal 1: Tilráðingar 2010 Rekommandation 1/2010 Vestnordisk Råd har, den 24. august enstemmigt vedtaget følgende rekommandation, under Rådets årsmøde 2010 som afholdtes i Tasiilaq i Grønland. Vestnordisk Råd opfordrer Færøernes Landsstyre, Grønlands Selvstyre og Islands Regering til at støtte op omkring og yde til forbedring af forholdene for enlige forsørgere. Rådet opfordrer til, at regeringerne forøger sit samarbejde, blandt andet ved at udveksle idéer, viden og erfaringer i det øjemed, at komme med forslag til, hvordan forholdene for familier med enlige forsørgere bedst forbedres. Som et første skridt opfordres de vestnordiske socialministre til, at afholde en konference, hvor ideer og vellykkede initiativer udveksles. Redegørelse Antallet af enlige forsørgere i Vestnorden er stigende. Det er på mange måder en udfordring. En ny undersøgelse på Færøerne blandt enlige forsørgere viste, at en del børn vokser op i relativ fattigdom. Nogle af udfordringerne er disse: Børn vokser op i relativ fattigdom Samfundet er struktureret således, at familierne i fleste tilfælde har behov for to indtægter for at få økonomien til at hænge sammen. Som uddannelsessystemet fungerer (på Færøerne) er det besværligt og for mange umuligt at genemføre en uddannelse som enlig forsørger. I de fleste tilfælde er de enlige forsørgere mødrene. På Færøerne er der på nuværende tidspunkt 2000 færre kvinder end mænd. Der er naturligvis flere årsager til dette. En betydelig del af kvinderne formodes dog at være enlige forsørgere, som har været nødsaget til at forlade Færøerne, fordi de ikke kan få økonomien til at hænge sammen. Dette kan være et kæmpe tab for mange parter. Børnene mister i flere tilfælde muligheden for at se sin far, bedsteforældre og andre pårørende hyppigt. Dette er et stort tab. Vi ved, at jo længere kvinderne forlader hjemlandet, des mindre er sandsynligheden for at de vender hjem igen. Og hvis mødrene ikke kommer hjem igen er sandsynligheden for at børnene kommer hjem igen endnu mindre. Det er derfor både vigtigt og meningsfuldt at de vestnordiske lande udveksler ideer, vellykkede initiativer og kommer med forslag til, hvordan vi forbedrer forholdene for familier med enlige forsørgere. Ólína Þorvarðardóttir Rådsformand Thordur Thorarinsson Generalsekretær\n2 Rekommandation 2/2010 Vestnordisk Råd har, den 24. august enstemmigt vedtaget følgende rekommandation, under Rådets årsmøde 2010 som afholdtes i Tasiilaq i Grønland. Vestnordisk Råd opfordrer regeringerne i Island, Færøerne og Grønland til at søge midler på finanslovene og at give sin støtte til oprettelsen af Center for vestnordisk historie og samfund Redegørelse: I længere tid har en gruppe historikere fra Island, Færøerne og Grønland arbejdet med at forske i og skrive Vestnordens historie efter initiativ og rekommandation fra Vestnordisk Råd. Dette projekt nærmer sig sin afslutning, men historikerne har foreslået, at arbejdet videreudvikles og følges op ved at oprette et Center for vestnordisk historie og samfund som beskrives i det nedenfor vedlagte projektbeskrivelse. Færøernes Løgting har i indeværende år (2010) bevilget kr til Færøernes Universitet for at få en opstart på idéen, og hvis Grønland og Island støtter projektet med lignende beløb, kan centret fungere i henhold til formålet indenfor kort tid. Vedlagt: Beskrivelse af Center for vestnordisk historie og samfund. skitse Projektbeskrivelse: Center for vestnordisk historie og samfund Center for vestnordisk historie og samfund beskæftiger sig med forskning, undervisning på højere læreanstalter og formidling af forskningsresultater i emner, der vedrører regionen. Forskningen foregår på universiteter, arkiver, museer og andre relevante institutioner. Centeret koordinerer samarbejdet og udveksling af lærerkræfter landene imellem og udbyder forelæsninger, seminarer og kurser i vestnordiske emner til andre universiteter og institutioner. Forskningsresultaterne formidles i form af udgivelser af tidsskrifter og andre publikationer, lærebøger samt gennem udstillinger i de tre landes samarbejdende museer. Formål At styrke kulturelle forbindelser i Vestnorden At fremme forskning i vestnordisk historie, samfund og kultur Formidling til børn og unge samt almenheden om Vestnorden før og nu At være en samlende institution for viden omkring Vestnorden og dets naboområder At fremme en vidensbaseret infrastruktur i regionen\n3 Aktører Aktørerne er universiteter, højere læreanstalter, museer, arkiver og andre forskningsinstitutioner. Disse institutioner foreslås som hovedaktører i samarbejdet: Færøerne Grønland Island Fróðskaparsetur Føroya Føroya Fornminnissavn Føroya Landsskjalasavn Ilisimatusarfik Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu Háskólinn á Akureyri Háskólinn í Reykjavík Háskóli Íslands Þjóðminjasafn Íslands Þjóðskjalasafn Íslands Aktiviteter Centerets hovedaktiviteter er forskning, undervisning og formidling. Centeret igangsætter og styrer fælles forskningsprojekter, undervisning og anden formidling. Centeret arrangerer konferencer og seminarer samt kurser og forelæsninger. Centeret har en hjemmeside, som blandt andet rummer nyhedsbrev, tidsskrift og generel information om Vestnordens historie, kultur og samfund. Hjemmesiden udgives på grønlandsk, islandsk, færøsk og engelsk. Centerets formidling foregår ved udgivelse af faglitteratur, lærebøger til skoler og koordinering af fælles vandreudstillinger. Centeret skal fremme oprettelse af forskerskoler, forskeruddannelse og rekruttering og tiltrække master- og phd-studerende. Lokalisering Centeret placeres i første omgang hos Fróðskaparsetur Føroya, og anses det for hensigtsmæssigt, kan det relokaliseres til Island eller Grønland. Ledelse Centeret ledes af en styrelse med fagrepræsentanter fra Færøerne, Grønland og Island. Styrelsen åremålsansætter en centerleder, som i det daglige refererer til ledelsen for værtsinstitutionen. Midler Centerets grundfinansiering sker gennem regeringernes finanslove. Grundfinansieringen består af løn til centerleder sekretariatsfunktion, incl. overhead hjemmeside, incl. oversættelse rejseudgifter for centerleder og styrelsesmedlemmer meromkostninger i forbindelse med undervisningsophold Centerets projekter finansieres gennem nordiske og andre fonde. Synergi ved en centerdannelse En stærk og samarbejdende region Højere forståelse for livsvilkårene i Vestnorden Forankret kontinuitet og gennemslagskraft i det nordiske samarbejde En styrket viden og forståelse hos udefrakommende om regionens historie, kultur og samfund\n4 Ólína Þorvarðardóttir Rådsformand Thordur Thorarinsson Generalsekretær\n5 Rekommandation 3/2010 Vestnordisk Råd har, den 24. august enstemmigt vedtaget følgende rekommandation, under Rådets årsmøde 2010 som afholdtes i Tasiilaq i Grønland. Vestnordisk Råd foreslår overfor Islands regering og Færøernes Landsstyre og Grønlands regering Naalakkersuisut, at man etablerer en arbejdsgruppe, gerne med deltagelse af Nordisk Atlanterhavssamarbejde (NORA) til at udarbejde forslag til styrkelse af infrastrukturen indenfor fly- og skibstrafikken i Vestnorden. Formålet skal være at forøge samarbejdet mellem de forskellig handels- og servicekontrakter der måtte eksistere indenfor transport af fragt og passagerer indenfor regionen. Arbejdsgruppens grundlag kunne passende tage udgangspunkt i de allerede eksisterende undersøgelser og rapporter, der allerede er udarbejdet i de forskellige institutioner i regionen. I denne sammenhæng ønskes der særligt fokus på regionens muligheder for udvikling af service- og handelsområdet mellem Vestfjordene i Island og Østgrønland. Redegørelse Det vestnordiske samarbejde er vokset betydeligt i løbet af de sidste år, parallelt med Færøernes og Grønlands selvstyreordninger indenfor det danske rigsfællesskab. Vestnordisk Råd blev stiftet i 1985, og dets målsætning er hovedsageligt at forøge samråd og samarbejde mellem de vestnordiske regeringer og landsstyrer om vigtige interesser. De vigtigste forudsætninger for øget vestnordisk samarbejde er trafik med fly og skibe. Som et eksempel på det kan vi nævne, at Færøerne i stigende grad benytter sig af sundhedstjenester i Island, på grundlag af den frihandelsaftale som Island og Færøerne indgik i 2006, og dermed udnyttes landenes geografiske nærhed. En anden præmis for voksende service og handel og fragt mellem de vestnordiske lande er effektiv kommunikation, og det samme gælder indenfor turismen. Der har været en del samarbejde mellem de vestnordiske lande indenfor rejsebranchen siden 1995, hvor man blandt andet har arbejdet med en fælles markedsførelse af regionen. Forbedrede flyforbindelser mellem Island og Grønland har bl.a. ført til voksende turisme til Grønland. De aftaler om lufttrafik som Island planlægger at indgå med Færøerne og Grønland, parallelt med et stadigt tættere samarbejde mellem de vestnordiske flyselskaber og rejsebureauer, kan føre til den vestnordiske ring kan serviceres med fly eller skib mellem Færøerne, Island og Grønland. Vestfjordene og Østgrønland Det er af stor interesse at styrke specielt kontakten mellem Vestfjordene og Østgrønland, på grund af den geografiske nærhed. Til eksempel kan det nævnes at byen Ittoqqortoormiit eller Scoresbysund er betydeligt nærmere Ísafjörður end Nuuk, hvorfra man servicere Østgrønland med vareforsyning. De to regioner i Østgrønland og Vestfjordene kan beskrives geografisk som følgende.\n6 Ísafjörður kommune består af i alt seks kommuner på de nordlige Vestfjordene som blev slået sammen til én. Der bor omkring mennesker i denne kommune, som strækker sig over km 2 og har fem kystbyer: Þingeyri, Flateyri, Suðureyri, Ísafjörður og Hnífsdalur. Grønlands østkyst er km lang hvoraf den ene halvdel er en nationalpark og den anden halvdel hvor der er 2 byer og flere mindre bygder. De 2 byer er en del af ny Øst-vest kommune som i dag hedder Kommuneqarfik Sermersooq. De 2 østkyst byer består af henholdsvis Ittoqqortoormiit (som er Dalvíkurbyggðs venskabsby) og byen Tasiilaq som også har fem bygder under sig Kulusuk, Sermiligaaq, Kuummiut, Tiniteqilaaq og Isortoq. Den 1. juni 2008 var der i alt indbyggere i hele Tasiilaq, deraf i Tasiilaq by og i de fem bygder. Ittoqqortoormiits indbyggerantal er omkring 500 personer. Det samlede indbyggerantal for regionen er derfor omkring på et geografisk område der udgør km², inklusive nationalparken nord for Ittoqqortoormiit. Det er en geografisk egn der tiltrækker både turister og ikke mindst videnskabsmænd der tager på forskningstogter i området. Man har præsenteret ideer om øget kontakt mellem Ísafjörður og Grønlands østkyst i forbindelse med servicetilbud til den planlagde minedrift på Grønlands østkyst, samt til forskningstogter, inklusive sundhedstjeneste, turisme med blandt andet kontakter mellem de fredede områder på Hornstrandir og nationalparken på Østgrønland, samarbejde omkring kultur og uddannelse og så videre. Man har, som følge af interessen for at knytte stærkere kontakter mellem Vestfjordene og Grønlands østkyst, arbejdet en del med at undersøge mulighederne for øget kontakt, jf. nedenstående oversigt. Gennemgang viser, at der er to hovedpræmisser for øget kontakt. For det første må man tillade internationale flyvninger fra Ísafjörður flyplads, enten ved at opfylde internationale betingelser eller ved at få dispensation fra dem. Grønlands østkyst er tilgængelig fra havet omkring 5 til 8 måneder i året på grund af havis. Flyforbindelsen er derfor meget vigtig for Østgrønland. Constable Point (Nerlerit Inaat / Konstabel Pynt) flypladsen på Grønlands østkyst i nærheden af Scoresbysund er en international flyplads, hvor man kan flyve videre med helikopter til de forskellige steder på østkysten. Men flyvninger direkte mellem Constable Point og Ísafjörður er ikke tilladt, fordi flypladsen i Ísafjörður ikke opfylder krav om internationale flyvninger. Man må derfor altid flyve til Ísafjörður via en international lufthavn (f.eks. Akureyri) i Island, noget der slet ikke vil opmuntre til direkte kontakt mellem regionerne. Foreløbig strander øget kontakt mellem Ísafjörður og Grønlands østkyst derfor på Ísafjörður flyplads. I tillæg er flypladsen nok heller ikke parat til at modtage de store fragtfly som for eksempel de Hercules maskiner, man med stor sandsynlighed vil benytte til fragtflyvninger for minedriften på Grønlands østkyst. Men på den anden side er det oplagt at drive direkte passagerflyvninger mellem Ísafjörður og østkysten, forudsat at Ísafjörður flyplads fik lov til internationale flyvninger, samt indgåelse af en lufttrafikaftale mellem Island og Grønland, noget der vil forenkle al forvaltning i tilknytning til international passagerflyvning. For det andet må man arbejde for aftale med Grønlands landsstyre om adgang til de grønlandske havne, men for tiden har det grønlandske rederi Royal Arctic Line monopol på fragtsejlads til alle de grønlandske havne. Her bør det peges på mulige løsninger, for eksempel en aftale tilsvarende den Norge og Rusland arbejder med, som gælder en slags friområde i grænseområderne mellem de to lande og vil gi omkring russere og nordmænd at rejse over grænsen uden pas. Vestnordisk Råd foreslår overfor Islands regering og landsstyret på Færøerne og Grønlands regering Naalakkersuisut, at der med udgangspunkt i det allerede eksisterende samarbejde mellem de\n7 vestnordiske lande og ønsket om at udvikle dette samarbejde videre, at man etablerer en arbejdsgruppe, eventuelt med deltagelse af Nordisk Atlanterhavssamarbejde (NORAS), med formålet at udarbejde forslag til styrkelse af infrastrukturen med fly og skibe mellem de vestnordiske lande, på grundlag af de rapporter man allerede har forfattet, samt at udarbejde forslag om at styrke infrastrukturen i lufttrafik og søfart inden Vestnorden. Vestnordisk Råd mener, at der i denne sammenhæng bør lægges speciel vægt på landenes fremtid i lyset af samarbejde indenfor turisme og videnskabs- og kulturvirksomhed, i tillæg til samarbejde med forskellig handel og service, bl.a. i tilknytning til planlagt minedrift i Grønland og voksende sejlads i det arktiske farvand med både fragt og passagerer. Ólína Þorvarðardóttir Rådsformand Thordur Thorarinsson Generalsekretær\n8 Oversigt over redegørelser og rapporter man har lavet om mulighederne for øgt forbindelse mellem de vestnordiske lande generelt set, men særskilt mellem Vestfjordene og Grønlands østkyst: 1999 og 2004: Island havde formandskabet i Nordisk råd og skrev i sin formandskabsplan, at målsætningen var at arbejde for forbedret kommunikation i Vestnorden, hovedsageligt med hensyn til flytrafik. Dette er sket, og trafik ad luftvejen er blevet betydelig bedre, men spørgsmålet er om der skal mere til. 2003: Rapport fra en nordisk arbejdsgruppe om Vestnorden i nordisk samarbejde. 2004: Rapport fra RHAs forskningsinstitut ved Universitetet i Akureyri (Rannsóknastofnun Háskólans á Akureyri Rannsóknarstofnunar Háskólans á Akureyri) for trafikministeriet i tilknytning til Islands formandskab i Nordisk råd om FLY- OG SKIBSTRAFIK I VESTNORDEN, HVORFRA OG HVORHEN? ANALYSE OG PROGNOSE. Forfatterne var Jón Þorvaldur Heiðarsson og Hjalti Jóhannesson. Rapporten oplyser blandt andet at arbejdsgruppen i Nordisk råd, som udgav den ovennævnte rapport, havde bedt Nordisk ministerråd om at lave en omfattende vurdering af situationen i luft- og skibstrafik inden det vestnordiske område og mellem de vestnordiske lande og andre lande, i tillæg til at undersøge om det var muligt at yde økonomisk støtte til en ny flyrute mellem Færøerne, Island og Grønland. Man afviste ideen om økonomisk støtte til en ny flyrute med bl.a. de argumenter, at flytrafik inden Vestnorden måtte kobles op til anden flytrafik i regionen. Samarbejdsgruppen foreslog så bagefter, at man undersøgte den mulighed at lave en uvildig vurdering af trafik med fly og skibe i lokal infrastruktur, som kunne komme i tillæg til f.eks. europæiske planer om kommunikationsspørgsmål. Denne anmodning blev præsenteret for landenes trafikministre. I kølvandet af dette lod trafikministeriet udføre RHAs rapport, i tillæg til den nedennævnte netpublikation. 2004: En konference om sejlruten mellem Island og Østgrønland, og mulighederne for forøget kontakt i tilknytning til turisme, handel, sundhedsforvaltning og uddannelse ble arrangeret i forbindelse med Siglingadagar á Ísafirði. Samtidigt blev der holdt et interessegruppemøde med repræsentanter fra Ísafjörður kommune og det grønlandske hjemmestyre. Der præsenterede man bl.a. den ide at brænde skrald fra Grønlands østkyst i Ísafjörður. 2005: Det islandske trafikministeriums netpublikation, 4. udgave, om Flytrafik i Vestnorden blev udgivet i januar : Et forslag til altingsresolution angående en servicecentral for rederier og sejlads i Arktis blev præsenteret på Altings 133. session, , af Lilja Rafney Magnúsdóttir, nuværende viceformand i Vestnordisk råds islandske delegation, Steingrímur J. Sigfússon og Kolbrún Halldórsdóttir. Der står bl.a. følgende: Ísafjörður har en god naturlig havn med omfattende konstruktioner. Havnen er stor og med god adkomst for skibe af alle størrelser. Ísafjörður har en udmærket situation i forhold til skibe der fisker ved Østgrønlands kyst og har brug for service. Mange rederier fra både Norge og Færøerne har været de flittigste brugere af dette servicetilbud de sidste mange år. Servicekapaciteten er alligevel meget større og man står overfor ubrugte muligheder for at yde service til rederier, fiskeforædling og transport til Østgrønland. Det er vigtigt at etablere både kontakt og samarbejde mellem Vestfjordene og bygderne i Østgrønland.\n9 2007: En rapport om Vestfjordene og Østgrønland. En vurdering af eventuelle samarbejdsmuligheder mellem Vestfjordene/Ísafjörður og Østgrønland. Rapporten blev udfærdiget med støtte fra Ísafjörður kommune og andre. Den var forfattet af Sigríður Ólöf Kristjánsdóttir. I rapportens konklusion står der bl.a. at De næste skridt kan [ ] være etablering af en tværfaglig arbejdsgruppe med interessehavere. Arbejdsgruppen burde definere de opgaver som må gennemføres, udarbejde en budget for opgaverne, skaffe kapital ad veje og så at implementere projekterne. I Ísafjörður kommunes mødereferat nr. 70 dater den 31. januar 2007 gør man rede for rapporten, og der står det til slut at det ansvarlige udvalg for rapporten vil undersøge muligheden for at etablere en sådan arbejdsgruppe. 2008: En viljeerklæring, udstedt af udenrigsministeriet og Ísafjörður kommune den 11. august og undertegnet af udenrigsminister Ingibjörg Sólrún Gísladóttir og borgmester Halldór Halldórsson og godkendt af kommunalbestyrelsen, om samarbejde om vurdering af muligheden for at forøge kontakt og handel mellem Grønland og Ísafjörður kommune med hovedvægt på Østgrønland. Det blev bestemt at både Ísafjörður kommune og udenrigsministeriet bidrog til rapporten med ISK Vestfjordenes økonomiske udviklingsbureau (Atvinnuþróunarfélag Vestfjarða) påtog sig opgaven med rapporten : Vestfjordenes økonomiske udviklingsbureau leverer tre memoer om, hvorledes planlagt minedrift på Østgrønland kan, sammen med social udvikling, skabe præmisser for Ísafjörður som en servicecenter for Østgrønland. Konklusionen er den at Ísafjörður havn er et muligt alternativ som servicehavn. Sejlruten fra Scoresbysund, hvor minedriften planlægges, og til Ísafjörður er én dag kortere end til Reykjavik (1-2 dage i stedet for 2-3). Men hvis islandske skibe skal kunne tage sig af servicen, bliver man nødt til at genvurdere adgang til de grønlandske havne, for tiden har det grønlandske rederi Royal Arctic Line nemlig monopol på fragtsejlads til alle de grønlandske havne. Med hensyn til minedriften kan Ísafjörður flyplads nok heller ikke yde service til de store fragtfly som for eksempel de Hercules maskiner, man sandsynligvis vil benytte til fragtflyvninger for minedriften. Flypladsen kan derimod klare passagerflyvning fra østkysten, på den betingelse at Ísafjörður flyplads har de nødvendige tilladelser og vilkår for internationale flyvninger. Forbedret fly- og skibstrafik er en forudsætning for videre samarbejde, både når det gælder service for minedrift, turisme, uddannelses- og kulturvirksomhed og sundhedstjenesten, og derfor er det klart at offentlig støtte (fra udenrigs- og trafikministerierne) er en forudsætning for øget samarbejde mellem Ísafjörður og Grønlands østkyst. 2009: Vestfjordenes landsdelsting vedtog en resolution, hvor man opfordrer trafikmyndighederne til at genåbne muligheden for flyvninger fra Ísafjörður flyplads til Østgrønland med en lufttrafikaftale mellem Island og Grønland. I konklusionen siger man at Vestfjordenes muligheder for øget forbindelse med vores nærmeste naboer i vest er afhængige af man har pålidelig lufttrafik. 2010: I udenrigsministerens rapport om udenrigsspørgsmål og internationale anliggender, som blev præsenteret i Altinget i dens 138. session , står bl.a. at man tager sigte på at undertegne en nordisk lufttrafikaftale mellem Island, Danmark, Norge og Sverige i løbet af den nærmeste tid. Der er i denne sammenhæng en stor interesse for at opnå tilsvarende aftaler med Færøerne og Grønland. Til slut står der på netsiderne til det Nordiske kontor i Island, i kontorets drøftelse af Norden og den europæiske integrering, at kontakten mellem henholdsvis Norge, Island, Færøerne og Grønland, og\n10 Europa-Unionen (EU) burde plejes i regi af nordisk samarbejde. Se nærmere på\n11 Rekommandation 4/2010 Vestnordisk Råd har, den 24. august enstemmigt vedtaget følgende rekommandation, under Rådets årsmøde 2010 som afholdtes i Tasiilaq i Grønland. Vestnordisk Råd henstiller til Islands regering, Færøernes Landsstyre og Grønlands Selvstyre, at etablere et samarbejde om forvaltningen af landenes fælles fiskebestande. Landenes regeringer opfordres også til, at samarbejde om forberedelser for forhandlinger og samarbejde med øvrige lande om forvaltning af fælles fiskebestande. Alle de vestnordiske lande, Færøerne, Grønland og Island, bestræber at sikre, at al fangst i landenes områder er bæredygtig. Landene kender alle, både af egen erfaring og andres, hvilke konsekvenser overfiskeri kan medføre. Derfor tager landene bæredygtighedsprincippet alvorligt. Landene er alle opmærksomme på vigtigheden af, at der gælder klare og bestemte regler omkring landenes fiskebestande. Et af de problemer der falder i øjnene når enkelte fiskebestandes situation er vurderet, er at der er tendens til at der drives overfiskeri af fiskebestande der er fælles for to eller flere lande. Vestnordisk Råd afholdte i juni 2010 en temakonference om fiskeriforvaltningssystemer. Blandt konferencens vigtigste konklusioner var, at for at forsikre bæredygtig fangst af fælles fiskebestande, så er det nødvendigt, at de lande hvor de relevante fælles fiskebestande opholder sig, samarbejder om forvaltningen af fangsten fra disse, og i fællesskab beslutter hvor meget totalt kan fiskes fra disse årligt. Vestnordisk Råd henstiller derfor til de vestnordiske fiskeriministre, at etablere et formelt samarbejde om forvaltningen af fiskeri af fælles bestande. Ministrene opfordres til at udarbejde fælles regler for samarbejdet om fiskeri af fælles bestande, og at de i fællesskab forbereder sig for forhandlinger og samarbejde med øvrige lande om forvaltning af fælles fiskebestande. Med en fælles holdning i forhandlinger med eksterne parter, står disse lande stærkere end hver for sig. Ólína Þorvarðardóttir Rådsformand Thordur Thorarinsson Generalsekretær\n12 Rekommandation 5/2010 Vestnordisk Råd har, den 24. august enstemmigt vedtaget følgende rekommandation, under Rådets årsmøde 2010 som afholdtes i Tasiilaq i Grønland. Vestnordisk Råd opfordrer RÚV (Islands radio), KNR (Grønlands radio) og ÚF (Færøernes radio) til at forøge og styrke sit samarbejde, således at der vises flere nyheder og nyhedsrelaterede udsendelser fra de to øvrige naboer i de tre lande. Det kunne eksempelvis ske ved, at man laver en aftale om, at anvende en bestemt del nyhedsmateriale fra hinanden ugentligt eller månedligt. Det påpeges, at sådanne samarbejde ikke behøver, at medføre store økonomiske udgifter for nogen af parterne, da der ville være tale om en aftale om at udveksle egenproduktioner. Rådet anbefaler desuden at de vestnordiske statsradioer gør TV-udsendelser fra de to øvrige nabolande tilgængelige, i så stor grad som muligt. Rådet forestiller sig, at der på længere sigt også kunne etableres et samarbejde mellem de statslige kanaler omkring produktionen af eksempelvis tv-serier. Redegørelse Alle de vestnordiske statslige TV-kanaler har en mere eller mindre omfattende produktion af nyheder. Også nogle serier og tv-film bliver producerede i landene. De vestnordiske statslige kanaler har samarbejdet og kan eksempelvis trække på hinanden, når de laver nyhedsproduktion i hinandens lande. De tre vestnordiske lande er hinandens naboer og har stærk kulturel forbindelse. Samhandel og turisme mellem landene er stor, og landene har en lang fælles historie samt mange fælles kulturelle træk. Samarbejde mellem landene og interessen for de øvrige vestnordiske lande er vokset i landene. Opfølgningen af denne rekommandation, vil således ikke bare medføre forøget viden og kunden om nabolandene, den opfylder et behov og efterspørgsel som allerede findes i landene. Det understreges, at der ikke er tale om et forslag som medfører de store økonomiske udgifter. På udgiftssiden falder måske nogle små administrative omkostninger, omkostninger ved oversættelse samt omkostninger ved oprettelsen af samarbejdet. På besparelserssiden kommer at udgifterne for de viste minutter (køb af emne) ville være minimale. Ólína Þorvarðardóttir Rådsformand Thordur Thorarinsson Generalsekretær\n13 Rekommandation 6/2010 Vestnordisk Råd har, den 24. august enstemmigt vedtaget følgende rekommandation, under Rådets årsmøde 2010 som afholdtes i Tasiilaq i Grønland. Vestnordisk Råd opfordrer Grønlands regering Naalakkersuisut til at iværksætte en undersøgelse af mulighederne for et andet forsyningsmønster af Østgrønland herunder en vurdering af eventuelle begrænsninger den eksisterende koncessionsaftale giver. Begrunderlse Rederiet Royal Arctic Line A/S fartplan vedtages for et år ad gangen. Midt i den aktuelle situation hvor islægsperioden ikke er hvad den har været befordrer den form for planlægning ikke meget fleksibilitet. For de to byer på Østgrønland Tasiilaq og Ittoqqortoormiit betyder dette at de kun får anløb af fragtskib med forsyninger med henholdsvis 5 og 2 måneder om året. Det betyder at vareforsyningen i de 2 og 5 måneder skal dække byernes varebehov for et helt år. Dette medfører tilligemed at byerne må leve med dispensation fra udløbsdatoer for varerne hvilket ikke harmonerer med sundhedstiltag for befolkningen generelt. Med andre ord bliver distrikternes forsyning af de højt reklamerede grønt og frugt fragtet pr. fly det meste året med tårnhøje priser for varerne til følge. Ligesom byggematerialer for de 7-10 måneder indkøbes i den erklærede sejlperiode. Resultatet er lagerbeholdning for 2 cifret millionbeløb i det meste af året med alt for høje byggepriser til følge. Efter samtaler med islandske aktører på fragttransport ville begge byer kunne besejles meget mere fleksibelt eventuelt i tilknytning til fragttransport til nord- og nordøst Island. Sejltid beregnes kun til at tage højest et par døgn fra Island til begge byerne. Ólína Þorvarðardóttir Rådsformand Thordur Thorarinsson Generalsekretær\nNordisk arbejdsgruppe for bæredygtig udvikling i Arktis Foresight Workshop v. Vestnordisk Råd\nNordisk arbejdsgruppe for bæredygtig udvikling i Arktis Foresight Workshop v. Vestnordisk Råd Indekskort: Befolkningsdistribution blandt de Vestnordiske lande Introduktion Nordisk Ministerråds arbejdsgruppe


Marco Damgaard - Rådet for Børns Læring\nMarco er uddannet lærer og har derudover en diplomuddannelse i ledelse.\nMarco har arbejdet i folkeskolen som lærer i omkring 8 år og været leder i folkeskolen i omkring 8 år. Lige nu er han skoleleder på Tingbjerg Skole og Fritid i København, og har været næstformand i skolelederforeningen i København i 2 år. Han har været formand for Socialdemokratiets Uddannelsesudvalg i en årrække og er medlem af Kommunalbestyrelsen i Herlev Kommune for Socialdemokratiet.\nJeg har kendskab til og erfaringer med børne- og skoleområdet både fra et kommunalpolitisk, praktisk og ledelsesmæssigt perspektiv. Jeg kan bidrage med viden, indsigt, ideer og erfaringer fra disse tre perspektiver.\nVi skal som formandskab først og fremmest lykkes med at inddrage de mange interessenter, som sidder i rådet. Vi skal stå sammen om vores dagtilbud og skoler. Vi skal lykkes med at skabe virkelighedsnære løsninger, som kan blive til reel politik, der gør en forskel for alle børns læring, trivsel og udvikling. Vi i Rådet for Børns Læring skal forhåbentlig være et af mange bindeled mellem praksis og politik.


Salg af dødsbo gør det nemt for dig rydde op efter en afdød - ny-mac.dk\nBy Emilie Jacobsen | 7. februar 2019\nHar du mistet en nær ven eller et familiemedlem, og står du med opgaven med at rydde deres hjem op efter dem, kan det være, at du rigtig magter at skulle rydde hele deres hjem. Måske er der nogle få ting, som du andre er interesserede i, men derudover er der ikke så meget, som I gerne vil have. I det tilfælde kan det være en god ide for dig, at du overvejer salg af dødsbo. I det tilfælde får du et eller flere marskandiserfirmaer til at give et tilbud på, hvad det vil koste, at du får dem til at rydde hjemmet. Marskandiserne tager selvfølgelig det med, som de mener, at de kan sælge videre, mens de sørger for at skaffe resten af vejen på behørig vis.\nDet kan virke kynisk at sælge din ven eller dit familiemedlems ejendele, men hvis du ikke selv har brug for dem, kan det være den smarteste løsning. Det kan for eksempel være med til at give lidt ekstra penge til at betale for begravelsen, der jo godt kan være dyr.\nDer findes en række firmaer, der kan give et bud på et dødsbo og efterfølgende rydde det, hvis du accepterer deres bud. Et af dem, som du bør overveje, hvis du leder efter et firma i Københavnsområdet, er Marskandiseren i Store Kongensgade. De har ryddet dødsboer siden 1970’erne og har derfor stor erfaring med, hvordan den slags skal håndteres på en professionel måde.\nNår du skal have ryddet et dødsbo, er du altid meget velkommen til at fjerne personlige ejendele og møbler eller genstande, som du gerne selv vil beholde. Det skal dog selvfølgelig ske, inden du får et tilbud på opgaven, da marskandiseren jo tager udgangspunkt i det, der er i boligen. Hvis du vil tage ting efterfølgende, skal du altså aftale det med marskandiseren.\n← Kompetente medarbejdere med skarpe SQL kurser Styrk dine medarbejderes samarbejde og kompetencer med Office 365 kurser →\nLån hurtigt, når man bare ikke kan vente


Brodøsen går under jorden, vil du med? | Karenmaria Margareth\nSådan ser kalkstrukturen ud ifølge en Brodøse\nIndgangen er lille og næsten usynlig i det smukt bakkede landskab, dog er er ingen fare for at gå forkert, når man som jeg er iført turist rygsæk og kamera og blot følger skilteskovens pile.\nInden turen går ned finder jeg en solplet og suger lidt varme til mig imens øjnene tager 100vis af billeder af Ådalen og Rebildbakker på modsatte side. Det er klogt at blive ladt op som en anden solcelle, for nu, hvor det går svagt ned af en smal tunnel, bliver det køligere og køligere, helt præcis 8 grader!\nJeg er på tur til Tingbæk Kalkminer i Himmerland.\nMinen er stor når først man er inde. Der er højt til loftet og fyldt med side grotter, min familie og jeg var alene derinde, så stilheden blev kun afbrudt af vores snak og lyden af rislende kilder, der strømmer igennem kalklagene omkring os.\nI mange af grotterne er der udstillet små og store gipsfigurer af Anders Bundgaard. Helt specielt at se dem oplyst fra forskellige vinkler og med minen som kulisse. Den rå natur vs. de forarbejdede og slebne skulpturer – virkelig flot!\nJeg blev på turen optaget af væggenes ujævne struktur og af de mange nuancer af den hvide kalk. Forskellige steder bliver kalken gennembrudt af flint og det gør kontrasterne endnu mere markant.\nKontraster og råheden er inspiration til dagens Sommerpostkort.\nBroderiet er lavet i et miks af:\nIdeen bag er at få et råt grafisk udtryk og en ujævn overflade frem selv på et miniature billede.\nBroderi kan både bruges til det feminine og elegante udtryk samt til det rå og maskuline. Teknikkerne er de samme, fantasi og materialevalg gør forskellen.\nJeg har lavet et online undervisningsprogram, hvor du kan lære mine 15 favorit broderisting og derefter selv gå igang med at lave pynt på tøj, tasker eller tekstile billeder.\nHvordan? Følg indgangen til den kreative grotte her:\nDen KREATIVE grotte


Barndom på landet af Helle Juhl som bog, indbundet hos tales.dk\nBag om Barndom på landet\nI Barndom på landet tager Helle Juhl i selskab med ti repræsentanter for de første efterkrigsgenerationer - alle født og opvokset på landet - på tur i et univers uden daginstitutioner, Aula og børnekonvention. Men med så meget andet. Helle Juhl har interviewet de medvirkende om deres opvækst på landet og tegner med deres anekdoter og historier et smukt tidsbillede af, hvad det indebar at vokse op på landet i de første årtier efter krigen. De fleste af dem kan berette om endeløse timer med roehakning og jordbærplukning og avisudbringning i al slags vejr. At vokse op på landet betød frisk luft, højt til himlen og et liv i tæt kontakt med naturen. Men som fortællingerne viser, var der også barske forhold på landet, hvor dødsfald og traumatiserende oplevelser skulle ties ihjel. Krisehjælp og sorggrupper fandtes hverken i praksis eller i Den danske Ordbog. Bogen kommer i flot udstyr og er rigt illustreret med billeder fra 1950?erne og 1960?erne. Bogens medvirkende er: Arne Rolighed, Nina Smith, Bente Scavenius, Johannes Værge, Connie Kruckow, Carsten Knudsen, Bodil Glistrup Thomsen, Erik Haldan, Bente Svensson og Arne Jeppesen. Helle Juhl, f. 1957, journalist, cand. public., foredragsholder og forfatter til flere historiske bøger om kvinde- og familieliv. Hun er desuden mor og mormor og bor med sin mand på en gård i Sdr. Bjert ved Kolding.\nBeskrivelse af Barndom på landet\nBrugerbedømmelser af Barndom på landet\nBogen Barndom på landet findes i følgende kategorier:


november 2018 - Karrebæksminde\nKarrebæksminde – Græshoppebroen – skal – renoveres\nDet fremgår af en rapport fra ingeniørfirmaet COWI, der har foretaget et generaleftersyn af den 82 år gamle bro som forbinder Sjælland med Enø. Konklusionen er, at det bedre kan betale sig at vedligeholde den eksisterende bro. Græshoppebroen er en…\nfra stranden fra uge 48 med opgravning langs stranden i Karrebæksminde. Den spreder sig ganske forfærdeligt, fordi den ikke er hjemhørende i den danske natur og derfor ikke har nogen fjender her. Det er ødelæggende for den oprindelige flora og…\nVinterbadesæsonen starter officielt 1. oktober Begge badestiger er sat i vandet og badebroen kan også benyttes med lidt behændighed.\nKarrebæksminde – Earth Collection – julemarked 24.-25. november 2018\nkl. 10-16 Flittige hænder har været i gang med at sy, strikke, hækle derudover lavet pileflet, beton-julepynt, juledekorationer, gravpynt samtidig har vi bagt en kage og lavet kaffe. Velkommen til alle.\nErhvervsforeningen ønsker alle et godt nytår.


Ubold - U14-trænere på plads i Helsingør\nU14-trænere på plads i Helsingør\n10. marts 2018, 14:50 Claus Sonne Helsingør IF\nHelsingør Håndbold har trænerne på plads til næste sæson for klubbens U14 piger:\nSæsonen 2018/2019 nærmer sig, og der arbejdes på højtryk for at få trænerbesætningen på plads til næste sæson. Vi er derfor glade for at kunne præsentere et stærkt trænerteam til vores talentfulde U-14 piger.\nCheftræner – Marc Melms Eriksen\nMarc er 20 år gammel og er (Næsten) lokal da han er bosat i Espergærde. Han har gennem de seneste par år været træner I Holte IF/ Rudersdal håndbold, men vi er rigtig glade for nu at have ham med på holdet i Helsingør Håndbold. Marc er en meget talentfuld træner og er på trods af sin unge alder træner i HRØ regi hvor han tager sig af drengenes 03 årgang.\nAssistenttræner – Daniel Cyril Jensen\nDaniel er et velkendt ansigt i Helsingør Håndbold, da han tidligere har været i klubben igennem mange år og trænet bl.a. denne pigegruppe før. Det seneste halve år, har Daniel ligesom Marc været træner i Rudersdal Håndbold, hvor han har trænet deres U-18 liga piger. Vi er meget glade for at have Daniel tilbage i Helsingør Håndbold, hvor han desuden også selv spiller på seniorholdet, når han ikke er skadet.\n2. Holds træner – Phillip Aggelund\nPhillip er i indeværende sæson træner for U-12 pigerne i klubben. Derfor giver det god mening at forlænge Phillips kontrakt, og lade ham følge 05 årgangen op på U-14, hvor Phillip primært vil tage sig af gruppens 2. hold. Phillip står desuden på mål for klubbens seniorhold, og kan dermed også bidrage med noget til hele gruppens målvogtere.\nHoldleder/ Assistenttræner – Line Lomholdt\nFor at få tilknyttet en kvinde til teamet, der kan tale i øjenhøjde med spillerne, har Line sagt ja til at bakke op omkring teamet. Line spiller selv håndbold i Team Helsinge Håndbold, hvor hun også har været træner for U-10 drenge og U-12 piger.


Aalborg-restaurant udvider med butik: Her får du vin til lave priser og tap selv gin\n26. sep 2019, kl. 18:09 Skrevet af: Michael Qureshi\nI januar åbnede gourmetrestaurant Alimentum dørene i Løkkegade i det centrale Aalborg.\nSiden har restauranten fået godt fat i aalborgenserne og ikke mindst anmelderne, som har været begejstret for det høje niveau på maden og service.\nNu er de to stiftere af Alimentum Simon Kvist Bjerre og Søren Birch klar med et nyt tiltag, der får premiere i næste uge.\nFredag d. 4. oktober slår de dørene op til “Alimentums vinkælder”, og her har de rigtige mange spændende ting på hylderne.\nButikken ligger lige over Alimentum-restauranten i kælderniveau, og det er den tidligere Vintage 9000 butiks lokaler, som de har overtaget.\nBliver for dem der elsker god vin og spiritus\nHer har Alimentum rykket hele deres vinkælder over, og for alle dem der elsker vin og god spiritus, så bliver det et fedt sted at komme hen.\nHer kommer man nemlig til at købe gode vine til lavere priser og ikke mindst prøve konceptet Tap Selv gin.\n“Tanken med kælderen er, at man kan købe vores vine til detailpriser.\nDer vil også være mulighed for at købe vores egen gin på et “Tap-selv” system, hvor man kan tappe ginen ned i egen flaske, og dermed købe den mængde man har lyst til,” fortæller medindehaver Simon Kvist Bjerre til MigogAalborg.\nDeres gin er blandt andet udviklet i samarbejde med Nordisk Brænderi, der er anerkendt for at være nogle af verdens bedste til at fremstille gin.\nSøren (t.v.) og Simon\nFire nye specialøl på dåse lanceres\nSom et nyt produkt på markedet lancerer Badseed Brewery også fire nye specialøl på dåse. De kommer også til salg i den nye butik.\n“Vi er naturligvis lokalt repræsenteret med vine fra Guldbæk Vingård, samt spiritus fra Nordisk Brænderi. Af andre danske vinproducenter kan man finde Oreby Vin, samt Coldhand Winery,” lyder det fra Simon Kvist Bjerre.\nSpeciel vinklub giver flere fordele\nEt andet nyt tiltag bliver “Alimentum Vinklub”.\nSom medlem får man 10% rabat på varerne i kælderen, og man har mulighed for at smage nogle af vinene på stedet.\n“Udover medlemsfordelene ved køb, vil man også blive inviteret til ekslusive arrangementer i kælderen, hvor vi nørder, smager og hygger,” lyder det fra Simon.\nMen er man ikke medlem, kan man stadig komme forbi og finde gode vine og masser af andre lækkerier.\n“Vi håber vi kan give den gode oplevelse med hjem – give gode råd til vinmatch, og præsentere vine, som hidtil har været, relative utilgængelige i vores by.\nDen hyggelige kælderstemning giver forhåbenligt de besøgende lyst til at blive til en lille mundfuld vin og en snak.\nVi synes det er vigtigt at bidrage til udviklingen i ens nærområde, og derfor byder vi ind med det, vi føler vi er bedst til,” slutter Simon Kvist Bjerre.\nAlimentum fortæller, at hvis man kommer til åbningsreceptionen fredag d. 4. oktober kan man erhverve sig et medlemsskab gratis, hvor det normalt koster 50 kr. som et engangsbeløb.\nDu kan læse mere om åbningsreceptionen her


Orskov Yard A/S | TV 2 Lorry\nOrskov Yard A/S blev etableret i 2002 og har adresse i Frederikshavn. I 2020 viste regnskabet en bruttofortjeneste på DKK 164 mio. Virksomheden er et aktieselskab i branchen reparation og vedligeholdelse af skibe og både.\nOrskov Yard A/S's medieprofil hos Paqle\nBjarne Harding Petersen\nHenrik Damsgaard Andersen\nPoul René Jørgensen\nKarsten Sander Frederiksen\nOmsætning 524.725 577.307\nBruttofortjeneste 164.336 155.485\nPrimært resultat 33.027 27.836\nFinansielle poster netto -1.072 -1.473\nResultat før skat 31.954 26.363\nÅrets resultat 24.769 20.510\nMaterielle anlægsaktiver 3.462 3.125\nFinansielle anlægsaktiver 1.138 1.126\nAnlægsaktiver i alt 4.601 4.251\nOmsætningsaktiver 191.819 113.268\nAktiver i alt 196.419 117.519\nEgenkapital 39.769 35.510\nLangfristet gæld 0 8.411\nKortfristet gæld 143.686 67.334\nPassiver i alt 196.419 117.519\nHendes beslutsomhed og skarpe forretningsforståelse har bidraget til, at\nhar vækstet yderligere.\ner i fuld gang igen efter de seneste dages arbejdsnelæggelse\nDe 150 timelønnede medarbejdere på\ni Frederikshavn har på et møde tirsdag morgen besluttet at genoptage arbejdet.\nMedarbejdere på det store skibsværft\ni Frederikshavn strejker.\nDer har været op- og nedture undervejs, men det her er absolut en super god dag, siger Lars Fischer, Direktør,\nRegion Nordjylland og SOSU Nord lynuddanner sundhedspersonale til pandemiafdeling\nsender halvdelen af medarbejderne hjem Hun understreger, at SOSU Nord normalt uddanner social- og sundhedshjælpere og -assistenter, og ikke sygeplejersker og andet sundhedspersonale.\nsender halvdelen af medarbejderne hjem\nDet vil i givet fald betyde, at vi måske tidligere får brug for nogle af de hjemsendte medarbejdere, forklarer Lars Fischer, der understreger, at der fortsat arbejdes på\ni Frederikshavn har for alvor fået vind i sejlene.\nHun er som ”en mor” for alle vores lærlinge, fortæller direktør for\n, Christina Ørskov.\nEnorm flydedok: Skal slæbes fra Tyrkiet til Frederikshavn\nEn flydedok på 180 meter kommer i sommeren 2020 til det nordjyske fra et tyrkisk værft.\nFrederikshavn Havn udvider igen igen\nnye flydedok skal placeres på et nyt kajanlæg, som Frederikshavn Havn bygger, som et tillæg til den nuværende havneudvidelse.\nMand alvorligt kvæstet - faldt 8-10 meter på skib\nEn mand er kvæstet efter fald på\n: Svendebrev til tre lærlinge på én gang\ner man del af en rotationsordning, hvor man har mulighed for at prøve kræfter i en anden virksomhed.\ni Frederikshavn har størstedelen af de ansatte stemt ja.\nBlandt de nordjyske værfter, der havde budt på ordren, er\n, og frederikshavner-virksomheden må nu vinke farvel til udsigten til det arbejde.\nVirksomhed i Frederikshavn vil skabe flere jobs på havnen\nLi Pedersen Den unge frederikshavner-virksomhed skal i samarbejde med\ngive fragtskibet Nordkinn et eftersyn.\nJeg arbejder på at sikre værftet - og min søns eftermæle\nJeppe Ørskov etablerede så\nForsvarsudvalget inspicerer Nordjylland\nForsvarsudvalget gennemfører i dag studiebesøg ved Forsvaret i Nordjylland. 10 udvalgsmedlemmer og to sekretærer aflæggesr i den forbindelse besøg på Flådestation Frederikshavn, Maritimt Overvågningscenter Nord,\n, Spe-cialoperationskommandoen og Flyvestation Aalborg.\nFrederikshavn: Det er os bag Norskov\nDet er Frederikshavn Havn, der har taget initiativ til indsatsen, som også støttes af\n, Uggerhøj Biler, Frederikshavn Maritime Erhvervspark og Nordjyske Bank.\nPå et møde i kantinehallen på\ni Frederikshavn mødtes værftsarbejdere, skibsbyggere, fagforeningsfolk og folketingskandidater forleden for sammen at kæmpe mod beslutningen om at sende reparation og vedligeholdelse af dansk krigsmateriel i udbud i EU.\nAlle andre lande holder den slags tæt ind til kroppen, siger Christina Ørskov, administrerende direktør i\n58-årig mand ramt af 200 kilo\nKlokken 10:45 blev den 58-årig værftsarbejder fra\nramt af en 200 kilo tung luge efter noget reparationsarbejde på rejetrawleren, Regina C.\nMastodont i havn\nFrederikshavn Havn nærmere udvidelse Det er blandt andre firmaerne\nog Nicon Industries, der skal renovere platformen, men det får også betydning for selve byen Frederikshavn.


Boernehuset Chili - Middelfart Kommune\nPRESSEMEDDELELSE Sammen er vi stærke\nDet er det enstemmige budskab fra det nye ’Børnehuset Chili’ – som er en sammenlægning af de to børnehaver Merianvej og Blæksprutten i Middelfart. Fusionen er et af resultaterne af kommunens budget for 2011, hvor en række daginstitutioner har fået fælles ledelse. Nu har forældre og personale efter en fælles proces skabt en ny stærk identitet, som passer ind i krydderikvarteret, hvor begge huse fortsat hører hjemme.\nI begrundelsen for valget af navnet var det især sloganet, som fængede i første omgang. Hvad er mere nærliggende at tro end, at to stærke institutioner, som bliver til en, må blive dobbelt så stærke? - sammen er vi stærke.\nNavnet ”Børnehuset Chili” og sloganet ”Sammen er vi stærke” blev afsløret på forældremødet den 16.marts, hvor daværende formand Chris Nørgaard fra Sammenlægningsbestyrelsen fortalte om processen på vej til det nye navn og hvor samtlige forældre og medarbejdere blev inviteret på et glas champagne og et stykke kransekage.\nNavnet skal se fremad og processen være inddragende\n”Sammenlægningsbestyrelsen, som bestod af de to gamle bestyrelser fra Børnehaven Merianvej og Børnehaven Blæksprutten, besluttede på deres møde den 19.januar, at vi skulle have et nyt navn som relaterede sig til fremtiden og var nyt for begge huse. Det var vigtigt for bestyrelsen, at forældre såvel som medarbejdere skulle inddrages i processen med at finde det nye navn”, udtaler lederen af det nye børnehus Jonna Normann Pedersen.\nChili udløste biografbilletter til hele familien\nDet var en navnekonkurrence blandt forældre og personale, som var med til at finde det klingende navn. Vinderen af navneforslagskonkurrencen blev: Cindy Lyngholm Vesterlund.\nCindy kan nu invitere sin familie på biograftur efter eget valg.\nKriterierne for navneforslagskonkurrencen var:\nnavnet skal klinge godt i telefonen\ndet skal være nemt at udtale fra alle sprog, også på børneniveau\nskal være genkendeligt.\nBørn og voksne skal kunne relatere sig til det – fx sjovt, men med en bagtanke eller dybere mening\nskal være et navn som signalerer fremtid/ ny tid.\nskal ikke indeholde relationer til de gamle navne.\nskal samle begge afdelinger i et fælles navn\nskal kunne skæres til i forhold til branding (websider, logo, mailadresse m.m.)\nBørnehuset Chili, derfor!\nChilien er et nyt krydderi, som har vundet indpas i den danske husholdning, men også i det krydderurtekvarter, som huset er beliggende i.(Salvievej, Enebærvej, Merianvej, Fennikelvej m.m.).\n”I daglig tale vil vi benævne huset på Merianvej som rød Chili og huset på Enebærvej som den grønne Chili. Derfor er vores logo en rød og en grøn Chili, som med armene om hinanden, symboliserer det sammenhold/samarbejde som forældre og andre vil møde i Børnehuset Chili”, fortæller leder Jonna Normann Pedersen og fortsætter: ”Børnehuset Chili er en institution, hvor mange opgaver løses på forskellig måde. Vi har alle det samme fælles mål med arbejdet omkring børnene, men vi har forskellige måder at nå det på. Dét synes vi er en styrke, som vi vil udvikle sammen.”\nBørnehuset Chili er nu byens største med 133 pladser, fordelt på 117 alm. børnehavepladser, 3 specialpladser inkluderet i grupperne, for børn med særligt behov for støtte til deres udvikling, samt 13 pladser defineret til børn med forskellige former for handicap.


Første fejltænding :) - Stoker Pro\nFørste fejltænding :)\nTilmeldt: 24 maj 2014 20:52\nMit fyr: BS1016 + BSmini150\nIndlæg af elvisdk » 21 okt 2014 18:08\nI dag fik jeg mail fra stokercloud om fejltænding og fyret var gået ud.\nVed eftersyn af fyret lå der en del aske på herden (ca ½ liter). Det blev fjernet og fyret blev aktiveret igen. Men efter 2 optændinger fejlede den med at tænde op.\nDen genererede dog lidt røg, og der blev skubbet piller ud i herden.\nLysføler blev renset og afprøvet, virkede ok.\nHerefter øgede jeg blæserrens til 10 min, 5 sek og 55% (var 10 min, 3 sek og 50%)\nEltænder Effekt blev øget til 80% (var 70%) og Max tid blev øget til 12 min (var 10 min).\nNu tænder den op som den skal (indtil videre). Holder øje med den og ser om det hjælper.\nMit spørgsmål lyder på eltænderen.\nDen jeg har monteret har hvide ledninger, som jeg kan læse mig til er 200 watt\nHvis jeg nu sætter en med større effekt i (f.eks sort med 250 watt), vil den vel tænde hurtigere op ? Og være mere stabil ?\nJeg formoder at den godt kan køre med modellen med sorte ledninger ?\nIndlæg af xkfc » 21 okt 2014 18:56\nJeg tror ikke du kan konkludere at fordi den har hvide ledninger så er den 200w, Den Hedestoker sælger har også hvide ledninger og de er på 275w, hvilket jeg mener er mere normalt. Jeg har også et par stykker på lageret med hvide ledninger, disse er også 275w.\nJeg har skiftet til keramisk tænder, den er kun 190w men tænder fantastisk hurtigt, typisk er den kun tændt 45-50sec så hele opstarten tager omkring 2min.\nIndlæg af knaldhatte » 22 okt 2014 19:56\nprøv øg eltænder til 100%.\nJeg har den 275w normale U formet el starter i. Den gamle kørte altid 100% og havde 1000 tændinger bag sig. Skiftede den kun fordi de fleste siger de holder til ca 800+ så gider ikke vente på den dag den står af og komme til koldt hus pga 100kr Jeg har kun haft fejloptænding hvis der ikke li var fyldt piller i, eller de havde sat sig fast i smelte slangen af en mærkelig årsag...\nSå hæv du bare til 100% minimer altallet af fejloptændinger.\nIndlæg af elvisdk » 22 okt 2014 20:08\nRart at vide der ikke sker det vilde med eltænderen, hvis/når jeg hæver den til 100%\nJeg tænker at købe en keramisk tænder, hvis de holder lige så længe.\nIndlæg af xkfc » 22 okt 2014 22:02\nelvisdk skrev: Rart at vide der ikke sker det vilde med eltænderen, hvis/når jeg hæver den til 100%\nLige så længe!! næ du, jeg regner med at den holder meget længere end de originale. På www.itob.dk/pillefyr kan du se hvornår jeg har skiftet eltænder. Ca. en gang om året.\nDe har eksisteret et par år nu, og jeg har endnu ikke hørt om en defekt, men det skal selvfølgelig nok komme.\nLige nu har den tændt 362 gange.\nJeg har en brødrister fra OBH med keramiske elementer, den er over 10år gammel, og elementerne er rødglødende i meget længere tid af gangen end eltænderen, og ungerne bruger den hver morgen, faktisk har den været brugt så meget at den mekaniske timer ikke altid løber tiden ud, men bare hænger fast. = sort brød\nIndlæg af HR LUCCA » 22 okt 2014 23:03\nelvisdk skrev: Hej\nEt par ting du kan kontrollere ved fejl optænding , at el tænderen sider rigtig , du skal kunne se enden af el tænderen i det 6 kantede hul lige over herden , lufthulderne skal være rene for aske/slagger både på herden og rundt om sneglen , og så skal herden ligge rigtig\nIndlæg af elvisdk » 27 okt 2014 18:34\nNu har jeg fået lidt flere erfaringer..\nFyret kørte de efterfølgende dage ok. Derefter begyndte den at gå ud, men kunne tænde igen efter "Optænding 2". Det resulterede dog i en større mængde aske blev akkumuleret på herden. Her tænker jeg grunden til dette er "Optænding 1" hvor pillerne ikke bliver antændt, og der så til sidst ligger et mindre bjerg før den får ild i det.\nJeg har nu øget eltænder effekt til 85% (og bestilt en ny 275 watt eltænder).\nIndtil videre har jeg så 2 problemer;\n1. Fyret går ud\n2. Svært ved at tænde op\nKan i pege i hvilken retning jeg skal fejlsøge ?\nIndlæg af xkfc » 27 okt 2014 19:18\nJeg har altid kørt 100% med eltænderen, når den så er slidt op, så skal der bare en ny til.\nDet lyder som om dit fyr ikke er justeret korrekt, eller at dine piller er for dårlige, der skal ikke ligge en bunke på herden.\nHar du trækstabilisator i røgrør eller skorsten?\nJeg kan personligt anbefale keramisk tænder og kompressorrens. Jeg har ikke en eneste fejloptænding, og jeg gætter på at den optænding der har taget længest tid det sidste år er 3min.\nBesparelsen på at min tænder på 190W er tændt maximum 2min hver gang kontra 8-10min og nogle gange 2. forsøg, gør jo at den keramiske tjener sig hjem på under 2år blot på elforbruget. Nu må tiden så vise hvor lang tid den holder.\nIndlæg af calle » 27 okt 2014 20:25\nKan også anbefale den keramiske eltænder. Alternativt cigarmodellen fra TB-mini, som du så justerer ned til 300 w.\nIndlæg af triumph » 28 okt 2014 06:37\nhvis dit fyr går ud, så er det nok fordi det får for få piller (specielt i lav last)\nLav en ny pilleafvejning.\nSæt fyret til at køre 100% (sæt min efekt, og max effekt til 100%), og juster "blæser høj" til flammen ser rigtig ud\nGør det samme ved 50%, og juster "blæser midt"\nog så igen ved 10%\nTime: 0.164s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.18 MiB


Forside > Søgning > Landskabsarkitekt\nLandskabsarkitekt er den moderne betegnelse for havearkitekt; begrebet dækker dels en uddannelse, dels et erhverv.\nFuldstændig analogt med bygningsarkitektens stilling ved et byggeri hjælper landskabsarkitekten bygherren med at opstille et program for havens funktion og udformning (se artiklen Arkitekt) og kan tydeliggøre og beskrive bygherrens ønsker i tegninger og ord. Landskabsarkitekten kan gennem aftaler med anlægsgartneren hjælpe bygherren til at få sine ønsker realiseret bedst muligt ud fra de givne økonomiske forhold.\nEn have består af mange elementer; men det er den nære kontakt med de grønne planter, der især adskiller haveboligen (parcelhus, rækkehus, klyngehus osv.) fra etageboligen. Mens belægninger, hegn og bygninger består af døde, hurtigt erstattelige materialer, er de grønne planter en slags »levende byggeklodser«, som først efter en årrække giver den ønskede virkning. For at disse »levende byggeklodser« skal kunne trives, er det nødvendigt, at deres voksemedium, muldjord og grovjord, også fungerer tilnærmelsesvis som under de for planterne naturlige forhold. Kun hvis der lige fra begyndelsen foreligger et projekt for det fremtidige haveanlæg samt en motiveret beskrivelse af jordens rette behandling, kan bygherren forvente hensyntagen fra bygningsarkitektens, den rådgivende ingeniørs og bygningshåndværkernes side (se artiklen Projekt). Til udfærdigelse af haveprojektet kan grundejeren gøre brug af en praktiserende landskabsarkitekt og i et vist omfang af haveselskabernes konsulenter.\nEnhver kan kalde sig landskabsarkitekt, men det er almindeligt, at de praktiserende landskabsarkitekter er organiseret i en forening, der dels borger for medlemmernes kvalifikationer, dels gennem mægling og rådgivning kan træde til ved en eventuel uoverensstemmelse mellem bygherre og landskabsarkitekt. Landskabsarkitekttegnestuer påtager sig traditionelt såvel store som små, statslige, kommunale og private opgaver, men privathaven er stadig på dette punkt et meget forsømt område, bl.a. fordi bygherren sjældent synes, at han har råd til at betale for den nødvendige hjælp til den bedst mulige anlæggelse af haven, allerede før de egentlige byggearbejder påbegyndes.\nForrige: LandScape ApS Næste: Landskabstegnestuen LØN\nSiden er blevet set 2.809 gange - Se og skriv kommentarer herunder.


Rokoko Classic: Statsminister-Løkke i skarpt regionsopgør med Fortids-Lars | RokokoPosten\tRokoko Classic: Statsminister-Løkke i skarpt regionsopgør med Fortids-Lars\n23 juli, 2019 Rokoko Classic\nFoto: Johannes Jansson/Norden.org og kmu.gov.ua, Wikipedia\nStatsministeren langer hårdt ud efter den ansvarlige for indførelsen af de regioner, han nu planlægger at afskaffe. Fortids-Lars, der stod bag Strukturreformen, forsvarer sig med, at mange Venstre-folk støtter regionerne, og at det var en anden tid dengang.\nI onsdags annoncerede statsminister Lars Løkke Rasmussen, at han ønsker at afskaffe de regioner, som siden 2006 har haft ansvaret for blandt andet de danske sygehuse.\nVed samme lejlighed kritiserede han den politiker, som i sin tid havde ansvaret for regionernes oprettelse.\nStatsminister-Løkke: Ville aldrig have oprettet regionerne\n“Det virker fuldstændig sort at lave en omfattende reform uden at gøre op med det overflødige politiske lag, som først amter og senere regioner udgør. Danmarks befolkning er kun lidt større end Hamborg-områdets, og enhver bør kunne se, at det ikke giver mening med så mange politiske niveauer,” siger statsministeren og fortsætter:\n“Selvom det er en hård dom at fælde, mener jeg, at det er aldeles rimeligt at betegne den mand, der stod bag det, som lidt af en klaphat. Det ville Statsminister-Løkke aldrig have gjort.”\nFortids-Lars: Mange Venstre-folk står bag mig\nDen tidligere indenrigsminister og næstformand i Venstre, der i dag går under navnet Fortids-Lars, og som stod i spidsen for den strukturreform, der førte til oprettelsen af regionerne, mener imidlertid, at den dom er unuanceret og skudt ved siden af.\n“Jeg synes, at Statsminister-Løkke burde passe sit arbejde i stedet for at kritisere folk, der gjorde det bedst mulige i en svær politisk situation. Det er altid let at være bagklog, men det var en anden tid dengang, og der var bred politisk opbakning til regionerne i 2006,” siger han og fortsætter:\n“Desuden skal man huske på, at der selv den dag i dag er ganske mange Venstre-folk, som står bag min linje og ikke ønsker regionerne afskaffet, så måske statsministeren burde stikke piben ind.”\nRokokoPosten har forsøgt at indhente en kommentar fra Privat-Lars, der imidlertid er på sugardate med en velhavende erhvervsmand i et sommerhus i Skagen og derfor ikke har mulighed for at udtale sig.\n(Artiklen blev oprindeligt bragt den 21/1 2019)\nAk, hvor har Lars Løkke Rasmussens forsøg på at skelne mellem Privat-Lars og Statsminister-Lars været gaven, der blev ved med at give i det forgangne år.\nBåde undertegnede og Rokoko-skribent Niels Jespersen har flittigt ladet forskellige udgaver af Lars diskutere med hinanden, og her Fortids-Lars altså kommet i spil. De mere opmærksomme bemærker måske, at der også har sneget sig en reference til et andet satireformat ind.


Stor interesse for fællesvarme\nAllerede mandag middag på 5.-dagen efter borgermødet var der 228 tilmeldte til fællesvarmeprojektet – heraf ikke mindre end 27 i Vesterlund! Det store antal så overraskende hurtigt er et stærkt fundament at gå videre med projektet på.\nDet er ovenud positivt, at vi så hurtigt har passeret den magiske minimumsgrænse på 220 tilmeldinger for at gå videre med projektet.\nDertil kommer, at Domea netop har tilmeldt deres mere end 50 boliger i Thyregod. Når disse adresser bliver registreret ind, er vi op på næsten 300 tilmeldte.\nI første omgang er der jo tale om en uforpligtende tilmelding, hvor den enkelte boligejer tilkendegiver interesse for projektet og opbakning. Men det er absolut en styrke for projektet, at borgernes tale er så klar.\nStemningsbillede fra borgermødet.


Vi bliver flere og flere - fighter-filmen.dk\nPublished 28. maj 2022 by Renee Mikkelsen\nMed det mener jeg tedrikkere. Om det bare er en modedille, eller om det er fordi verden er blevet mindre og de rigtig ode ting er komme vores vej, det ved jeg ikke, men jeg glæder mig over, at det er lettere for mig at finde rigtig god te. Den slags te, jeg kan lide at drikke. Kender du ikke forskellen, så prøv en te fra de bedste skud fra teplanten og smag forskellen selv. Det er som en eksplosion af smag i munden, og der er nuancer, du ikke havde troet var muligt i te.\nAlle farver og typer\nI Asien er te så meget mere, end det er hos os. Det er ikke kun en drik, det er også medicin, og der kan være meget faste regler for, hvordan te skal serveres. For mig skal den smage godt og brygges rigtigt, og som medicin er det kun den mentale fornøjelse, jeg bruger den til.\nMen en god kop te gavner nu altid. Det er ikke sværere at lave en kaffe, og som supplement eller erstatning er det lige sagen. Der er den grønne, der ikke skal trække så længe og heller ikke i så varmt vand, og den klassiske sorte, der er en tand mere fermenteret, og som har en kraftigere smag.\nJeg er mest til de klassiske\nDer er lige så mange muligheder for smagsvarianter, men jeg er personligt mest til den helt klassiske te. Men kun i den kvalitet, som jeg finder hos https://www.carstensens-tehandel.dk/te-the.html. Det kan ikke svare sig at gå ned på udstyr, som rigtig mange siger, og det gælder altså også te.\nJeg vil have det bedste af slagsen fra hele Asien, og det får jeg her. Sammen med en fantastiske service, gode priser og hurtig levering, så har jeg altid den te, jeg har lyst til at drikke.\nPrevious Post Lavet med kærlighed\nNext Post Prøv en håndlavet sko, det er luksus på et nyt niveau


FAKTA: Den Lille Havfrues strabadser gennem årene - MX.dk\nAf Ritzau - 14/06-17 07:41\nDen Lille Havfrue er blevet overhældt med blå og hvid maling. Gennem årene har hun været udsat for meget.\nDen ikoniske statue Den Lille Havfrue ved Langelinie i København er blevet udsat for hærværk med blå og hvid maling. Det er blot et par uger siden, hun blev overhældt med rød maling. Arkivfoto. (Billede: Scanpix/Ida Marie Odgaard)\nDen ikoniske statue Den Lille Havfrue ved Langelinie i København har ifølge Københavns Politi været udsat for hærværk med blå og hvid maling.\nDet er blot et par uger siden, hun blev overhældt med rød maling.


To dage før sit bryllup faldt 30-årig om på gaden – men ingen hjalp - TV 2\n4. dec. 2017, 21:33\nDa 30-årig faldt om, blev hun forladt på jorden\nMan skal turde træde til, hvis man ser en person i nød, lyder opråbet fra Trine Ruby Andersen.\nVille du hjælpe til, hvis du så en fremmed person dejse om midt på gaden?\nDet ville de fleste måske, men sådan gik det ikke, da Trine Ruby Andersen pludseligt faldt om i et krampeanfald kun 300 meter fra sit hjem i Hellerup.\nHun var kun lige begyndt på en af sine daglige løbeture, da hun blev ramt af et voldsomt krampeanfald, fortæller Trine Ruby Andersen i 'Go' morgen Danmark'.\nAlt gik i sort.\n- Der var ingen advarsler. Det skete lige pludselig. Det var som at have en hårtørrer og en mikrobølgeovn kørende på én gang, og så røg relæet. Det hele slukkede, husker hun.\nDet var kun anden gang, at Trine Ruby Andersen fik det, der senere skulle vise sig at være et epileptisk anfald, men hun frygter allerede, at det skal ske igen. Hun er nemlig både forundret og skuffet over, hvordan folk nær hende reagerede.\nFor selvom der var folk omkring Trine Ruby Andersen, da hun vågnede op, var der ingen, der hjalp. Hun blev overladt til sig selv.\nHer redder brandfolk en livløs hvalp efter brand\nHer undlader hver tredje at hjælpe\nDer findes ikke opgørelser over, hvor mange danskere der bliver udsat for det, som Trine Ruby Andersen har oplevet.\nIfølge en opgørelse fra Tryghedsfonden er det dog ikke ualmindeligt at folk undlader at hjælpe, når der er brug for førstehjælp.\nSelvom Danmark er et af de lande i verden, hvor flest træder til, når der er behov for førstehjælp, er der stadig en gruppe, som ikke griber ind.\nI mere end hver tredje tilfælde, hvor et menneske falder om med hjertestop uden for hospital i Danmark, undlader vidner at træde til med livreddende førstehjælp, viser Tryghedsgruppens seneste opgørelse på området.\nUngt par gik bare videre\nTrine Ruby Andersen husker ikke meget om sit anfald, men hun husker helt tydeligt et par i 30'erne.\nDe stod ved ved hendes side, da hun slog øjnene op.\n- Der står det her par, som sagde en masse ting, som jeg ikke kunne forstå. Man er slet ikke i stand til at snakke, så de talte volapyk, men jeg kan huske, at jeg lå ned og ikke anede, hvor jeg var henne, lyder det fra Trine Ruby Andersen.\nMåske spurgte parret, om hun havde brug for hjælp. Måske gjorde de det ikke. Faktum er dog, at parret ikke hjalp.\nDe gik videre og efterlod Trine Ruby Andersen liggende på den kolde jord, fortæller hun i ’Go’ morgen Danmark’.\nHukommelsen fra de sidste fire timer, inden anfaldet skete, var helt væk, og da Trine Ruby Andersen vågnede, vidste hun ikke, hvor hun var, og hvor lang tid, hun havde ligget på jorden.\nDesorienteret måtte hun derfor selv kæmpe sig vej tilbage til lejligheden, hvor hun bor.\nKvinde fra opgang gik også forbi\nSlidmærkerne på hendes løbebukser antyder, at Trine Ruby Andersen har kravlet på alle fire for at komme hjem.\n- Jeg sammenligner det lidt med en brandert. Jeg var henne ved mange opgange, inden jeg fandt den rigtige. Jeg trykkede på mange knapper på de forskellige opgange, for jeg kunne ikke huske, hvad jeg hed, fortæller hun.\nHer kan du se, hvordan det ser ud, når en person får et krampeanfald. Trine Ruby Andersen, der har prøvet det, giver her sine råd til, hvordan man skal hjælpe. Video: Thomas Jørgen Seerup\nDa Trine Ruby Andersen langt om længe fandt sin egen opgang, mødte hun en dame, der bor i samme opgang.\nHeller ikke hun stoppede ifølge Trine Ruby Andersen op for at hjælpe.\n- Hun gik lige forbi mig, og jeg fulgte med ind.\n- Jeg kan huske, at min nevø kom springende ned ad trappen. Han havde set mig stå med hovedet mellem benene og støtte mig op ad muren udenfor gennem vinduet, og min steddatter råbte: ”Ring 112”, mens damen fra opgangen spurgte: "Hvorfor?", fortæller Trine Ruby Andersen.\nTrine Ruby Andersen på hospitalet. Foto: Privatfoto\nGik ned ad kirkegulvet med blåt øje\nPå hospitalet kom Trine Ruby Andersen sig heldigvis hurtigt.\nHer fandt man ud af, at hendes anfald skyldtes epilepsi, og to dage efter sit krampeanfald kunne Trine Ruby Andersen gå ned ad kirkegulvet med sin mand, Karl, og med et stort, blåt og hævet øje.\nMen episoden blev ved med at nage hende.\nHer ses Trine Ruby Andersen med sin mand på deres bryllupsdag to dage efter, hun faldt om. Foto: Brian Lichtenstein\nDerfor har Trine Ruby Andersen nu delt sin historie på Facebook, med en opfordring om, at man ikke skal holde sig tilbage, når man ser et andet menneske, der har brug for hjælp.\nIsær epileptikere er afhængige af andres hjælp, når de får et anfald, lyder det.\n- Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at et anfald ser modbydeligt ud, og at man kan være bange for at gøre noget er forkert, men ring 112, og bliv hos den her person. Det er rigtig mange, som bliver trætte oven på sådan et anfald. De vil sove, og det er ikke godt, hvis man har fået hjernerystelse, for en hjernerystelse kan vokse sig meget større, når man sover, siger Trine Ruby Andersen.\nOpslaget, der er delt over 200 gange, har fået flere til at skrive til Trine Ruby Andersen.\nBlandt andet henvendelser fra personer, der har epilepsi tæt inde på livet, lyder det.\nLangt de fleste skriver, at de oplever, at folk generelt er gode til at træde til og hjælpe, men en del skriver også, at de har oplevet det samme som Trine Ruby Andersen.\nOg hos Epilepsiforeningen overrasker det heller ikke sygeplejerske Lotte Hillebrandt, at nogle mennesker vælger ikke at hjælpe.\n- Det undrer mig ikke, for det ligger i sammenhæng med det, man ser, når man taler om behov for førstehjælp. Folk bliver simpelthen i tvivl om personen, der har brug for hjælp, er fuld, eller om vedkommende er påvirket af stoffer, og så tænker de, at det nok ikke vedrører dem, siger hun.\nSådan giver du førstehjælp ved krampeanfald\nBeskyt personen mod skade\nVær rolig. Anfaldet gør ikke ondt og går ofte over af sig selv i løbet af tre minutter.\nBeskyt hovedet mod stød og slag, ved eksempelvis at lægge en trøje eller lignende under hovedet. Fjern også genstande, som personen kan slå sig på.\nLad personen krampe\nHold ikke personen fast, for det stopper ikke anfaldet, og stik ikke noget i munden på personen, for det ødelægger tænderne.\nSørg for, at vedkommende kan klare sig\nNår kramperne er ophørt, så sørg for frie luftveje ved at lægge personen om på siden, og bliv ved personen til bevidstheden er vendt tilbage, og vedkommende kan klare sig selv.\nTilkald 112, hvis kramperne varer i mere end fem minutter, anfaldet sker under badning, hvis anfaldet gentager sig eller hvis personen er kommet til skade.\nRing også til 112, hvis du er i tvivl om, hvad du skal gøre.


Windows Console giver dig mulighed for at skrive ind og køre kommandoer, og det kan findes ved at gå til menuen 'Start' og klikke på 'Kør'. Windows Console kaldes almindeligvis 'Command Prompt', siden du indtaster en kommando ved siden af markøren og derefter kører den ved at klikke på 'Enter'. Med Windows Console-værktøjer kan du administrere og tilføje funktionalitet til dette system.\nDette er et gratis værktøj fra Microsoft, men du skal logge ind som administrator for at bruge dette værktøj. Dette værktøj giver dig mulighed for at styre både indfødte og tredjeparts softwareprogrammer. Med dette værktøj kan du også oprette dine egne brugerdefinerede konsolværktøjer, herunder dem til opgavedelegation, og du kan bruge dette værktøj til at skrive kode til applikationer. Værktøjet er brudt op i værktøjer til lavt niveau, mellemniveau og præsentation eller på højt niveau, og funktionaliteten varierer afhængigt af serviceniveau. Microsoft Management Console giver dig mulighed for at tilføje snap-ins, som giver dig ekstra funktionalitet. Dette værktøj skal allerede være installeret på din computer. Hvis ikke, kan du finde den på din Windows-cd, eller du kan downloade den fra Microsoft-webstedet.\nThe Perfect Sync Software Console Tools Version 2.54 er til Windows 32-bit Dynamic Link Library (DLL ), og det er kompatibelt med Windows-operativsystemet fra 98 til Windows 7. Dette værktøj giver dig grafiske brugergrænseflader (GUI) inputkasser, som giver dig mulighed for at køre kommandoer ved hjælp af radioknapper og afkrydsningsfelter i modsætning til skrivekode. Dette værktøj har også en konsolvinduestyring, som gør det muligt at styre tilstanden på din konsol, og du kan bruge den til at slukke for 'FullScreen Mode', som maskerer kritiske meddelelsesbokse. Andre funktioner i dette værktøj giver dig mulighed for at se run-time information på din konsol, og du kan tilpasse bredden og højden på din konsol skærm. I 2010 koster dette værktøj $59,95.\nDette er et freeware program, hvilket betyder at du kan bruge og dele dette program uden at betale et licensgebyr. Dette værktøj er til Windows 32-biters konsolsystemer, og det er også kompatibelt med UNIX-operativsystemet. Du kan bruge dette værktøj til at se flere Message-Digest algorithm 5 (MD5) meddelelser, som du kan bruge til sikkerhed og til filintegritetstestning. Dette værktøj giver dig mulighed for at sammenligne dine MD5-filer med kildefiler, hvilket vil hjælpe dig med at afgøre, hvorvidt filen er beskadiget eller beskadiget. Dette program bruger ikke en GUI.\nSådan bruger du Wireless View-indstillinger i Microsoft View


Søger en kinky pige over 21 år.. søger sjæll.... - Annoncelight\n12/06 2021 07:56\nJeg ønsker en kinky fræk pige.\nFantasere om at skulle give dig nydelse på alle måder..\nSkulle snuse dig bagi, mens du har trusser på, skulle slikke dig i røven, mens du selv leger, skulle slikke din fisse.\nSkulle kysse og forkæle din røv helt vildt, mærke min tunge i røv og fisse, skulle udsættes for brutal facesitting, dine røvballer i hovedet, skulle slikke dig mens du måske er godt svedig (frisk svedig), skulle slikke og gi dig orgasme forskellige steder, skoven, solarie, offentlige toiletter, i bilen, osv.\nfantasere også om du lige har trænet, og så forlanger at blive tilfredsstillet, eller læser, taler i telefon, eller ser tv, mens jeg skal tilfredsstille dig.\nEr du dominerende/streng i dine krav, er det kun en fordel, men intet krav.\nHar ingen ønske om samleje, medmindre du selv vil.\nVille være frækt at prøve disse ting, men kræver du er i kontakt med din egen krop, og kan få orgasmer , også af og få en tunge i røven, mens du leger selv. Ville nyde at hjælpe dig til orgasmer..\nKræver selvfølgelig velduftende renlig røv, gerne frisk svedig røv, men ren skal den være.\nDu skal have en okay krop, og en dejlig fræk røv, ikke for stor, og ikke for lille.\nJeg mand 44\nkun seriøse diskrete henvendelser tak..


Alle bør have et godt og langt arbejdsliv, så længe vi kan og vil\nDem der ikke er i stand til at blive på arbejdsmarkedet, skal have mulighed for at trække sig værdigt tilbage.\nÆldre Sagen arbejder for, at alle kan have et godt og langt arbejdsliv på et arbejdsmarked, som man kan være en del af, så længe man vil og kan, og hvor man kan trække sig tilbage med værdighed.\nI 2017 var mere end 132.000 personer over 65 år stadigvæk aktive på arbejdsmarkedet, selvom de havde nået folkepensionsalderen.\nAt kunne arbejde så længe man både vil og kan, er godt for både den enkelte, der ikke bliver tvunget til at forlade arbejdsmarkedet tidligere end ønsket, det er godt for virksomhederne, der bevarer seniorernes viden, erfaringer og engagement og det er godt for samfundet.\nDansk økonomi afhænger af, at vi bliver på arbejdsmarkedet i flere år, både fordi vi lever længere, og fordi store årgange på arbejdsmarkedet i de kommende år vil blive erstattet af mindre. Samtidig er folkepensionsalderen begynder at stige fra 2019.\nMen hvis flere skal kunne arbejde i flere år, kræver det, at arbejdsmarkedet også bliver tilpasset til det.\nLæs synspunkt: Tilpas arbejdsmarkedet til længere arbejdsliv\nEt langt arbejdsliv giver erfaring og viden, men det kan også sætte spor på krop og sind. Det betyder, at nogle bliver nødt til at stoppe med at arbejde, før de har nået folkepensionsalderen, fordi de for eksempel er slidt op.\nTil Ældre Sagens Fremtidsstudie 2015 svarer hver tredje mellem 50-89 år, der er holdt op med at arbejde, at de gerne ville have fortsat længere. Over halvdelen af dem stoppede pga. helbredet.\nÆldre Sagen mener, at det skal være muligt at forlade arbejdsmarkedet på en værdig måde. Der skal findes værdige og holdbare løsninger til dem, der ikke har mulighed for at arbejde frem til folkepensionsalderen – til dem der efter et langt arbejdsliv ikke kan mere.\nLæs synspunkt: Mulighed for værdig tilbagetrækning\nPlads til alle aldre\nAt vi lever og arbejder længere får ikke kun betydning for den enkelte, men også for virksomhederne, der skal rumme medarbejdere i alle aldre.\nVirksomhederne bør bestræbe sig efter at rumme og tage højde for disse forskelle i hverdagen.\nÆldre Sagen arbejder for, at alle arbejdsgivere udarbejder en livsfasepolitik, hvor der så vidt muligt tages hensyn til medarbejdernes forskellige ønsker, behov og forudsætninger i de forskellige faser i arbejdslivet.\nLæs synspunkt: Personalepolitik for alle aldre\nTilpas arbejdsmarkedet ikke pensionsalderen\nDet bliver med jævne mellemrum foreslået, at folkepensionsalderen skal stige hurtigere, end det allerede er aftalt i velfærdsaftalen og tilbagetrækningsreformen. I reformerne er der allerede taget højde for, at vi lever længere, og at folkepensionsalderen kommer til at stige i takt med den stigende levealder.\nDerfor er det ikke samfundsøkonomisk nødvendigt at hæve efterløns- eller folkepensionsalderen tidligere eller mere, end det allerede er aftalt.\nÆldre Sagen mener i stedet, at arbejdsmarkedet skal indrettes, så flere frivilligt vælger at arbejde længere.\nLæs synspunkt: Pensionsalder skal ikke hæves yderligere\nSidst opdateret 20.03.2019