El País: Španělsko by mělo být v EU více slyšet – !Argument\nEl País: Španělsko by mělo být v EU více slyšet\n12.1.2022 28.1.2022 VSa Zprávy\nHnací silou Unie již nemůže být pouze francouzsko-německý tandem, ale musí se přidat Itálie a Španělsko.\nMandát koalice sociálních demokratů, Zelených a liberálů v Německu byl zahájen závazkem urychlit evropskou integraci ve federálním smyslu. Je to příležitost pro nové, sdílené a konsorciální vedení EU, které by uvolnilo dlouho potlačovanou energii 27 členských států, napsal španělský deník El País.\nInstitucionální uspořádání Evropské unie (Komise, Rada, Parlament a Soudní dvůr) pokládá El País za „stále užitečné“. Nejvíce zastaralý a nerovnoměrně rozjetý aspekt je hybnost francouzsko-německé lokomotivy, i když se budování EU dostává nových impulsů. Francii a Německo by proto měly doplnit Itálie a Španělsko (a Polsko, až se vrátí k demokratickému liberalismu), neboť tento čtyřúhelník představuje syntézu hlavních možností Unie a představuje přibližně dvě třetiny její ekonomiky i obyvatelstva.\nNejbližší úkoly spočívají v zaměření plánu obnovy Next Generation EU a v revizi fiskálních pravidel pro každého z 27 členů, aniž by tato pravidla působila jako omezující úsporné korzety, jak tomu bylo v minulosti. Zde španělské noviny připomínají nedávnou iniciativu představitelů Francie a Itálie, kteří vyzývají k reformě rozpočtových pravidel EU (psali jsme zde).


#Reklamní oplatky s vlastním reliéfním motivem# - #ReklamniOplatky.cz#\n1. Správcem osobních údajů podle čl. 4 bod 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (dále jen: „GDPR”) je Event&promotion,s.r.o. IČ 26761530 se sídlem Opletalova 4, Praha 1 (dále jen: „správce“).\nAdresa: Reklamni Oplatky.cz, Opletalova 4, Praha 1, CZ11000\nTelefon: +420 739419218\n4. Správce jmenoval pověřence pro ochranu osobních údajů pana Tomáše Brázdu.\n2. Správce zpracovává Vaše identifikační a kontaktní údaje a údaje nezbytné pro plnění poptávek, objednávek a smluv.\nvyřízení Vaší poptávky nebo objednávky a výkon práv a povinností vyplývajících ze smluvního vztahu mezi Vámi a správcem; při poptávce a objednávce jsou vyžadovány osobní údaje, které jsou nutné pro úspěšné vyřízení poptávky nebo objednávky (jméno a adresa, kontakt), poskytnutí osobních údajů je nutným požadavkem pro uzavření a plnění smlouvy, bez poskytnutí osobních údajů není možné smlouvu uzavřít či jí ze strany správce plnit,\npo dobu, než je odvolán souhlas se zpracováním osobních údajů pro účely marketingu, nejdéle15 let, jsou-li osobní údaje zpracovávány na základě souhlasu.\nzajišťující služby provozování e-shopu (Shoptet, EcoMail, MailChimp) a další služby v souvislosti s provozováním e-shopu,\n2. Správce nemá v úmyslu předat osobní údaje do třetí země (do země mimo EU) nebo mezinárodní organizaci, avšak příjemci osobních údajů ve třetích zemích mohou být poskytovatelé mailingových služeb, cloudových a obdobných služeb.\n2. S těmito podmínkami souhlasíte odesláním údajů prostřednictvím internetového formuláře. Poskytnutím souhlasu potvrzujete, že jste seznámen/a s podmínkami ochrany osobních údajů a že je v celém rozsahu přijímáte.


Amateri Fotky Dlouha Videa - Sex\n30-05-2018 30-05-2018 Keri Wohlers\n2. prosinec Diskuzní a seznamovací portál a zdarma videochat pro amatéry. Amatéři fotí amatérské fotky a amatérské videa. Seznamka a fotoseznamka. leden dlouha videa c amaterske fotky. srpen Kamery pro amatérské kameramany leckdy dosahují kvalit, které byly ještě před několika lety dostupné. duben Erotika porno, videa, zdarma, fotky, dlouha, eroticka, videi, kvalitni, nejlepsi, filmy, holky, zcela, ceske, online, amateri, fotek, nahe, erotika.\nAmateri fotky dlouha videa -\nKdo kouří, přemýšlí o životě J. Cookies jsou soubory sloužící k přizpůsobení obsahu webu, k měření jeho funkčnosti a obecně k zajištění vaší maximální spokojenosti. Zajímavé recenze Night Club Praha.\n: Amateri fotky dlouha videa\nCeske milf bdsm praktiky Dloha videa sex po telefonu levne\nAmateri fotky dlouha videa Lesby video sex zezadu\nAmateri fotky dlouha videa Erotická seznamka inzeráty na seznámení. Příjemnou zábavu Vám přeje Vaše Zakulisi. Přepsat Výchozí Do oblíbených. Zajímavé recenze Night Club Praha. Cookies jsou soubory sloužící k přizpůsobení obsahu webu, k měření jeho funkčnosti a obecně k zajištění vaší maximální spokojenosti. Videochat online chat s webkamerami. Dlouhá porno videa zdarma Nejnovější Nejprohlíženější.\n2. prosinec Diskuzní a seznamovací portál a zdarma videochat pro amatéry. Amatéři fotí amatérské fotky a amatérské videa. Seznamka a fotoseznamka. Diskuzní a seznamovací portál a zdarma videochat pro amatéry. Amatéři fotí amatérské fotky a a fotoseznamka. Zapojíte se do diskuzí, budete hodnotit amatérská videa, amatérské fotky a soutěžit o velké ceny. dlouhá porno videa a filmy. Podmínkou pro vstup či využití služeb Serveru je přistoupení uživatele k Podmínkám. Amatéři fotí amatérské fotky a amatérské videa. dlouha videa amaterky cz.\nCeske milf sex no 1\nLesby video prsa video\nAgama seznamka cz rychlyprachy zdarma\nlesby video hluboké hrdlo


S-S speedcross Krupá u Českého Brodu-6.5.2017 :: Jtp-racing\nDomů > S-S speedcross Krupá u Českého Brodu-6.5.2017\nTak tenhle podnik se Pepovi Splavcovi povedl. Sice první seznamováky byly hodně mokré, takže ti první, kteří do toho vlétli (hobíci a 65+85 ccm), toho měli plné "brejle", ale postupem času se to zlepšilo do "idoše". Už kvaldy se jely na ideálním povrchu a bylo to čím dál lepší. Trochu zaskočilo startovné, které se oproti loňsku zvedlo o 100Kč, přitom třeba na SMSPCE se platí pouhé čtyři stovky (aspoň pro malé). Účast byla vcelku obstojná.\nCo říct k našim jezdcům?\nZačnu Tomášem, který zajel životní závod, když vyhrál jak kvaldu, tak obě závodní jízdy, takže plných padesát bodů. A to jezdí na motocyklu z roku 2012. Jak v kvalifikaci, tak v obou rozjížkách nedal ostatním ani tu nejmenší šanci a vyhrál o parník.\nJaromír měl v první jízdě hodně smůly, když ho hned po startu v 1. zatáčce sestřelil soupeř a než se podařilo dát do kupy motocykl (hnutá řidítka), tak soupeři měli půl kola náskok. Sice nasadil velkou stíhačku, ovšem na lepší než 7. příčku to nestačilo. Ve druhé rundě se rvali s Pavlem Polákem o pátý flek, vlastně udělali závod. Ve finiši si Jaromír neuhlídal pozici a v poslední zatáčce před cílem ho Pavel dostal. Jednoznačně chyba Jaromíra, ale za bojovnost zaslouží pochvalu. Ještě večer se mančaft přesunul do Ledče/Sázavou, kde se jel druhý závod SMSPCE.\nVýsledky najdete v sekci Výsledky.


Sleva až 12 % z 6 990 Kč\nZařízení je plně funkční a před prodejem odzkoušené. Zařízení má drobné oděrky po obvodu a kolem zadní kamery, četné stopy od pouzdra a vlásečnice na zadní straně a vryp na levém horním rohu rámu. Na displeji je pouze 1cm dlouhý jemný škrábanec. Zboží je již zabaleno a připraveno k expedici, z tohoto důvodu není ani na vyžádání možné poskytnout žádné dodatečné fotografie.\nBaterie: 750 cyklů / 81%\nZařízení je plně funkční a před prodejem odzkoušené. Zařízení má pouze několik malých vlásečnic na zadní straně. Displej je bez poškození. V telefonu je neoriginální baterie, u které není možné zjistit počet cyklů. Zboží je již zabaleno a připraveno k expedici, z tohoto důvodu není ani na vyžádání možné poskytnout žádné dodatečné fotografie.\nObjednací kód: P6836


Razie v ČEZ! V pražské centrále zasahovali policejní detektivové\n23.11. (8 dnů) – Policisté z Národní centrály proti organizovanému zločinu (NCOZ) v úterý několik hodin zasahovali v centrále energetické firmy ČEZ. Informaci serveru iDNES.cz o zásahu potvrdil ČTK mluvčí ČEZ Ladislav Kříž. Podle něj se ale vyšetřování související s dnešní prohlídkou netýká přímo ČEZ. Mluvčí NCOZ Jaroslav Ibehej ČTK sdělil pouze, že policisté prováděli úkony trestního řízení.\nDetektivové zasahovali u dodavatelů ochranných pomůcek pro stát\n2.7.2020 – Policisté v pondělí zasahovali v několika firmách, které dodávaly ministerstvu zdravotnictví ochranné pomůcky proti koronaviru. Uvedl to ve čtvrtek server Seznam Zprávy, kterému policejní operaci některé firmy potvrdily. Podle serveru detektivové z Národní centrály proti organizovanému zločinu (NCOZ) zasahovali také na ministerstvu zdravotnictví. Mluvčí NCOZ Iva Knolová to nechtěla komentovat.\n14.11. (17 dnů) – Dosud fungovalo online sjednání smlouvy pro DPI pouze pro odběratele, o které se v rámci režimu DPI staral ČEZ, tedy v rámci distribučního území ČEZ Distribuce. Na adrese http://cez.cz/dpiprevod je možné sjednat přechod k ČEZ online, i pokud jsou odběratelé u jiného dodavatele poslední instance. Přechod k ČEZ z režimu DPI je možné realizovat jak u dodávek elektřiny, tak plynu. Zákazníci v režimu DPI u jiných dodavatelů, kteří chtějí přejít k ČEZ, mohou smlouvu na elektřinu či plyn uzavřít kompletně online během několika minut, bez nutnosti někam chodit nebo volat. Celý přechod z režimu DPI na standardní smlouvy trvá v průměru tři týdny.\nDetektivové zasahovali na Zlínsku, razie se má týkat ovlivňování soudů\n10.2.2020 – Detektivové Národní centrály proti organizovanému zločinu (NCOZ) zasahovali v pondělí dopoledne na Zlínsku.\n15.1.2014 – Velká policejní razie probíhá v tuto chvíli v centru Prahy. Detektivové vtrhli do dvou finančních institucí a hledají důkazy trestní činnosti.\nTuhý: Šlachta dostal nabídku šéfovat nové policejní centrále. Ale odmítl ji\n11.6.2016 – Policejní prezident Tomáš Tuhý odmítá, že by byl odchod šéfa protimafiánského útvaru Roberta Šlachty účelový. Dokonce mu prý nabídl vedoucí funkci v nově vznikající Národní centrále pro boj s organizovaným zločinem. Píše o tom sobotní Právo.\n25.11. (6 dnů) – Jedna firma a šest lidí obviněných kvůli krácení daní a praní špinavých peněz! Takový je výsledek razie, kterou detektivové z Národní centrály proti organizovanému zločinu (NCOZ) provedli mj. v energetické firmě ČEZ v úterý dopoledne.\nNa pražské centrále České pošty zasahuje komando policistů\n15.4.2014 – Policie od rána zasahuje v centrále České pošty v pražské ulici Politických vězňů a také v Olšanské ulici na Žižkově. Důvody zásahu zatím nejsou jasné. Akce může mít spojitost s kauzou údajných manipulací se stavebními zakázkami,v níž Česká pošta figuruje.\nZásah v Lánech i ve firmě Jaromíra Jágra: Policie šetří zakázku, dorazil i Mynář\n21.6.2017 – Policisté z Národní centrály proti organizovanému zločinu zasahovali v lesní správě Lánské obory, zadrželi tři osoby, jak zjistil Blesk.cz. Akce začala brzy ráno, souvisí zřejmě se zakázkou za víc jak 60 milionů korun. Vyšetřovatelé zasahovali v této souvislosti i v pražské centrále společnosti Energie, v jejímž vedení sedí otec hokejisty Jaromíra Jágra, informovala MF Dnes.\nStudenti vysokých škol vymýšleli na ČEZ Inovačním maratonu nové produkty a služby\n27.11.2016 – Na centrále Skupiny ČEZ proběhl podruhé Inovační maraton. Čtyřiadvacet hodin v kuse vymýšlela třicítka studentů v 6 týmech originální inovace, a pomáhala tak Skupině ČEZ s řešením strategických otázek. Akce byla určená pro studenty a čerstvé absolventy vysokých škol, kteří se nebojí výzev, mají chuť na sobě pracovat a chtějí poznat fungování velké společnosti.\nHradecká debata Blesku: Zátah kvůli miliardovému tendru i strach z uprchlíků\n26.9.2016 – Jsou migranti krajské téma, nebo ne? V Královéhradeckém kraji se na tom strany neshodnou. Některé v programu téma mají, jiné ho odmítají. Nejen tento rozpor představí další ze série krajských debat Blesku před říjnovými volbami. Zúčastní se jí devítka kandidátů, jejichž strany a hnutí v průzkumu agentury Phoenix Research překonaly pětiprocentní hranici podpory. Přímo v centrále kraje v Hradci minulý týden zasahovali detektivové, kteří prošetřují miliardový tendr na náchodskou nemocnici. Právě zdravotnictví je tím, co hradecké politiky i voliče výrazně pálí. Dívejte se v úterý od 13:00 živě na Blesk.cz.\nPolitik ANO: Berbr? To nejsou Křetínského kabelky. Zažil jsem, viděl jsem. Táta byl prezidentem Slovanu Liberec\n20.10.2020 – Detektivové z Národní centrály proti organizovanému zločinu zasahovali minulý týden v centrále Fotbalové asociace ČR na pražském Strahově. V souvislosti s údajným ovlivňováním výsledků zápasů byl zatčen místopředseda Fotbalové asociace ČR Roman Berbr a dalších 19 lidí bylo obviněno. „Trest prostě musí přijít i pro ty, kterým žádná pravidla nic neříkají, kteří si tenhle krásný sport přivlastnili, ovládli a vyždímali,“ řekl nám politik hnutí ANO Martin Herman, který se ve fotbalovém prostředí pohybuje celý život.\nOsobnosti: Martin Roman (333 článků)\nV centrále České pošty v Praze od rána zasahuje policie\n15.4.2014 – V centrále České pošty v pražské ulici Politických vězňů a v Olšanské ulici na Žižkově zasahuje od brzkých ranních hodin policie. Důvody zástupcům pošty nesdělila. ČTK to řekla mluvčí Marta Selicharová. Zásah může souviset s kauzou údajných manipulací se stavebními zakázkami, v níž už byla pošta dříve obviněna. Státní zástupce Zdeněk Matula dopoledne v tiskové zprávě informoval o rozšíření stíhání v této kauze.\nTrable KSČM: V centrále končí 9 zaměstnanců. A roční ztráta 30 milionů po propadáku\n12.11. (19 dnů) – Kvůli propadu financí po prohře komunistů ve sněmovních volbách končí v pražské centrále KSČM devět zaměstnanců s trvalým úvazkem. Rozhodl o tom dnes výkonný výbor strany. Zhruba za dva měsíce by mělo být jasné, kolik zaměstnanců bude muset odejít z trvalého pracovního poměru v okresních a krajských výborech.


Jurkowski, Henryk: Loutkové divadlo napříč generacemi - loutkové divadlo pro dospělé\nLoutkové divadlo pro dospělé je snem všech loutkářů. Hrát pro dospělé je potěšením, protože obecenstvo je pak pro herce skutečným kulturním partnerem. Nicméně je pravda, že kdysi bylo řečeno, že loutky jsou určené dětem a je těžké se s tímto odkazem vyrovnat. Děti jsou báječné, jsou inteligentní, ale nemají tu moc povýšit umělce na skutečného mistra. To dokáže jen dospělý divák.\nOtázkou je, jak se to stalo, že se celé krásné loutkářské umění změnilo z divadla určeného všem na divadlo určené dětem. Já osobně si myslím, že to souvisí s rostoucí dominancí živého herce v divadle, která odsunula loutku na umělecký okraj. Tak se stalo loutkářství uměním určeným lidovému a dětskému diváku. Lidové loutkářství vždy bývalo fascinující, ať už to byly takové formy, jako sicilské loutky, inscenace betlémského příběhu nebo to, jak loutky navázaly na commedii dell’arte.\nPotíže nastaly v období osvícenství, kdy se zdálo, že se magie loutek neslučuje s racionálním myšlením. To, že romantismus loutky uznával, nestačilo k tomu, aby se udržely na hlavní linii divadelního výrazu. Naštěstí ale to, co nebylo zcela přijatelné pro dospělého diváka, bylo přijatelné pro dítě. Uvažovalo se asi tak, že je vhodné, aby si děti prošly stejnou cestou porozumění, jakou ušlo i lidstvo od kmenů primitivních národů až k lidem osvíceným rozumem. Možná to zní překvapivě, vzhledem k tomu, jak racionálním obdobím osvícenství bylo, nicméně spojení s minulostí si osvícenci uvědomovali velmi silně.\nTak děti zdědily od dospělých postavy commedie dell’arte a celou řadu různých lidových příběhů a pověstí. Dítě začalo být považováno za samostatnou lidskou bytost až v 18. století. Bralo se jako první malý zárodek člověka, který měl projít všemi stádii vývoje lidstva. Staré idoly, staré mýty a staré příběhy se zdály jako to nejlepší pojítko mezi dítětem a kulturním dědictvím lidstva. Loutkářství, jako stará rituální a umělecká forma, se nabízelo k tomu, aby dětem toto dědictví zprostředkovalo.\nBylo velmi nespravedlivé připsat loutkářství výhradně dětem, ale na druhou stranu to není praktika úplně neobvyklá. Když se zdá, že se některý subjekt (jako například Gulliver) nebo žánr (například loutkové divadlo) v dospělém světě vyčerpal, je předán dětem, aby se jím pobavily. Naštěstí ale loutka vždy měla univerzální hodnotu a umělci se k ní časem vrátili jako k náhradě lidské postavy.\nKdyž spisovatelé romantismu pátrali po tajemstvích lidských duší v konfrontaci s různými fantastickými stvořeními, vstoupili do světa umělých postav, které mohly být dokonalejší než skutečné lidské bytosti. Takové byly příběhy E. T. A. Hoffmanna, Auguste Villiers de l’Isle-Adam, Ramóna Maríi del Valle-Inclán či Jacinta Graua. Jejich díla ovlivnila řadu dramaturgů, kteří se rozhodli vrátit se k dávným metaforám, v nichž byla loutka modelem, který ukazoval mechanismus, jímž je člověk veden svým osudem.\nAvantgardní umělci, jako futuristé, dadaisté a surrealisté, přijali loutky jako cenné pomocníky při snaze vytvořit nové vidění světa. Jejich umění nebylo určeno dětem. Bylo to umění jako takové, bez jakýchkoliv přídavných adjektiv. Nicméně každodenní život lidí tyto umělecké experimenty přehlížel. Lidé se chtěli bavit v divadle tak, jako se bavili v kině.\nNejlepším příkladem je historie divadla Vittorio Podreccy. Začalo jako experimentální, modernistické divadlo, které uvádělo Matouma a Tevibara od Pierre Albert-Birota s loutkami od Enrica Prampoliniho, avšak skončilo u formy populárního varieté, kterým se Podrecca proslavil. Bezpochyby to byl způsob, jak vydělat peníze – a to byl samozřejmě také jediný důvod proč i jiní loutkářští umělci, jako Josef Skupa, Sergej Obrazcov, Eric Bramall či Albrecht Roser, tvořili varietní a kabaretní přestavení, v nichž se objevily jejich slavné postavy, jako Spejbl a Hurvínek, Arlequin, Тяпа či Klaun Gustaf.\nDospělí – a tím myslím zejména rodiče a pedagogy – také chtěli divadlo, které by jim pomohlo děti vychovávat. Představení pro děti tedy vynášela peníze, kdežto divadlo experimentální se stalo výjimečnou událostí pro malé skupiny poučených diváků. Profesionální loutkáři, kteří neměli dost peněz na to, aby zůstali u uměleckých experimentů, neměli jinou možnost než hrát pro děti.\nTato nová situace se v druhé polovině 20. století stala běžnou realitou. Mnoho profesionálních divadel bylo založeno jako divadla státní, sponzorovaná státem do takové míry, že mohla hrát pro děti a zároveň přemýšlet nad tím, jak hrát loutkové divadlo pro dospělé. Úspěšná byla zejména při uvádění politického a absurdního divadla. Byla to doba pro Jarryho Krále Ubu a hry Brechtovy, stejně jako Beckettovy, Mrożkovy a dalších autorů. Samozřejmě byli i tvůrci, jako například Neville Tranter, kteří si stvořili vlastní repertoár, založený zejména na populárních a senzačních tématech.\nMohli bychom tedy být v pokušení říct, že loutkové divadlo si znovu získá pozornost dospělého publika, když přinese něco senzačního, skandálního nebo zvlášť napínavého. V naší době se ale změnilo chápání loutkového divadla a tím se loutkám poskytla nová příležitost. Zrodil se nový divadelní jazyk divadelního umění. Je to jazyk poetický, který používá různé druhy metafor. Loutky v něm byly uvítány jako zdroj metafor existenciálních i jiných. Důsledkem toho je, že loutky vstoupily do činohry. Mnoho velkých divadelních tvůrců, jako Ariane Mnouchkine, Robert Lepage, Théâtre de Complicité a jiní použili ve svých inscenacích (určených pro dospělé) loutky s velkým úspěchem.\nLoutky tak naštěstí vstoupily do hlavního divadelního proudu. V souborech, které hrají repertoár pro děti, je situace trochu jiná – změna z jednoho repertoárového systému na jiný s sebou může přinést řadu konkrétních problémů, vyrůstajících z rozdílu mezi světem, v němž žije dítě, a světem, který je vhodný pro dospělého. Je nutné překonat dětské uvažování a nahradit je uvažováním dospělým. Tomu, komu se to povede, se cesta k dospělému publiku otevře.\nLoutkář 1/2009, p. 18.


Jak podat kandidátku v podzimních komunálních volbách\nvelmi hezký a přehledný návod publikovalo Sdružení nezávislých kandidátů. Přetiskujeme. Pokud byste měli nějaké dotazy nebo si se sestavením kandidátky nevěděli rady, můžete zavolat i Ringu.\nZaslal/a Vitezslav Praks on July 13, 2014\nDobrá zpráva: Zlepšuje se vztah Šumavského národního parku a Bavorského parku\nMinistr životního prostředí včera (10.6.) podepsal Programové prohlášení o spolupráci v oblasti ochrany přírody. Po letech nepřátelství se tak zlepšují vztahy mezi Národním parkem Šumava a Bavorským parkem. Je tak vyslyšeno volání “Ringu”, viz třeba tento článek: Bavorský park by měl být příkladem pro Šumavský národní park.\nZaslal/a Vitezslav Praks on July 11, 2014\nFotky z akce Vraťte nám stát, o.s. – “Bojovníci s korupcí jako zhouba demokracie?”\nFotky z akce “Bojovníci s korupcí jako zhouba demokracie?” občanského sdružení “Vraťte nám stát”. Akce jsme se zúčastnili jako diváci – a fotografové 🙂 Díky Davide za fotodokumentaci.\nZaslal/a Vitezslav Praks on July 8, 2014\nPozvánka: Pražský územní plán – ČT 10.7. od 16 hodin\nChystáme se v rámci Ringu zajít na tento Workshop: Uzemni_plan_2014_workshop. Pro ty z vás, kteří nemohou dorazit také, přineseme informace z akce.\nŠumava: Věda tu není proto, aby plnila přání politiků\nTrefný komentář k útokům pana senátora Veleby a dalších senátorů na vědce, kteří odmítají likvidaci divočiny na Šumavě, přináší článek:\nJAN KONVALINKA, PAVEL JUNGWIRTH: Věda tu není proto, aby plnila přání politiků (Lidové noviny)\nZ kategorie Převzato, Reakce, Šumava\nRešerše: Změny v radách podniků s účastí státu\nV poslední době proběhly a probíhají poměrně výrazné změny ve správních a dozorčích radách podniků s účastí státu. Připravili jsme stručnou rešerši na toto téma. Je zajímavé a důležité tyto mocenské změny sledovat, protože tak jak se politika více a více stává businessem, business se víc a víc stává politikou. 🙂\nZ kategorie Reakce, Rešerše\nHydrolog Janský: České republice bude voda chybět už v roce 2050\nUpozorňujeme na zajímavý rozhovor s předním českým hydrologem a geologem profesorem Bohumírem Janským.\nZaslal/a Vitezslav Praks on July 5, 2014\nRešerše: Jedovatý herbicid má v těle šest z deseti Čechů\nPřinášíme rešerši (výběr článků) na téma zvýšené přítomnosti zdraví škodlivého glyfosfátu v tělech Čechů. Jedná se o důsledek nadměrného používání pesticidu Roundup… Dobrá příležitost se nad využíváním tohoto prostředku zamyslet.\nStudie: Jedovatý herbicid má v těle šest z deseti Čechů\nJak Roundup ohrožuje zdraví?\nRoundup – wiki\nRoundup všude kolem nás\nFotky tetřeva v šumavské divočině\nObrázek vydá za tisíc slov. Toto jsou fotky tetřeva ze Šumavy. Šumavská divočina má nedozírnou hodnotu. Zachraňme ji.\nDevel-lotři a jejich politici, dejte ruce pryč od Šumavy!\nVideo: Záznam diskusního večera Regulace vodárenství s Radkem Novotným Voda lidem\nZáznam diskusního večera Regulace vodáranství v ČR s Radkem Novotným Voda lidem je zde.\nPozvánka na diskusní večer je zde.\nZ kategorie Reakce, Video, Voda\nExekuce jen férové: Příklady manipulace se statistikami exekucí\nPřetiskujeme příspěvek sdružení Exekuce jen férové: Jak se tvoří grafy a manipulace statistiky exekucí.\nZaslal/a Vitezslav Praks on July 1, 2014


Royal Canin Maxi Dermacomfort 10kg - Chovatelské potřeby RAK-Brno\nDomů › PSI › Granule pro psy › Royal Canin › Royal Canin Maxi Dermacomfort 10kg\nStav pokožky odráží celkové zdraví psa a vhodná dieta hraje významnou roli v péči o zdravou pokožku. Speciální složení MAXI DERMACOMFORT, které obsahuje vysoce kvalitní zdroje bílkovin, je obzvláště vhodné pro psy, které trápí podráždění pokožky a svědění. Po 1 měsíci si 87% majitelů psů všimlo, že se jejich pes méně škrabe. *Interní studie Royal Canin 2009 - Provedená s 82 psy s citlivou pokožkou.\nBez pohybu / stárnoucí pes\nPohyb >2 hod. denně\n26 Denní dávka v g > 275 319 362\n28 Denní dávka v g > 291 337 383\n30 Denní dávka v g > 307 355 403\n32 Denní dávka v g > 322 373 423\n34 Denní dávka v g > 337 390 443\n36 Denní dávka v g > 351 407 462\n38 Denní dávka v g > 366 424 482\n40 Denní dávka v g > 380 440 500\n42 Denní dávka v g > 394 457 519\n44 Denní dávka v g > 409 473 538


Moravské divadlo odtajnilo premiéry | E15.cz\nMoravské divadlo odtajnilo premiéry\nPříští divadelní sezona nabídne dvanáct nových titulů. Polovinu přichystá činohra.\nHerci převlečení za zvířata a Mozartova opera s libretem Jaromíra Nohavici. Velké lahůdky čekají návštěvníky Moravského divadla v příští sezoně. Na repertoáru se objeví hned dvanáct premiérových titulů. Činohra představí šest novinek, opera a opereta pět a milovníci baletu se dočkají jednoho nového představení: verzi Shakespearova Macbetha.\nŠéf činohry Roman Groszmann upozorňuje hlavně na adaptaci Orwellovy Zvířecí farmy. Podle něj je to pro herce velká výzva. „Hraní zvířat může být velmi inspirativní a doufám, že to ocení i diváci,“ věří Groszmann.\nKromě výzev čeká jednoho z herců také role „za odměnu“. U příležitosti letošních pětašedesátin totiž dostane Josef Bartoň dárek v podobě ústřední postavy ve slovenské klasice Hospoda pod zeleným stromem.\nOperní a operetní soubor sází na osvědčené tituly Carmen, My Fair Lady, La Traviata a Vídeňská krev. Velkým lákadlem bude inscenace Mozartovy opery Cosi fan tutte, jejíž libreto upravil Jarek Nohavica.\nLíbí se vám nabídka Moravského divadla? Pište na redakceolomouc@mf.cz.


Konvertovat Nigerijský Nairas (NGN) a Švédská koruna (SEK) : Směnný kurz Konverzní kalkulačka\nNigerijský Naira (NGN) a Švédská koruna (SEK) Směnný kurz Konverzní kalkulačka\nTo Nigerijský Naira a Švédská koruna Převodník je aktuální s kurzy od 13 srpen 2020.\nZadejte částku, která má být převedena do pole na levé straně Nigerijský Naira. Pomocí "swap měn", aby Švédská koruna Výchozí měna. Klikněte na Švédská koruna nebo Nigerijský Nairas pro konverzi mezi této měně a všem ostatním měnám.\nNigerijský Naira je měna v Nigérie (NG, VZP). Švédská koruna je měna v Švédsko (SE, SWE). Švédská koruna je také známý jako Kronas. Symbol pro NGN lze psát N. Symbol pro SEK lze psát kr, Sk, a Skr. Nigerijský Naira je rozdělen do 100 kobo. Švédská koruna je rozdělen do 100 ore. Směnný kurz pro Nigerijský Naira byl naposledy aktualizován 13 srpen 2020 z Yahoo Finance. Směnný kurz pro Švédská koruna byl naposledy aktualizován 13 srpen 2020 z Mezinárodní měnový fond. NGN přepočítací koeficient má 4 platných číslic. SEK přepočítací koeficient má 6 platných číslic.


Motýl vzlétl k záři (1937) | ČSFD.cz\nEdna Ferber (divadelní hra), Anthony Veiller, Morrie Ryskind\nKatharine Hepburn, Ginger Rogers, Adolphe Menjou, Gail Patrick, Constance Collier, Andrea Leeds, Lucille Ball, Franklin Pangborn, Pierre Watkin, Grady Sutton, Eve Arden, Jack Carson, Frank Reicher, Ann Miller, Frances Reid, Theodore von Eltz, Ralph Forbes, Katharine Alexander, Mary Forbes, Huntley Gordon, Samuel S. Hinds, Bert Stevens, Max Wagner, Larry Steers, Harry Strang, Lynton Brent, Diana Gibson, Jack Gardner, Edmund Mortimer, Edgar Norton, Frances Gifford, Pamela Blake, Jean Rouverol, Jack Rice, Jack Gargan, Jack Richardson, Josephine Whittell, Phyllis Kennedy, Al Hill, Jan Wiley, Margaret Early, D'Arcy Corrigan, Philip Morris, Betty Jane Rhodes (více)\nBohatá a krásná Terry Randallová se touží prosadit jako herečka na Broadwayi. Chce to ale dokázat sama, bez podpory bohatého otce. Odchází do New Yorku, kde se ocitne mezi stejně odhodlanými děvčaty, jako je ona. Pomalu poznává zákulisí divadelního provozu, kde úspěch a zklamání představují jen dvě strany téže mince. Režisér Gregory La Cava patří k neprávem zapomenutým jménům z období klasického Hollywoodu. Vrcholu tvůrčích sil dosáhl na konci 30. let, kdy jeho filmy slavily úspěch u kritiky i u diváků. Do tohoto období patří i snímek Motýl vzlétl k záři, jehož scénář napsali na motivy úspěšné divadelní hry Edny Ferberové a George S. Kaufmana Morrie Ryskind (scenárista několika filmů bratří Marxů) a Anthony Veiller. Film je ovšem pozoruhodný především nevídanou koncentrací vynikajících hereček v čele s Katharine Hepburnovou a Ginger Rogersovou, v pozadí jejichž jiskřivých slovních přestřelek je cítit rivalita, která mezi nimi panovala i ve skutečném životě, kde spolu soupeřily o postavení nejzářivější ženské hvězdy studia RKO. Z dalších představitelek zmíníme ještě Lucille Ballovou, která se v 50. letech proslavila titulní rolí v legendárním seriálu televize CBS I Love Lucy, Eve Ardenovou, mladičkou Ann Millerovou a v neposlední řadě Andreu Leedsovou, která byla za roli nešťastné Kay nominována na Oscara pro nejlepší herečku ve vedlejší roli. Role protřelého divadelního producenta se v tomto filmu, kterému zcela jasně dominují ženské postavy a ženský pohled na svět, s gustem zhostil Adolphe Menjou. (oficiální text distributora)\nKlasický Hollywood 30. let, natožpak žánr screwball komedie je pro mě dosud téměř neprobádaná vrstva světové kinematografie a tak jsem se rozhodl, že si jeden takový film zkusím dát. Volba padla na Stage Door obsazený třemi velkými hvězdami své doby. Zpočátku mě zběsilé a neustávající tempo dialogů docela šokovalo, ale po pár minutách jsem se na tu vlnu naladil a začal si je užívat. A že je opravdu co, na téměř každou vyřčenou větu jsou odpovědí velice rýpavé sarkastické poznámky zejména z úst vynikající Ginger Rogers, ale nezaostávají ani další z mnoha přítomných postav. Z klasicky velmi hladkého a neviditelného hollywoodského stylu vyčnívá pouze stylizovanější scéna před sebevraždou jedné z hrdinek. Jinak bych z mnoha bryskních dialogových přestřelek vyzdvihl skvělou scénku, kdy se v bytě producenta Powella (Menjou) setkají všechny tři hlavní postavy a Ginger Rogers nalezne Katharine Hepburn v jaksi kompromitující pozici :). ( 07.06.2013 )\nSkoro dvě třetiny filmu tvoří rychlá konverzační komedie (jeden ze scénáristů psal pro bratry Marxy a je to poznat), teprve v závěru se příběh láme ve vážné drama. Vzhledem k předcházející lehkosti snad až příliš vážné. Ač ženy protentokrát vládnou, ve vzduchu stále visí jejich závislost na mužích. Herečky mezi sebou nezápolí o nic menšího než o vstupenku do mužského světa. Ale na třicátá léta je to stejně pokrok. 75% ( 04.06.2010 )\nValná část filmu je čistá komediální konverzačka, kdy není ani chvilku ticho a na každou repliku se najde nějaká vtipná odpověď. To vše v penzionátu mladých dívek, jejichž jediným snem je získat nějakou roli na divadle a získat tím vstupenku do lepšího života. Škoda jen, že těch dívek je moc a splývají. Ční nad nimi Katharine Hepburn, Ginger Rogers a Andrea Leeds. Na konci se však film zlomí do dramatu, možná až příliš okatého. Jsou zde nějaké nedotahy, ale i tak slušná zábava. ( 24.08.2011 )\nPenzionát pro začínající herečky je jako osudí, do něhož se tu a tam vnoří povolaná ruka a na základě nevyzpytatelného výběru vytáhne vítězný míček. Jeden z mnoha desítek, kterým stojí za to po léta bezcílně rotovat v bubnu. Jedna z adeptek je tak otlučená, že se zdá být začátečnicí už hezkých pár desítek let, několik dalších se nejspíš časem vdá a přijde na jiné myšlenky, jiné sleví ze svých ambicí a stanou se třeba tanečnicemi ve sboru. Jednu, možná dvě z nich osvítí světla ramp. Zatím ještě překypují energií, bagatelizují neúspěchy a přeceňují naděje... Nikdy bych si nepomyslel, že by mi u nějaké komedie mohlo vadit příliš mnoho vtipů. Jestli jsem se k tomuto pocitu někdy přiblížil, tak právě při sledování Stage Door. Konverzačního humoru je zde dost na tři filmy a je modernější než v leckterém sitcomu, mladším o šedesát, sedmdesát let. V okamžiku, kdy už jsem se začal cítit všemi těmi sarkastickými šlehy zvolna přesycen, se film se zlomil do dramatu. Ne násilně, naopak podle průběžných očekávání, která tato břitká perla od začátku navozuje. Herečky z penzionu používají cynický humor jako obranný prostředek pro zaplašení pochyb o svém talentu, obav z budoucnosti a pro zachování sebeúcty. A je jasné, že to sebeobelhávání nemůže trvat věčně. Byl jsem předem připraven na dva možné extrémy - buď se bude nemilosrdně "nastavovat zrcadlo" jako v Sunset Boulevardu nebo ve Všem o Evě, nebo půjde o konejšivou sociální pohádku á la Frank Capra, kde přes útrapy všechno dobře dopadne. Stage Door se ale neopírá o stylizační žánrové berličky a zůstává v každém směru nohama na zemi. Imponuje, mi, jak elegantně se vyhýbá obvyklým klišé. Postavy ztvárněné Katharine Hepburn a Ginger Rogers se sotva dají chápat jako nějaké modelové typy, zobecňující určitý druh ženy, herečky, plodu konkrétního sociálního zázemí atd. Jsou to jedinečné osobnosti a asi by nebyly příliš odlišné při volbě jiné kariéry. Je ale zajímavé konfrontovat je právě s prostředím, které škatulky jako "sebevědomá mondéna" nebo "venkovská naivka" přímo vyžaduje. Vedlejší postavy mají k takovému zobecnění blíž, ale žádná z nich není karikaturou. Stage Door (trapnému českému názvu Motýl vzlétl k záři se vysmál už recenzent Kinorevue v roce 1938) je malé, skromné mistrovské dílo. 100% ( 14.08.2010 )\nPrekvapivo pecka. V najlepsich tradiciach screwballu sa tu keca ohromnou kadenciou, aby velmi casto vypadla nejaka skutocna perla. Aby po divackej facke v poslednom akte usmev zamrzol. Skoda, ze to nebolo dlhsie pretoze ten prechod medzi nahlaskovanou komediou a temnou dramou nie je uplne hladky. Vsetko ale zachranuju famozna Katharine Hepburn a este lepsia Ginger Rogers. O dost lepsie nez tematicky pribuzny original Star is born 9/10 ( 14.11.2020 )\nPhoto © Metro-Goldwyn-Mayer / United Artists\nRole Katharine Hepburn byla menší než ve scénáři a vzhledem k tomu měla dostat i menší honorář, než Ginger Rogers. Když protestovala u producenta, tak jí řekl, aby byla šťastná, že dostala sedmou roli ve filmu. Nakonec jí ale byly nějaké scény přidány a dostala stejný honorář jako Ginger Rogers. (Kulmon)\nAnn Miller bylo pouhých 14 let, když se filmu objevila. Produkci lhala o svém věku a předložila padělaný rodný list. Je neuvěřitelné, jak se v tanci vyrovnala tehdejší hvězdě Ginger Rogers. (Kulmon)\nRežisér Gregory La Cava pronajal dva týdny před natáčením soukromý hotel, ve kterém probíhaly zkoušky. Většina replik z penzionátu je improvizace ze zkoušek. (Kulmon)\n08.10.1937 RKO Radio Pictures\nčernobílý film, sebevražda, New York, podle divadelní hry, divadelní prostředí, spolubydlící


Radošovice - Památky a zajímavosti\nPamátky a zajímavosti Radošovice\nO necelého půl století později vzniknul kostel, který byl časem zasvěcen Janu Husovi. Po obnovení katolicismu byl přesvěcen na kostel sv.Víta. Stavba je původně gotická, ale mnohými opravami pozbyl ze své starobylosti. Teprve v roce 1892 byla původně dřevěná věž vyměněna za zděnou. V posledních letech se provádějí další rekonstrukce, které nadále pokračují.\nV obci se nachází i kaplička.\nTipy na výlet v obci Radošovice a jejím okolí.\nVzdálenost meteostanice od obce Radošovice: 21 km\nPoslední data: 18.10.2021 07:36\nRozhledna Špulka je ve vzdušné vzdálenosti 7 km od obce Radošovice?\nSkiareál Šibeniční vrch je ve vzdušné vzdálenosti 24 km od obce Radošovice?


2.9 REKREACE CESTOVNÍ RUCH 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0. cizinci. domácí. počet hostů v milionech rok - PDF\n2.9 REKREACE CESTOVNÍ RUCH 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0. cizinci. domácí. počet hostů v milionech rok\nDownload "2.9 REKREACE 2.9.1 CESTOVNÍ RUCH 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0. cizinci. domácí. počet hostů v milionech. 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 rok"\n1 2.9 REKREACE Počet hromadných ubytovacích zařízení podle městských částí (2006) Rekreace CESTOVNÍ RUCH Hlavní město Praha je atraktivní turistickou destinací a hlavní branou České republiky pro většinu zahraničních návštěvníků. Česká republika se na světovém cestovním ruchu podílí více než 2 % a na evropském 5 %. Příjmy cestovního ruchu na území České republiky podle údajů České národní banky v roce 2007 přesáhly 133 mld. Kč, dochází také k nárůstu výdajů. Kladné saldo obchodní bilance za cestovní ruch dlouhodobě přispívá k vyrovnání záporného salda obchodní bilance. Podíl Prahy na celostátních objemech všech činností zahrnovaných do oblasti cestovního ruchu lze odhadnout na více než 40 % (podle některých odhadů téměř 50 %). Praha je nejvíce navštěvovaným místem České republiky, vyhledávaným pro své kulturní dědictví. Pražská památková rezervace (PPR) byla vyhlášena v roce 1971 a patří k největším na světě. V roce 1992 byla zapsána na seznam světových památek UNESCO. Přímé i nepřímé finanční efekty z cestovního ruchu pro vlastní rozpočet Prahy jsou ale velmi malé a neodpovídají objemům výnosů získaným v tomto odvětví na jeho území. V roce 2007 se počet hostů ubytovaných v hromadných ubytovacích zařízeních v Praze přiblížil čtyřem a půl milionům, nárůst návštěvnosti město zaznamenalo již pátý po sobě následující rok. Návštěvník hlavního města zde průměrně pobývá téměř 4 dny (3,7). Situace v Praze je stabilní, ve většině velkých měst délka pobytu spíše klesá. K příznivému vývoji v posledních letech přispělo především usnadnění cest v souvislosti se vstupem ČR do EU a otevření Schengenského prostoru, lepší letecké spojení s Prahou zejména díky nízkonákladovým aeroliniím a obliba druhé dovolené. Účastníky cestovního ruchu (do statistiky nezapočítaní) jsou i osoby využívající ubytování u příbuzných a přátel a také osoby využívající byty jako druhé bydlení. V dalším období se dá těžko očekávat dramatický vývoj návštěvnosti Prahy. V důsledku stárnutí populace je pravděpodobná změna struktury návštěvníků očekává se nárůst ve skupině seniorů. S ohledem na zjednodušení pohybu osob může dojít ke zvýšení počtu příjezdů chudších návštěvníků. Se zvyšováním mobility osob bude docházet také ke střednědobým pobytům s jinými než čistě turistickými cíli. Praha zůstává přes podporu cestovního ruchu v dalších regionech pro cizinecký cestovní ruch rozhodujícím pobytovým místem a subjektem, který výrazným způsobem ovlivňuje odvětví cestovního ruchu celé České republiky. Na rozdíl od jiných evropských měst je podíl domácích (ubytovaných) návštěvníků velmi nízký, pouze kolem 10 %, cizinci tvoří v Praze až 90 % návštěvníků, tj. více než 4 miliony v roce Návštěvnost v hromadných ubytovacích zařízeních v Praze počet hostů v milionech 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 Zdroj: URM podle ČSÚ, rok cizinci domácí Ubytování návštěvníků Prahy poskytují hotely, penziony a jiná ubytovací zařízení. Praha disponuje více než 70 tisíci lůžek. Počet hotelů roste a zvyšuje se jejich kvalita. Podrobně rozebráno v kapitole Občanské vybavení Ubytování. Zdroj: URM podle ČSÚ, 2008 Cestovní ruch vytváří pracovní místa v nejrůznějších, zdánlivě nesouvisejících oborech a přispívá k udržení zaměstnanosti. Ubytování a stravování se na pražské zaměstnanosti podílí 5,4 % (rok 2006), další osoby zaměstnávají cestovní kanceláře a navazující činnosti. S rozvojem e-businessu se mění i některé služby v cestovním ruchu, což by mohlo ovlivnit strukturu zaměstnanosti. Překážkou rozvoje cestovního ruchu by se mohl stát nedostatek kvalifikovaných pracovních sil. Pražský cestovní ruch působí na zaměstnanost i v jiných regionech. Podrobně se přínosem cestovního ruchu zabývá satelitní účet cestovního ruchu, který není dosud zpracován v regionálním členění. Dopady cestovního ruchu na městské části jsou velmi rozdílné, největšímu zatížení je vystaveno Historické jádro Prahy. Rada hlavního města Prahy se v Programovém prohlášení na roky 2006 až 2010 hlásí k podpoře kongresové turistiky. V roce 2007 se v Praze konalo 40 % akcí, kterých se zúčastnilo 43 % účastníků započítaných do kongresové turistiky pořádané v České republice, tj. akce nad 100 účastníků pořádané v hromadných ubytovacích zařízeních. Počet akcí kongresové turistiky meziročně stoupl. Cestovní ruch je odvětví, ve kterém působí vnější vlivy více než ve většině jiných oborů. Snižování sezónnosti, zvyšování kvality služeb a zachování pocitu bezpečnosti jsou klíčovými faktory udržitelného cestovního ruchu. Globalizace bude mít vliv jak na poptávku, tak nabídku služeb v cestovním ruchu. Nezbytná je spolupráce veřejného a soukromého sektoru a vstřícný postoj obyvatel města ke krátkodobým i dlouhodobým návštěvníkům, kteří s rostoucí mobilitou v rámci EU přibývají. Kvalita a široká nabídka služeb v cestovním ruchu je podmínkou udržení konkurenceschopnosti. Rizikem pro cestovní ruch je přetížení území Historické jádro Prahy s riziky narušení genia loci i devastace hmotných hodnot. Nerovnoměrné rozložení turisticky zajímavých míst a atrakcí sloužících návštěvníkům má za následek rozdílné dopady na jednotlivé městské části. Dosud nedořešeným problémem je úroveň některých vstupních bodů města, která neodpovídá současným potřebám a požadavkům, žádoucí je také zlepšení čistoty a pořádku na místech většího shromažďování osob. Udržitelný rozvoj cestovního ruchu je žádoucí, protože jde o odvětví, které generuje rozvoj jiných, bezprostředně nesouvisejících oborů. Územně analytické podklady hl. m. Prahy\n2 2.9.2 SPORT A TĚLOVÝCHOVA Praha tradičně soustřeďuje velkou část sportovní infrastruktury sloužící výkonnostnímu a vrcholovému sportu. Z celkového počtu 73 sportovních svazů má 69 své ústředí v Praze. Největší pozornosti se těší odvětví olympijských sportů a dále sporty s marketingovým přínosem pro obec. Nejvýraznější realizací počátku 21. století v oboru sportovní infrastruktury v celostátním i celoevropském měřítku je multifunkční hala Sazka Aréna (O 2 Aréna). Ve srovnání čtyř největších českých měst je v Praze největší počet tělocvičen, stadionů a koupališť. Přepočtem na 100 tisíc osob je ale situace opačná. V relativním pohledu je Praha těmito zařízeními vybavena nejméně, a to i ve srovnání s celorepublikovým průměrem. Praha je výrazně nedostatečně vybavena především zařízeními klasické sportovní infrastruktury, zejména bazény a zimními stadiony. Srovnání sportovních zařízení v největších českých městech a ČR (2006) počet zařízení počet zařízení na 100 tisíc obyvatel Praha Brno Ostrava Plzeň ČR Praha Brno Ostrava Plzeň ČR hřiště ,5 89,5 52,7 15,3 98,7 tělocvičny ,1 39,0 42,4 24,5 51,4 stadiony včetně krytých ,3 4,6 5,8 3,1 9,5 zimní stadiony včetně krytých ,0 1,4 1,3 1,2 2,1 koupaliště a bazény ,6 3,8 4,2 10,4 12,4 z toho kryté ,8 1,9 3,2 2,4 3,3 Zdroj: ČSÚ, Statistická ročenka hl. m. Prahy 2007 V porovnání s minulými lety se stav a skladba sportovní a sportovně-rekreační infrastruktury v Praze proměnily. Klasická sportovní infrastruktura, tvořená polyfunkčními sportovními centry a areály lokálního až celoměstského významu a diváckými stadiony, je nadále spravována tělovýchovnými jednotami sdruženými v Českém svazu tělesné výchovy a sportu (ČSTV), jednotami Sokola a různými sportovními kluby. Síť této infrastruktury je rozložena zejména na území vnitřní části kompaktního města a nezaznamenala zásadní změny. Areály se průběžně, ale sporadicky opravují a postupně modernizují, v některých případech intenzifikují bez významných plošných nároků. Celkově však není stav sportovní infrastruktury uspokojivý a jedním z důvodů je nedostatek přísunu financí ze státního rozpočtu a nerovnoměrné přerozdělování peněz v rezortu. Pozitivní je, že dochází k doplňování sítě polyfunkčních sportovních center ve vnější části kompaktního města a ve vnějším pásmu města. Zcela výjimečná sportovně-rekreační zařízení získaly zejména MČ Praha 18 (víceúčelové sportovní centrum, bazén malé aquacentrum, zimní stadion Letňany), dále Praha-Štěrboholy (víceúčelové sportovní centrum) a Praha 5 (bazén malé aquacentrum na Barrandově). Kromě této kmenové historické sítě sportovní infrastruktury vzniká řada nových zařízení, menší sportovně-relaxační centra a různá specializovaná sportoviště, provozovaná převážně na komerční bázi. Tato zařízení vznikají převážně v centrální oblasti města nebo v kompaktním městě. Stejné území však současně trpí nedostatkem ploch pro školní tělovýchovu a pro neorganizovaný rekreační sport v obytných územích. Vnější část kompaktního města, která zahrnuje velké sídlištní celky, byla do konce devadesátých let charakteristická největším deficitem sportovních ploch a zařízení. Existovaly zde pouze areály základních škol, které byly většinou mírně předimenzované a chátraly nedostatkem údržby. Od 90. let vznikla v tomto pásmu řada menších sportovních zařízení komerčního charakteru. V oblasti regenerace školských venkovních tělovýchovných zařízení je v posledních letech velmi účinná grantová politika města a městských částí. V některých případech je část školního sportoviště dána k dispozici (pronajata nebo odprodána) soukromému subjektu. Výrazným rozdílem oproti minulé době je trend otevírání revitalizovaných školních hřišť pro veřejnost, zejména pro děti a mládež, a pronajímání tělocvičen sportovním klubům i soukromým subjektům. Sportoviště velké části základních a středních škol je pak možné zahrnout do sportovní infrastruktury využitelné veřejností. Vnější pásmo města s jádry obcí majících charakter bývalých venkovských sídel bylo tradičně většinou vybaveno obecním otevřeným sportovištěm a podle velikosti obce i tělocvičnou Sokola. V tomto pásmu jsou od 90. let dále nejvíce zakládána komerční soukromá sportovně-rekreační zařízení často ryze klubového charakteru pro vybranou klientelu bez přístupu širší veřejnosti. Přesto tato zařízení nabývají postupně větších rozměrů. V druhové skladbě sportovišť v Praze absolutně převažují kopaná a tenis, dále drobnější hřiště pro odbíjenou, házenou a další míčové hry. Boom zažívají kromě tenisu, také squash, ricochet, florbal, spinning. Vznikl velký počet různě vybavených fitness center, ale i zařízení s umělými horolezeckými stěnami či golfovým simulátorem, lanová centra. Rozšiřují se možnosti pro baseball, softball, rugby, plážový volejbal. Vzniklo několik golfových hřišť, většinou s dvojím režimem, pro klubové hráče i pro veřejnost. Sportovní organizace a sportovní centra v Praze (2007) obvody počet TJ a SK tělovýchovné jednoty TJ Sokol z toho Orel sportovní kluby sportovní centra a sportoviště různého druhu, včetně komerčních Praha Praha Praha Praha Praha Praha Praha Praha Praha Praha Praha celkem Zdroj: URM, 2008 Nejvýraznější deficit stále zůstává v druhové vybavenosti města bazény, přestože počátkem 21. století bylo několik bazénů postaveno. Rozestavěná torza z 80. let zůstala buď nedostavěna, nebo byla zlikvidována. Stávající fond zastarává a několik bazénů bylo zrušeno. V Praze je stále pouze jediný krytý padesátimetrový bazén, což odpovídá standardu krajského města s počtem obyvatel Chybí nejen bazény pro běžné kondiční plavání a výuku, ale též velká moderní aquacentra, jaká jsou běžná i v menších městech Evropské unie. Ze zahraničních srovnání vyplývá, že zcela chybí moderně koncipovaná zařízení pohybové rekreace pro nejširší veřejnost, která dosud v ČR nemají zastoupení. Jde o komplexně vybavená zařízení nabízející pod jednou střechou různé formy pohybu včetně vodní plochy, rekondiční služby, odpočinek, relaxaci i rozptýlení včetně souvisejících doplňkových služeb a obchůdků. Zařízení takto vybavená, každodenně a snadno dostupná nejen dopravně, ale i finančně, s atmosférou motivující k opakovaným návštěvám a tím i k pravidelnému pohybu především sportovně neorganizované skupiny obyvatelstva a mládeže v Praze, chybí. Druhovou rozmanitost ilustruje tabulka druhů otevřených a krytých sportovišť v Praze. Otevřená a krytá sportoviště v Praze (2007) druh sportoviště počet areálů počet hřišť druh sportoviště počet areálů počet hřišť hřiště otevřená sportoviště krytá stadiony nad 5000 diváků 8 - víceúčelová městská hala 1 1 lehkoatletický ovál zimní stadiony nad 5000 diváků 4 4 kopaná sportovní haly z toho uvnitř LAX - 48 tělocvičny baseball 6 9 cyklistická hala 1 1 softbal jízdárny 2 2 rugby 6 6 squash pozemní hokej 3 3 fitness centra jízdárny indoor golf 4 4 golfová hřiště 4 4 horolezecká stěna golfový trenažér 8 9 bazény celkem hokejbal z toho bazény 50m délka - 1 cyklokros z toho bazény min 25m délka - 18 cyklistický stadion 1 1 tenis házená odbíjená včetně beach bazény celkem z toho bazény 50m délka z toho bazény min 25m - 9 Zdroj: URM, Generel sportu aktualizace 2007 Databáze URM eviduje přibližně 530 zařízení a areálů, která jsou provozována různými subjekty, ať už ČSTV, tělovýchovnými jednotami, sportovními kluby či jinými soukromými subjekty. V evidenci jsou kromě sportovních center i některá polyfunkční zařízení (hotely, obchodní centra, restaurace), která sportovní aktivity provozují jako přidruženou činnost. Databáze rovněž eviduje sportoviště 114 vybraných škol, které disponují kromě tělocvičny otevřeným sportovištěm větším než m Územně analytické podklady hl. m. Prahy 2008\n3 Sport a rekreace jsou zdrojem pracovních míst (OKEČ ) ve sportovních zařízeních, cestovním ruchu a školství. Sportovní aktivity ve stále rostoucí míře vedou k vytváření pracovních míst ve specializovaných obchodech, servisech a průmyslu zaměřeném na sportovní vybavení. Dále se prohlubuje provázanost sportu s cestovním ruchem. Problémem většiny sportovních zařízení komerčního charakteru je rovnováha mezi cenou služeb, rentabilitou a nevyváženou vytížeností podniku během dne a týdne. Poměrně vysoké ceny služeb jsou překážkou k častějšímu (tj. každodennímu nebo alespoň několikrát v týdnu) využívání pro většinu populace, které by vedlo k návyku pravidelného sportování, sloužilo jako prevence před nemocemi i jako součást programů protidrogové prevence. Obecně chybí širší účinná podpora Prahy nebo veřejných rozpočtů právě pravidelného sportování širokých vrstev obyvatel, kteří nejsou nikde organizováni. Žádoucí by bylo také posílit informovanost o možnostech rekreačního individuálního sportování všeho druhu (např. prostřednictvím veřejně přístupné kompletní databáze na internetu, rozšířením služeb existujících informačních center nebo jiným vhodným způsobem). V současné době je na území Prahy 500 ha ploch pro převážně výkonnostní sport v centrech lokálního a obvodového významu a 125,7 ha ploch pro vrcholový sport v centrech celoměstského a regionálního významu, včetně multifunkčních diváckých arén. Rozložení sportovních areálů a zařízení Rekreace Značný význam pro rekreaci Pražanů má zázemí města v přilehlých oblastech Středočeského kraje, zejména okolí Sázavy, Slapské přehrady a Polabí v okolí Brandýsa nad Labem. Dosud chybí propojený systém rekreačních ploch a území pro neorganizovaný nekomerční sport, vybavený pro spontánní sportovně-rekreační pohybové aktivity. Zejména chybí kultivované, vybavené, dostatečně kapacitní a atraktivní rekreační zázemí v přímé vazbě na centrum města a na největší obytné celky velká sídliště, kde je nejvyšší koncentrace obyvatel a nejsilnější potřeba krátkodobé denní rekreace. Území nejvyšší krajinářské a přírodní hodnoty, která v současné době rekreaci slouží, jsou pro nedostatek jiných rekreačních prostor ohrožena příliš velkým počtem návštěvníků. Hlavní město, které rozvoj rekreačního a sportovního vyžití proklamativně podporuje, se podílí především na budování nových hřišť v rámci obytných celků, cyklostezek a cyklotras, tras pro in-line bruslení, ale také např. na rekonstrukci parků pro rekreační účely. Ke konci roku 2006 bylo vyznačeno celkem 210 km cyklotras, z toho však jen 82 km vede po komunikacích oddělených od automobilové dopravy. Dalších 30 km tras a stezek bylo vybudováno městskými částmi. Negativem značených tras v kombinaci s automobilovou dopravou je skutečnost, že často vedou ulicemi s nezklidněnou automobilovou dopravou představující pro cyklisty velmi omezenou bezpečnost. Současně s těmito aktivitami se v hlavním městě uskutečňuje řada sportovně zaměřených, městem nebo jinými subjekty organizovaných akcí různého rozsahu, kterých se mohou účastnit jak jednotlivci, tak celé rodiny. Mnohé z těchto akcí mají i mezinárodní charakter, jako například Prague International Marathon, nebo cyklistická Pražská padesátka, oblíbený je rovněž už tradiční pochod Praha Prčice a mnoho dalších. Na druhé straně se významným způsobem zmenšuje rozsah příležitostí pro každodenní neorganizované rekreační sportování v blízkosti bydliště, zejména pro děti a mládež. Z obytných území mizí rekreační hřiště a různé plácky, které nejsou udržovány a zanikají nebo ustupují výstavbě bytových nebo komerčních objektů v rámci zahušťování sídlišť. Rozložení rekreačních oblastí Zdroj: URM, průzkum Současný stav využití území REKREACE Základní struktura území v Praze vhodných k rekreaci vychází z krajinných daností města, přírodního reliéfu a ze systému městské zeleně. Celoměstské centrum města a kompaktní město využívají zejména historických zahrad a parků založených v 19. století. Do kompaktního města pronikají z vnějšího pásma a z volné krajiny nejvýznamnější zelené klíny s rekreačním potenciálem a s dílčí vybaveností: Klánovické polesí a meandry Rokytky, území Divoké a Tiché Šárky a břehy Vltavy při jižním vstupu do Prahy; dále to jsou území víceméně ostrovního typu Prokopské a Dalejské údolí, na Vltavském toku Trojská kotlina, masív Kunratického lesa a Hostivařská oblast s jádrem přehrady. Na území Prahy je vyznačeno 8 naučných stezek. Zdroj: URM, průzkum Současný stav využití území 2008 Územně analytické podklady hl. m. Prahy\n4 2.9.4 TRENDY CESTOVNÍHO RUCHU, SPORTU, TĚLOVÝCHOVY, REKREACE Celosvětově se bude v následujících letech zvyšovat zájem o turistiku. (Hrozba terorismu jako faktor ovlivňující globální cestovní ruch je pro Prahu podprůměrná.) V případě Prahy však nedovolí zejména rostoucí konkurence jiných destinací další velký meziroční nárůst příjezdů, stagnovat bude délka pobytu. Přesto musí být realizovány významné aktivity investiční i nehmotné. Základem jsou nové projekty respektující změnu struktury návštěvníků (růst příjezdů návštěvníků z východní Evropy a Asie, seniorská turistika, opakované návštěvy, turistika mladých lidí) a růst celkově příznivého prostředí pro cizince (vč. bezpečnosti). Zvýšený podíl domácích turistů (tj. přespávajících návštěvníků) není v krátkém i střednědobém časovém horizontu pravděpodobný. Kvalita cestovního ruchu bude ohrožena nedostatkem tuzemské pracovní síly, jejíž absence bude řešena mobilitou pracovní síly ze zahraničí. Trendem je častější využívání letecké dopravy a to jak pro incoming tak outgoing (cesty cizinců k nám a obyvatel ČR do zahraničí). Dosavadní vývojové trendy v pohybových aktivitách přicházejí do České republiky a Prahy ze světa (zejména z USA). Lze s jistotou očekávat, že trendy budou jen výjimečně masového charakteru; pestrost půjde na úkor masovosti. Trendy osloví skupinky vyhraněných individualistů, jejichž nároky na území budou nevýznamné a marketingově budou orientovány spíše na kvalitu sportovní výbavy; jen ojediněle přerostou z pohybové rekreace na výkonnostní sport a v jejich organizační struktuře bude převažovat komerční složka. Trend riziko se projevuje zejména u mužských adolescentů zvýšeným zájmem o outdoorové činnosti jako létání na rogalu nebo klouzavých padácích, skálolezectví, vodní motoristické sporty; v oblasti indoors je zvýšený zájem o bojové sporty. Trend socializace představuje skupina sportovních aktivit, které svým charakterem umožňují celoživotní dobu jejich vykonávání, což jsou tenis, golf, jachting nebo jezdectví. Tyto sporty si vytvářejí do jisté míry uzavřená společenství. Masovější rozšíření je limitováno nákladností výstroje a výzbroje. V této oblasti lze očekávat plošné nároky na území. Indoorové socializační trendy představují okruh pohybových aktivit importovaných z Orientu, zaměřených nikoli na výkon, ale na prožitek těla a ducha a obvykle spojených s relaxačními a rehabilitačními účinky. Dospělá populace zvýšenou měrou využívá sféru placených tělovýchovných služeb včetně placených konzultací s poradci. Vrcholem pyramidy jsou vícedenní pobyty ve specializovaných zařízeních, které nabízejí tematicky zaměřené programy včetně atraktivního výběru pohybových aktivit. 120 Územně analytické podklady hl. m. Prahy 2008\n5 SWOT - REKREACE SILNÉ STRÁNKY (stávající příznivé charakteristiky Prahy) OBECNÉ atraktivita Prahy jako turistické destinace, široká nabídka ubytovacích zařízení sloužících cestovnímu ruchu všech kategorií, mimořádné kulturní dědictví, Historické jádro Prahy, pověst Prahy jako bezpečné turistické destinace, dobrá dostupnost Prahy leteckou dopravou, ke které přispívá zvýšení kapacity letiště v Ruzyni a nízkonákladové lety, tradice sportovních zájmových organizací, jako je Sokol nebo Skaut, rozsáhlý přirozený rekreační potenciál území Prahy. PŘÍLEŽITOSTI (stávající a pravděpodobné budoucí příznivé vnější vlivy) OBECNÉ zvyšování kvality služeb v cestovním ruchu, rozvoj doprovodné infrastruktury cestovního ruchu, zájem o ubytování v Praze, možnost potenciálního nárůstu déletrvajících pobytů s jiným než čistě turistickým cílem, způsobený zvýšenou mobilitou osob v rámci EU, nárůst cestování seniorů, rozšiřování druhého bydlení vedoucí k žádoucím opakovaným návštěvám, rostoucí obliba kondičního sportování u mladé a střední generace. SPECIFICKÉ dostatečná kapacita služeb v centru Prahy pro návštěvníky města, existence multifunkčního zařízení ve Vysočanech na současné špičkové mezinárodní úrovni, územní podmínky pro vznikající velké rekreační areály pro krátkodobou rekreaci, např. na soutoku Vltavy a Berounky, tradice sportovních akcí pro jednotlivce i širokou veřejnost, často i mezinárodního charakteru, rozšiřování nabídky sportovně rekreačních příležitostí pro netradiční sportovní disciplíny. SPECIFICKÉ zájem investorů o výstavbu ubytovacích kapacit a dalších zařízení cestovního ruchu na atraktivních lokalitách. SLABÉ STRÁNKY (stávající rizikové a negativní charakteristiky Prahy) OBECNÉ nedostatečná spolupráce veřejného a soukromého sektoru v oblasti cestovního ruchu, dlouhodobě velmi malý podíl domácích návštěvníků oproti srovnatelným zahraničním turistickým destinacím, vysoká sezónnost, nedostatek příležitostí pro pohybovou rekreaci neorganizované většinové populace, omezená druhovost a nevyvážená skladba sportovních zařízení, zejména nedostatek plaveckých bazénů a absence komplexních center pohybové aktivity. SPECIFICKÉ velmi rozdílné dopady cestovního ruchu na městské části jako důsledek nerovnoměrného rozložení turistických atrakcí na území města, velké zatížení Historického jádra Prahy a centra města cestovním ruchem, úroveň některých vstupních bodů neodpovídá současným požadavkům a představám (autobusové nádraží Florenc, železniční stanice Holešovice a další), pouliční kriminalita zaměřená na turisty, která ovlivňuje renomé Prahy jako turistické destinace, nerovnoměrné rozložení ubytovacích a stravovacích zařízení na území města, nedostatečné využívání transformačních lokalit pro přeměnu také na území pro volnočasové, sportovní a rekreační aktivity občanů, nerovnoměrné rozložení sportovních a rekreačních příležitostí na území Prahy, nedostatečně vybavené rekreační zázemí centra města a sídlišť, stárnoucí vybavení velké části tradičních sportovních areálů, nedostatek cyklistických stezek oddělených od automobilové dopravy. OHROŽENÍ (stávající a pravděpodobné budoucí rizikové a negativní vnější vlivy) OBECNÁ silná konkurence jiných měst v cestovním ruchu, změna způsobu cestování může vést k zániku některých pracovních míst nebo celých profesí např. průvodci, pracovníci cestovních kanceláří, změna struktury návštěvníků s nárůstem příjmově nižších skupin a možný pohyb finančně nezajištěných návštěvníků, finanční efekty z cestovního ruchu pro vlastní rozpočet Prahy neodpovídají výnosům získaným v tomto odvětví, rozšiřující se neadresnost subjektů poskytující služby cestovního ruchu, příklady pompézních staveb pro vrcholový sport v zahraničí jako riziko pro neuváženou výstavbu naddimenzovaných diváckých arén bez perspektivy trvalé návštěvnosti. SPECIFICKÁ chátrání řady tradičních sportovišť z důvodu chybějící údržby a nedostatku finančních prostředků. Územně analytické podklady hl. m. Prahy\n6 PROBLÉMY K ŘEŠENÍ Problémy řešitelné nástroji územního plánování Chybějící centra pohybové rekreace pro široké vrstvy obyvatel na území města. Nedostatek rekreačních a sportovních ploch, zejména pro pravidelné sportování neorganizované veřejnosti. Mimo kompetenci územního plánování Nedostatečná propagace a dostupnost méně známých turistických cílů, především mimo celoměstské centrum. Špatná úroveň čistoty a pořádku, především v turisticky zatíženém centru a v dopravě. Chybějící realizace areálů krátkodobé rekreace, zejména v přímé vazbě na centrum města a na největší obytné celky (především Trojská kotlina, Rohanský ostrov, vltavské břehy). Zajištění procesu údržby, renovace a modernizace stávajících sportovišť, zejména v majetku města, městem zřizovaných organizací a organizací ČSTV. Chybějící komplexní informace o existenci a provozu sportovních zařízení pro veřejnost. Chybějící komplexní informace o ubytovacích zařízeních. Doporučení pro územní plán Vytvoření koncepce podpory vzniku center pohybové rekreace pro nejširší vrstvy obyvatel. 122 Územně analytické podklady hl. m. Prahy 2008\n7 Odkazy na jevy ÚAP (seznam jevů, které se dané kapitoly dotýkají) Číslo Název A119 Další dostupné informace A119/10 Současný stav využití území B015 Rekreační oblasti s celoročním a sezónním využitím B016 Počet staveb pro rodinou rekreaci B016/01 Počet bytů sloužících k rekreaci v neobydlených domech B017 Kapacita a kategorie ubytovacích zařízení B017/01 Počet hromadných ubytovacích zařízení B017/02 Počet hotelů B017/03 Počet lůžek B017/04 Kategorie hromadných ubytovacích zařízení Odkazy na výkresy (seznam výkresů, které se dané kapitoly dotýkají) Číslo Název 12 Současný stav využití území Indikátory (seznam indikátorů, které se dané kapitoly dotýkají) Číslo Název 58 Počet návštěvníků za rok 59 Obsazenost ubytovacích zařízení 60 Počet konferencí a kongresů nad 100 osob v hromadných ubytovacích zařízeních s mezinárodní účastí Přílohy Statistické údaje, Územně analytické podklady hlavního města Prahy, URM, 2008 Doprovodné tabulky k urbanistickým prvkům a potenciálu území, Územně analytické podklady hlavního města Prahy, URM, 2008 Reference Český statistický úřad, URL: Generel sportovních zařízení v Praze, aktualizace Sportprojekta 2002, aktualizace URM 2006 Generel sportovních zařízení ve městě Brně, Urbanismus architektura design studio, 2007 Strategický plán hl. m. Prahy, URM, 2000 Územní plán sídelního útvaru hlavního města Prahy, ÚRHMP, 1999 a ve znění platných změn a úprav Územní plán VUC Pražského regionu Územní plány obcí v přilehlé části regionu Územně analytické podklady hl. m. Prahy\n8 124 Územně analytické podklady hl. m. Prahy 2008\nÚzemně analytické podklady hl. m. Prahy 2012 153\nZeleň a rekreace 2.9 2.9 ZELEŇ A REKREACE 2.9.1 ZELEŇ Urbanistickou strukturu města vytváří nejen struktura zástavby, ale také struktura různých typů nezastavěného území, především zeleně, která může mít


Viditelnost na silnici je věcí nás všech. Svítíte správě a nosíte reflexní prvky? – AutoRevue.cz\n17. 11. 2020 | AutoRevue.cz\nS podzimem a přicházející zimou se opět probírá téma viditelnosti na silnici a svou porci osvěty nyní přidává i Asociace Záchranný kruh s kampaní Ty to zvládneš. Jízda či chůze v mlze, při silném dešti nebo v nočních hodinách jsou pro všechny účastníky silničního provozu situace se zvýšeným rizikem. Klasicky tak přichází pohled do statistik a taky pár rad.\nNapříklad u téměř čtvrtiny dopravních nehod s účastí chodce je vina na straně řidiče vozidla v důsledku omezené viditelnosti. Naopak chodec přehlédne ze stejného důvodu vozidlo ve více než deseti procentech. O správném osvětlení se dříve rozpovídali také experti z Platformy Vize 0, nedávno jsme se také podívali na používání mlhovek.\n„Ve dne snižuje správné osvětlení pravděpodobnost, že nehoda skončí jako smrtelná, o celou čtvrtinu. V noci je ale riziko nehody končící smrtí některého z jejích účastníků více než dvakrát větší než za dne. Proto správné osvětlení a respektování pravidla ´vidět a být viděn´ je zde zcela zásadní,“ zdůrazňuje Ing. Veronika Krajsová, prezidentka Asociace Záchranný kruh.\n„Špatně seřízené světlomety mohou dohled řidiče zkrátit až o 30 metrů nebo naopak až 20krát zvýšit riziko oslnění protijedoucích řidičů. Pravidelná kontrola osvětlení vozidla je proto velmi důležitá. Existuje i možnost nechat si za pár korun reflektory seřídit přímo na STK,“ připomíná nstržm. Michal Fridrich z Hasičského záchranného sboru ČR.\nDalším rozhodujícím faktorem je rychlost. Řidič by měl vědět, že schopnost bezpečně zastavit vozidlo nebo se vyhnout neosvětlené překážce v nočních hodinách výrazně klesá při rychlosti vyšší než 50 km/h. Zejména při změně použití světel z dálkových na potkávací by měl řidič snížit rychlost vozidla ke zmíněné hranici.\nJak již bylo zmíněno, svůj podíl viny na fatálních následcích dopravních nehod při snížené viditelnosti nenesou však pouze řidiči motorových vozidel. Výrazný a viditelný oděv chodců s reflexními prvky hraje v souboji s časem a odpovídající reakcí za volantem vozu zásadní roli.\nNa správnou viditelnost chodce během noci či v mlze má kromě využití reflexních prvků vliv také barva oblečení. Zatímco v případě modré barvy oděvu je chodec viděn na vzdálenost přibližně 18 metrů, v případě bílého oděvu se tato hranice viditelnosti posouvá na 55 metrů. I s touto vzdáleností se však řidič za volantem pohybuje stále pouze v rovině rozpoznaného nebezpečí bez možnosti jakékoliv reakce. Naopak oděv s reflexním materiálem posouvá viditelnost chodce až na vzdálenost 200 metrů, která dává dostatečnou dobu na adekvátní a často život zachraňující reakci za volantem.\nTémata článku: Video, Život řidiče, Bezpečnost, Policie, Nehoda, Doprava, Rady, Oděv, Platforma VIZE, Řidič, Silnice, Pavel Žíha, Veronika Krajsová, Viditelnost, Dopravní nehoda, Prvek, Osvětlení, Chodec, Karlovarský kraj, Asociace Záchranný kruh\n17. 11. 2020 23:12 Jarda Těžko říct, jestli 90% chodců na zákon kašle, ale...\n17. 11. 2020 21:59 Allamarein No vídíš. Ty se tu oháníš zákonem a 90 % chodců...\n17. 11. 2020 20:30 Jarda 1) není každého věc, jestli se chce chránit nebo...\n17. 11. 2020 19:05 Joe Doe Reflexna vesta robi zazraky - v dobe BC (Before...\n17. 11. 2020 19:00 Joe Doe Alebo take, ktore prakticky nevidis.


Quinoa v guacamole | zdravefitrecepty.cz\nQuinoa v guacamole\nPředstavuji vám zdravý a chutný salát s quinoou, který zasytí a dodá organismu množství zdraví prospěšných tuků, vitamínů a minerálů. Ať vám chutná quinoa v guacamole.\nQuinoa je nenahraditelnou potravinou pro Jihoameričany a zdravější, zároveň bezlepkovou alternativou k naší pšenici. Patří mezi nejzdravější potraviny světa a je zdrojem esenciálních aminokyselin, vlákniny i železa. Připravit ji můžete nasladko nebo naslano, čímž podpoříte své zdraví a udržíte si štíhlé tělo.\nNa guacamole si už v dávných dobách pochutnávali i samotní Aztékové, dnes je to výsada mexické kuchyně, avšak my se rádi inspirujeme vším, co je zdravé a chutné. Nejdůležitější ingrediencí guacamole je avokádo, které obsahuje nepřeberné množství vitamínů, minerálů, zdravých tuků, hodně vlákniny a přitom neobsahuje žádný cholesterol ani sodík.\nDo receptu quinoa s guacamole na obohacení chutí přidejte šťavnatý ananas, který pomáhá spalovat tuky, udělá jarní úklid ve vašich střevech a jeho účinky oceníte i při nachlazení. Nebo do salátu přidejte tropické mango - jedinečné svou vůní a chutí, které podporuje celkové zdraví člověka, redukuje hmotnost, postará se o srdce a pomáhá diabetikům.\nVyzkoušejte tento jednoduchý recept na sladko-slaný salát quinoa s guacamole, jako rychlou zdravou snídani nebo sytou večeři.\n1 rajče (nebo 5 cherry rajčat)\n1/2 HR suché quinoy (doporučuji tuto)\nkousek petrželové nati\nQuinou uvaříme v 1 hrnku vody.\nV misce rozmačkáme avokádo a přimícháme do něho šťávu z limetky, prolisovaný česnek, koření a sůl.\nSměs pořádně zamícháme a potom k ní přimícháme zbylé suroviny nakrájené nadrobno.\nSalát podáváme ihned nebo vychlazený.\nVegetariánskéSalátyBez laktózyBez vajecAvokádoQuinoaOběd a večeře bez moukyVeganské obědy a večeřeBezvaječné recepty na oběd a večeřiZdravé saláty s quinoouVegan recepty s avokádemBezlepkové recepty s quinoouZdravé vegan recepty s quinoouZdravé veganské zeleninové recepty


Doplňky na kočárky Concord | nadine\nÚvod »Doplňky na kočárky Concord\nDoplňky na kočárky Concord\nZde najdete doplňky na tyto typy kočárků\nNánožník šitý se softshellu , je teplý a nepromokavý . Po stranách jsou zipy Nánožník je vyteplený vatelínem Materiál je podobný materiálu na kočárku Barva černá Materiál : Softshell Vatelín podšívka Údržba : šetrné praní 40° C NEAVIVÁŽOVAT!\nSuper věc pro maminky : už nebude třeba rukavic vhodné i na kočárky s brzdou Složení : mokroflees vatelín kočárkovina Barvy fleesu modrá zelenkavá růžová černá\nVELKÝ KOŠÍK NA CONCORD FUSION\nUšila jsem košík na jane slalom pro jde i na concorda , do kterého i nakoupíte . Košík je veliký, na jeho dně je kapsa kam se dá vložit tvrdší karton pro zpevnění . V čele košíku je všitá kapsa na pláštěnku takže Vám nebude překážet v košíku ! Vyfotila jsem vše co jsem do košíku dala a i by se tam ještě něco vešlo samozřejmě to není na desetikilový nákup.


AMERICKÉ JARO- Jan P. Muchow & The Antagonists\n16. ročník Mezinárodního hudebního festivalu Americké jaro představí 21. října v La Fabrice projekt Jan P. Muchow and The Antagonists, ke kterému přizval výrazné osobnosti české jazzové scény Davida Dorůžku, Marcela Bártu a Štěpána Janouška. Bude to jedinečná možnost slyšet v živém provedení například skladbu „Lucky Boy“ z filmu Samotáři.\nSOUNDTRACK OF PRAGUE: WWW NEUROBEAT + VISION OF 1994\nKulturní platforma GOODGOOD a CAMP (Centrum architektury a městského plánování) vás zvou na další díl cyklu Soundtrack of Prague na kterém 15.10. vystoupí pražská kapela WWW Neurobeat. Ta zde pokřtí vinyl jejich první desky Neurobeat z roku 2006. 15 let od vydání této desky, která byla také první releasem u vydavatelství Bigg Boss. Jejich debut […]\nOperomanija, experimentální soubor věnující se nové opeře, otevře v pátek 15. října divadelní část festivalu Palm Off Fest. Litevský soubor uvede inscenaci Alfa v režii výrazné divadelní režisérky a vizuální umělkyně Dr. GoraParasit. Výrazně stylizovaná opera patří mezi nejoceňovanější dílo současné mladé generace litevských divadelníků. Mezinárodní setkání divadel střední Evropy Palm Off Fest probíhá až do 30. […]


HomeZprávyVláda počítá s přehradou Nové Heřminovy, navzdory protestu místních\n18. 5. 2022 pjk Zprávy, Zprávy ze Slezska 0\nVizualizace budoucí přehrady Nové Heřminovy\nVláda v těchto dnech jedná o snížení povodňového rizika na horním toku řeky Opavy. Materiál z dílny ministerstva zemědělství uvádí, že posílení ochrany nelze dosáhnout bez stavby přehrady Nové Heřminovy, která má být v provozu do deseti let. Místní přitom dlouhodobě stavbu odmítají. Informaci uvedl server Ekolist.\nO výstavbě přehrady se diskutuje desítky let a debata čeká i současnou vládu Petra Fialy. Vládní materiál připomíná, že letos uplyne 25 let od katastrofální povodně, kdy bylo nejvíce postiženo právě povodí horní Opavy. Po povodních byly zahájeny přípravy koncepce opatření ke snížení povodňových rizik.\nDále v něm stojí, že v případě výskytu stoleté vody se v nebezpečí v této oblasti nachází na šestnáct tisíc obyvatel a dva tisíce stavebních objektů, které doposud nejsou chráněny. V nepřijatelném riziku s přímým ohrožením zdraví a majetků je podle materiálu šest tisíc obyvatel a asi osm set objektů.\nSoubor opatření na horní Opavě je rozdělen do osmi celků. Klíčovým prvkem komplexu opatření je kromě souboru malých vodních nádrží plánovaná přehrada, která má mít objem 14,3 milionů metrů krychlových.\nProtest místních harmonogram nenaruší\nMateriál rovněž uvádí, že kvůli nesouhlasu a odmítání stavby dochází k průtahům. Místní stavbu odmítli již v roce 2008 v referendu. Obec podala námitku systémové podjatosti proti všem úředníkům na Městském úřadě v Krnově i na Krajském úřadě Moravskoslezského kraje. Ovšem vzhledem k tomu, že správní řízení je vedeno v režimu liniového zákona o urychlení výstavby infrastruktury, vláda neočekává se, že by v případě správní žaloby došlo k narušení časového harmonogramu.\nVládní materiál předpokládá, že na přelomu let 2022 a 2023 bude vydáno pravomocné rozhodnutí o umístění stavby, stavební povolení bude vydáno v roce 2025 a příprava stavebních prací začne ke konci roku 2026.\nSamotné stavbě bude muset předcházet přeložka silnice I/45. Do roku 2026 by mělo být na opatření na horní Opavě vynaloženo 2,5 miliardy korun a celkový objem peněz vynaložených do roku 2031 je odhadován na osm a půl miliardy korun.\nZdroj: Ekolist, foto: Povodí Odry


✅ Zátěžové švihadlo inSPORTline Jumpster je skvělým doplňkem do domácí posilovny a pomůckou pro udržení si kondice nebo aktivní hubnutí. Závaží je v tomto švihadle umístěno nikoliv v ručkách, jak u většiny švihadel, ale po celé délce švihadlového lana. Tím je zvýšena dynamičnost švihů a švihadlo je při rozpohybování i setrvačnější. Úchyty jsou pokryty měkkou pěnou pro pevnější a pohodlnější úchop. Švihadlo je skvělou, ale hlavně zábavnou formou jak si udržet kondici, zhubnout a v případě zátěžového švihadla rovněž posílit zápěstí a předloktí.Technický popis: pohodlné pěnové úchyty závaží po celé délce švihadlového lana možnost permanentního zkrácení lana (madla lze odšroubovat) hmotnost: 2000 g délka lanka: 270..\n✅ Švihadlo inSPORTline Jumpalu představuje skvělou cvičební pomůcku pro zlepšení celkové kondice. Pevné hliníkové rukojeti jsou vybaveny vybaveny protiskluzovým povrchem. Z rukojetí vedou kovová otočná ložiska s utahovacím šroubem. Pomocí tohoto šroubu lze pevně nastavit či průběžně měnit délku lanka. Lanko tvoří ocelové jádro, které je pokryto gumovou bužírkou a je zakončeno rovněž gumovými odnímatelnými pouzdry, díky čemuž lze švihadlo zkrátit přesně na požadovanou délku. Švihadlo inSPORTline Jumpalu je velmi rychlé, což ocení všichni výkonnostní sportovci, boxeři a další sportovci.Technický popis: nastavitelná délka lanka ocelové lanko chráněno PVC obalem otočná ložiska pro rychlejší a plynulejší švih lehké hliníkové..\n✅ Švihadlo inSPORTline Jumpow je velmi rychlé švihadlo vhodné pro dynamický trénink. Jádro švihadla tvoří ocelové lanko, které je obaleno kvalitní termoplastickou pryží. To zaručuje perfektní ohebnost při skákání, aniž by se změnil tvar nebo délka. Švihadlové lanko, libovolně nastavitelné, je ukotveno v otočných ložiscích pro maximální komfort. Madla švihadla Jumpow se od začátku do konce zužují a jsou pokryta protiskluzovou gumou, díky kterému nebude švihadlo při cvičení vyklouzávat z rukou. Rovněž skvěle odvádí pot z dlaní. Uvnitř každého madla je prostor pro válečkové závaží, které je spolu se švihadlem dodáváno (v základní hmotnosti 76 g). Díky tomu se posílí při cvičení i paže, což z něj dělá skvělou pomůcku pro boxery,..\n✅ Kožené švihadlo s ložisky inSPORTline Rolamento je stálým doplňkem gymnastiky a s jeho pomocí lze provádět mnoho druhů kondičních cvičení, tím nejčastějším jsou pak přeskoky kroužícího švihadla. Prováděním tohoto cviku dynamicky posilujete svalstvo nohou a současně rozvíjíte a posilujete činnost vnitřních orgánů, oběhového, dechového a termoregulačního systému. Tento jednoduchý, ale maximálně efektivní cvik Vás nutí k pravidelnému rytmu dýchání a výrazně přispívá k zlepšení kloubní pohyblivosti. Ručky švihadla inSPORTline Rolamento jsou vyrobeny z měkké ergonomicky tvarované pěny a lano švihadla je z pravé kůže. Toto lano je uchyceno v ložisku umístěném uvnitř rukojeti a zajišťuje perfektně hladký pohyb při přeskocích. Z..\n✅ Švihadlo inSPORTline Jumpkamu představuje skvělou cvičební pomůcku pro zlepšení celkové kondice. Lehké ergonomicky tvarované rukojeti jsou pokryté příjemným měkkým materiálem. Z rukojetí vedou kovová otočná ložiska s utahovacím šroubem. Pomocí tohoto šroubu lze pevně nastavit či průběžně měnit délku lanka. Lanko tvoří ocelové jádro, které je pokryto gumovou bužírkou a je zakončeno rovněž gumovými odnímatelnými pouzdry, díky čemuž lze švihadlo zkrátit přesně na požadovanou délku. Švihadlo inSPORTline Jumpkamu je velmi rychlé, což ocení všichni výkonnostní sportovci, boxeři a další sportovci.Technický popis: nastavitelná délka lanka ocelové lanko chráněno PVC obalem otočná ložiska pro rychlejší a plynulejší švih pohodlné..\n✅ Kožené švihadlo Spartan je klasickým cvičebním doplňkem a s jeho pomocí lze provádět mnoho druhů kondičních cvičení, tím nejčastějším jsou pak přeskoky kroužícího švihadla. Prováděním tohoto cviku dynamicky posilujete svalstvo nohou a současně rozvíjíte a posilujete činnost vnitřních orgánů, oběhového, dechového a termoregulačního systému. Tento jednoduchý, ale maximálně efektivní cvik Vás nutí k pravidelnému rytmu dýchání a přispívá k zlepšení kloubní pohyblivosti. Madla švihadla jsou vyrobeny z měkké pěny a lano švihadla je z kůže. Je tak zaručeno bez problémové používání a dlouhá životnost. Lanko je navíc umístěno v ložisku integrovaném uvnitř rukojeti a zajišťuje perfektně hladký pohyb při přeskocích. Technický..\n✅ Švihadlo inSPORTline Jumpfix se zátěží je výborným doplňkem domácí gymnastiky. Pomoci něj lze provádět mnoho druhů kondičních cvičení, tím nejčastějším jsou pak přeskoky kroužícího švihadla. Prováděním tohoto cviku dynamicky posilujete svalstvo nohou ale i rukou a současně rozvíjíte a posilujete činnost vnitřních orgánů, oběhového, dechového a termoregulačního systému. Tento jednoduchý, ale maximálně efektivní cvik Vás nutí k pravidelnému rytmu dýchání, a výrazně přispívá k zlepšení kloubní pohyblivosti. Jeho zátěžové ručky jsou vyrobeny z kvalitního PVC a obsahují závaží o hmotnosti 265 gramů. Celková pevná délka švihadla je 315 cm.Technický popis: pevné ručky se zátěží 2x265 g materiál madel: PVC celková..\n✅ Nastavitelné švihadlo inSPORTline JR7001 je stálým doplňkem gymnastiky a s jeho pomocí lze provádět mnoho druhů kondičních cvičení. Tím nejčastějším jsou pak přeskoky kroužícího švihadla. Prováděním tohoto cviku dynamicky posilujete svalstvo nohou a současně rozvíjíte a posilujete činnost vnitřních orgánů, oběhového, dechového a termoregulačního systému. Tento jednoduchý, ale maximálně efektivní cvik Vás nutí k pravidelnému rytmu dýchání a výrazně přispívá ke zlepšení kloubní pohyblivosti. Jeho velikost je libovolně nastavitelná, a proto je vhodné pro děti i dospělé, malé i vysoké.Technický popis: švihadlo pro všestranné kondiční cvičení, posilování dýchání a činnosti kloubů zajišťuje ideálně hladký pohyb při..\n✅ Švihadlo inSPORTline JR5315 je skvělým doplňkem gymnastiky a s jeho pomocí lze provádět mnoho druhů kondičních cvičení, tím nejčastějším jsou pak přeskoky kroužícího švihadla. Prováděním tohoto cviku dynamicky posilujete svalstvo nohou a současně rozvíjíte a posilujete činnost vnitřních orgánů, oběhového, dechového a termoregulačního systému. Tento jednoduchý, ale maximálně efektivní cvik Vás nutí k pravidelnému rytmu dýchání, a výrazně přispívá k zlepšení kloubní pohyblivosti. Ručky švihadla inSPORTline JR5315 jsou ergonomicky tvarované a lano švihadla je vyrobeno z PVC.Technický popis: švihadlo pro všestranné kondiční cvičení, posilování dýchání a činnosti kloubů ručky ergonomicky tvarované lano z PVC zajišťuje ideálně..\n✅ Regulovatelná délka lanka - jednoduše a rychle lze přizpůsobit délku lanka švihadla. Rychlost - švihadlo, které svou konstrukci umožňuje cvičit s vysokou intenzitou ( rychlostí). Detailní popis: - délka lana: 290 cm - průměr lana: 2.8 mm - ocelové lano potažené plastem - regulace délky lana - rotační koncovky zamezují zamotání švihadla - délka rukojeti: 16 cm..\nTunturi Jump rope Steel\n✅ Tunturi Jumprope Steel. Švihadlo s ocelovým lankem kryté PVC. Jednoduše stavitelná délka až do 300 cm Barva: černá..\nŠvihadla 5 (100%) 25 x hodnotené\nKategorie produktů Svihadla obsahuje 13 záznamů.


Česko jako exportní ekonomika? Dovolte, abych se zasmál - Bloc\nČesko jako exportní ekonomika? Dovolte, abych se zasmál\nNázory na to, co by se mělo a co nemělo dělat, vycházejí – či by měly vycházet – z toho, že dobře známe současný stav. Česko je exportní ekonomika: toto je bráno jako axiom, tedy jako tvrzení, které se předem pokládá za platné a tudíž se nedokazuje. Z daného axiomu se pak vychází: jsme exportní ekonomika, a proto musíme dělat to a ono. Jenomže Česko žádná exportní ekonomika není.\nExportér je Německo, ne my – a není to slovíčkaření\nZ přísně statistického pohledu, tedy kdy nezkoumáme charakter tzv. českého exportu, skutečně významným exportérem jsme. „Vyvážíme“ měsíčně za 250-300 miliard korun, říkají statistiky, okolo 70% celého hrubého domácího produktu dělá tento „export“.\nCo je to přesně onen zbožňovaný export?\nExportem je, když česká firma, například Linet, něco vymyslí, vynalezne, vyrobí (a není až zase tak strašně podstatné, jestli to nechá vyrobit u nás nebo jinde, či část u nás a část jinde), z české centrály to zobchoduje a prodá do světa.\nExportem je, když korejská firma, jako například Hyundai, u nás zadá výrobu či montáž výrobků, tedy přiveze komponenty (některé ze zahraničí, některé vyrobí i u nás), nechá smontovat, hotové výrobky si odveze a prodá je na těch trzích, kde uzná za vhodné.\nAno, formálně, z pohledu čistě finančního, tak jak se objeví v makroekonomické bilanci, je obojí export. Dovolím si však tvrdit, že skutečný export je pouze to první, zatímco to druhé je pouze zadání výroby či asemblace do jiného státu, exportem není. A není to slovíčkaření – mezi exportem a „exportem“ totiž je zásadní rozdíl v dopadu na ekonomiku státu, na příjem státu, jednotlivců i podnikatelů, v dopadu na životní úroveň, na strukturu zaměstnanosti, na stabilitu ekonomiky a na leccos dalšího.\nŠkoda vs Linet: 100 : 1\nJaké jsou proporce mezi skutečnými exportéry a zadavateli výroby? Tristní. Mezi velkými firmami nalezneme skutečných exportérů (á la Linet) jen několik, a nepatří mezi giganty. Zadavatelé výroby naopak patří mezi největší firmy u nás vůbec. Lze to snadno dovodit čísly, ze seznamu největších 50 „českých“ společností dle tržeb (příklady, ne vše):\npořadí firma tržby v mld Kč\n1. Škoda 252\n5. Foxconn 102\n7. Hyundai 69,6\n12. Barum 47,9\n18. TPSA 39,7 (= Toyota Peugeot v Kolíně)\n21. ArcelorMittal 34,4\n25. PCA Logistika 32 (= opět Toyota Peugeot, za 2010)\n30. Panasonic 28,5\n41. Bosch Diesel 17,3\nV tomto seznamu se neobjevila ani jedna firma, kterou lze označit za skutečného českého exportéra. Zmíněný Linet, který je mezi skutečnými českými exportéry obrem, má tržby okolo 2 miliard korun – je stokrát menší než Škodovka. Další skvělý čistě český exportér, brněnský Tescan (elektronové mikroskopy) utržil 659 miliónů. Najdeme možná ještě pár dalších – je tu brněnská ALTA s tržbami okolo 7 miliard korun, tedy velmi mnoho, není ale zřejmé, kolik z toho je přeobchodování a kolik je výroba, určitě se najde řada „čistých“ exportérů s tržbami v řádech stovek miliónů. Ale porovnáváme-li velikost skutečného exportu se zadavateli výroby, dojdeme k rozdílu v rozměru jednoho řádu či více. Z oněch řekněme 70% českého HDP, který je tvořen tzv. exportem, tedy připadá možná 63% na export fiktivní, tedy jen na zadání výroby a odebrání hotového výrobku zpět, a 7% na export skutečný. Rázem je obrázek o české „exportní“ ekonomice úplně jiný.\n(Poznámka: uvedená čísla jsou odhady, neboť dostupné údaje o struktuře exportu naprosto chybějí, nicméně u rozhodujících společností, ať už zadavatelů výroby či čistých exportérů se dá určit velmi snadno, kam patří a údaje o jejich tržbách k dispozici jsou. O čem informace chybějí, je ta „drobotina dole“, velké množství firem, ale s malými tržbami).\nV čem spočívá bolestný rozdíl?\nZa prvé, zadavatel výroby na rozdíl od čistého exportéra u nás, tedy v zemi, odkud exportuje, nerealizuje zisk. Zisk ve skutečnosti vytváří jen v mateřské zemi: jaký „zisk“ může mít montovna aut u Kolína, když prodává výrobky matce za ceny, jaké určí matka? Akorát takový, aby firma mohla „dýchat“, platit zaměstnance, energie a komponenty (bavíme se o zisku z exportovaných produktů, ne z prodeje na domácím trhu). Realizace zisku je samozřejmě zásadní věc: ze zisku se platí daň, příjemci zisku utrácejí. Jak důležitý tento faktor je, vidíme například na zemědělských producentech: takový Vietnam je druhý největší „exportér“ kávy na světě – ve skutečnosti ovšem světoví obchodníci s kávou zadávají výrobu (vypěstování) kávy do Vietnamu místním farmářům, od kterých ji vykupují za nejnižší možné ceny, právě takové, aby farmáři přežili a mohli pěstovat i příští rok, ale nikoli o cent vyšší, protože to by se pak třeba vzmohli a sami založili kávové exportní společnosti. V praxi to znamená, že cena kávových zrn vzroste mezi nákupem od farmáře až k prodeji koncovému zákazníkovi cca o 1000%, tedy desetkrát, jinými slovy prvovýrobce, onen slavný exportér, dostává sto korun a zbytek přeprodejního a prodejního řetězce 900. Za oněch sto korun si náš slavný exportér smí zničit krajinu – tak jako my si smíme zničit krajinu fabrikami u Nošovic, Kolína, Boleslavi a jinde.\nZa druhé, čistý exportér si drží klíčové kompetence, zadavateli zůstává pouze výroba (a nezřídka jen montáž!). Co klíčové kompetence znamenají a proč jsou důležité? Protože jsou to nejkvalitnější, nejnáročnější a také nejlépe placená pracovní místa: vrcholový management, obchod, marketing, produktový vývoj a mnoho dalšího. Jsou to místa s nejvyšší přidanou hodnotou (vlastně stoprocentní, neboť hodnotou je pouze duševní práce těchto lidí). Tito lidé jsou bohatí, platí velmi vysoké daně a živí ve své zemi ty občany, kteří nemají štěstí si sáhnout na dobře placené džoby – přesto, že „produkt“, se kterým obchodují a za který jsou placen, je vyráběn například u nás.\nNejde ale jen o finance. Tito lidé jsou ekonomickou silou, která dále pohání ekonomiku země (typicky Německa): mají zkušenosti a dovednosti, které jim umožní snadno budovat další úspěšné globální společnosti, skutečné exportéry, zatímco u nás tyto dovednosti chybějí, a těch několik českých hrdinů, místních čistých exportérů, shání špičkové lidi na potřebná místa nesmírně těžko – často takoví ani neexistují a firma tím v zejména zahraniční expanzi velmi trpí. Tuto situaci čeští podnikatelé, kteří zkoušejí expandovat do zahraničí (tedy „skutečně exportovat“), velmi dobře znají a každému potvrdí, že největší problém není výrobek, cena, byrokratické překážky či podobně, ale špičkoví lidé schopní zahraniční expanzi vést.\nZa třetí, čistý exportér je zárukou dlouhodobé stability, zadavatel výroby je pouze „zárukou“ riskantní, nepředvídatelné budoucnosti. Čistý domácí exportér – kupříkladu už zmiňovaný Linet – si vybudoval doma základnu klíčových lidí a dovedností, a to se nikdy nezmění, pokud bude firma žít (a zůstane v domácích rukou); může samozřejmě usoudit, že je lepší vyrábět v Číně, nebo že je to dokonce nutné, aby firma přežila. Ale stále to hlavní zůstane doma a, jak jsem už uvedl, zůstane zde realizace zisku. Zadavatel výroby má naopak naprostou volnost v rozhodování, kam svou výrobu zadá: to, že momentálně jsme pro německé zadavatele dobrým partnerem, se může poměrně rychle změnit, a ostatně se to už i mění, známe řadu příkladů, kdy firmy z Česka stěhují své výrobny ještě o kousek na východ. Ono k tomu totiž mnoho nechybí: stačí, aby taková Ukrajina s 46 mil. obyvateli se politicky a stabilizovala, trochu demokratizovala a začalo tam platit standardní právo, a kdyby domácí politická špička rozhodla o masivní dotační podpoře zahraničních investic (tak, jako to kdysi udělala Zemanova vláda u nás), viděli bychom velmi rychle, jak se umí dát česká montovna u Kolína na pochod a odkráčet směr východ.\nJe zde potřeba spravedlivě říci, že situace není jen černá a bílá, neboť každá firma je jiná. Jsou zde skutečně typické montovny a robotárny, které jsou možná (zejména po započtení masivní státní investiční podpory) pro českou ekonomiku i mínusem. Jsou tu pak fabriky – na prvním místě z gigantů je určitě Škoda Auto – které sem přesouvají i určitou část klíčových kompetencí a náročných pracovních míst, a které se snaží o vytvoření „ekosystému“ místních třetích (3rd party) dodavatelů. Kromě Škodovky jich ale mezi těmi velkými už moc není. A jistě si lze představit i nějakého čistého českého exportéra, který rovněž výraznou přidanou hodnotou neoplývá, například pouze za cenu velké energetické náročnosti a zátěže na životní prostředí zpracuje surovinu a odešle ji zpět.\nNo dobře, tak to prostě je. Nebo se dá něco dělat?\nMůžeme si povzdechnout, že holt tak je to poskládané, že jsme se v listopadu 1989 probudili do kapitalistického světa jako chudý příbuzný a holt se nešlo vyhnout tomu, abychom se plantáží či montovnou Německa nestali. To zčásti pravda je, zčásti se tomu dalo zabránit, ale teď je samozřejmě každý mudrcem a ví přesně, co se před 22 lety mělo dělat.\nJsme však v roce 2012, jakýsi kus cesty jsme ušli, mladí umějí jazyky a nebojí se – prostředí pro růst domácích šampiónů není tak hrozné jako v roce 1989. Co se tedy má stát, abychom se dočkali nejen dalších Linetů a Tescanů, ale i třeba českého VW?\nZa prvé, stát by měl – když máme jeden z nejbáječnějších statistických úřadů na světě s rozpočtem dvě a půl miliardy korun – zjistit a dát veřejně k dispozici data o významu a výnosu jak „čistých exportérů“, tak zadavatelů výroby. Především to samozřejmě platí o firmách, které byly příjemcem státní dotace či jiné podpory (i nefinanční), ať šlo o korunu nebo miliardu – aby bylo vidět, jaký je skutečný přínos (je-li vůbec jaký) podniků nejrůznějšího druhu, od montoven až po firmy s vysokou přidanou hodnotou.\nZa druhé, po prozkoumání těchto údajů by měl stát přistupovat k jakékoli své podpůrné činnosti velmi obezřetně a s ohledem na „profit země“, pokud to lze takto říci. A opět nikoli jen s ohledem na hrubá velká čísla typu „3000 nových pracovních míst“, ale s ohledem na stabilitu ekonomiky (tj. aby nešlo o místa, která mohou odplynout pomalu ze dne na den, aniž máme možnost s tím cokoli dělat), na výši výnosu pro stát.\nZa třetí, vedle konkrétní podpory pro konkrétní firmy a konkrétní případy musí stát vytvářet prvotní podmínky pro to, abychom se stali více zemí čistých exportérů a méně zemí zadávané výroby. Jestli něco můžeme opsat od Němců „i s chlupama“, tak právě toto – se svou pověstnou pečlivostí a důkladností mají vytvořený systém od prvotního vzdělávání až k aplikovanému v oborech, které jsou pro ně typické a v nichž vynikají, přes velké množství institucí všeho druhu, které školí, informují a pomáhají odstraňovat bariéry, přes samozřejmě silnou pomoc zahraničnímu obchodu snad v každé zemi světa (obchodní komory atd.).\nCizí peníze nejsou sprostá věc\nChápu, že podnikání s využitím cizích peněz (ať už je to dotace, jiná podpora, investice) nemá v domácím prostředí dobrý zvuk. Je to dáno jednak silně medializovanými zprávami o korupci z veřejných peněz, jednak dosti zjednodušeným dojmem, že podnikání se buď musí uživit samo, nebo pokud ne, je to nesmysl a nemá vůbec vzniknout. Pravda ale je o dost složitější.\nV globalizovaném světě – tedy v takovém, kde úspěšný nápad může být rychle ukraden, zkopírován a zprovozněn kdekoli jinde na světě – je podnikání jen z vydělaných peněz rizikové. Tedy metoda, kdy podnikám v maličkém, něco vydělám, rozšířím výrobu, něco zase vydělám, zase rozšířím výrobu atd. Tohle šlo ještě za Bati, ale dnes ne (jsou výjimky, ale je jich málo!). Zkuste to, a za dva roky vám někdo „oblízne mozek“, udělá totéž jinde, získá na to peníze, expanduje do světa a za deset let, kdy vy budete s originálním nápadem konečně připraveni (finančně) na světovou expanzi, zjistíte, že svět už je obsazený konkurentem-kopírovačem a vy budete horko těžko bránit domácí trh, protože i na ten on už má nabroušené zuby.\nDruhý případ pak je ten, kdy nápad nelze bez investice vůbec realizovat – je například potřeba postavit továrnu se specializovanými stroji, kdy skutečně vyžaduje velmi rozsáhlý a drahý vývoj (např. v biotechnologiích či medicíně).\nTřetí případ pak je ten, kdy nápad je úzce spojen s časem – což je skoro vždy. Externí peníze působí jako akcelerátor, jako velmi silný akcelerátor, které uvedou produkt na trh v tom pravém čase, nikoli o pět let později.\nCo zmůžou externí peníze orchestrované státem, ukazuje krásně jeden z nejvýznamnějších historických příkladů, v soutěžení Anglie a Německa po druhé světové válce v oblasti automobilismu (ale i v jiných průmyslových odvětvích). Po válce byly obě země víceméně stejně zbídačené – Německo zničené, Anglie zase zchudlá obrovskými válečnými výdaji a zadlužená u USA – přesto konkrétně v automobilech dominovaly anglické automobilky nad německými. Příběh vzestupu Německa a jeho dominance v průmyslových oborech (automobily jsou opět typické) je pouze příběhem dobře zorchestrovaných masivních státních investic, v podstatě zavedením jakési „centrálně plánované a centrálně financované kapitalistické ekonomiky“, jakkoli tato věta zní bizarně. Ale není nepravdivá – banky, jako byla Deutsche Bank či Dresdner Bank byly zásadními hybateli poválečného rozvoje, kdy navíc bylo z centra určeno, že zde nebude třicet pidiautomobilek navzájem si konkurujících a podfinancovaných, ale dvě-tři velkofirmy. A jak řekli, tak i udělali. Přesto, že němečtí průmysloví giganti vystupují jako sebevědomé soukromé firmy, vždy u nich existoval a existuje úzký vztah se státem, kdy tyto podniky nejdou proti státu a stát nejde proti nim. Někdy je potvrzen i formálně, například „zlatou akcií“ státu, spolkové země nebo města, někdy i větším podílem – typický je příklad Volkswagenu, nejúspěšnější automobilky na světě, která ale je vlastně po celou dobu polostátní firmou (s nemalým podílem spolkové země, ve které působí centrála firmy). V Anglii naopak ponechali vše „férové“ volné soutěži a volnému trhu bez podpor, a dočkali se velkého pádu britského průmyslu, kdysi nejsilnějšího na světě, který s německým dnes soupeřit vůbec nedovede.\nStátní podpora je samozřejmě věcí, se kterou se musí zacházet jako s malovaným vajíčkem – jen s citlivou péčí přinese plody, stačí drobné chyby a vejce se rozbije. Jsou k tomu potřeba špičkoví, kompetentní lidé a perfektní informace – například o tom, který druh státní podpory v minulosti měl návratnost a který byl naopak omylem. V Německu se formulováním a zkoumáním této „státní hospodářské politiky“ zabývají tisíce lidí v různých institutech a na špičkových univerzitách, proto mohou jít najisto a nedělat chyby. U nás se veškerá debata redukuje jen na to, že jedna strana říká, že stát má být co nejmenší a do ničeho se neplést, druhá pak jen škrtá a redukuje, a třetí zase přemýšlí o tom, jak nasypat (pardon: naslibovat) co nejvíce peněz voličům, aby do urny padaly ty správné hlasy. Něco jako „česká hospodářská politika“ neexistuje, neboť Václav Klaus nám kdysi sdělil, že jí není potřeba, protože neviditelná ruka trhu to zařídí – a tato teze rezonuje i nadále ve všech stranách, v pravicových a dokonce i v levicových. Žádné z nich skutečně propracovanou hospodářskou politiku nemají, a liší se pouze v tom, že jedny chtějí přesouvat od bohatých k chudým méně a ty druhé více. A pokud se toto nezmění, budeme i nadále zemí, do které se zadává výroba, namísto abychom byli zemí sebevědomých exportérů.\ntéma: Bloc.cz - 23.08.2012\nKomentáře ke článku celkem: 47\nLinet v Holandsku Radek 23. 08. 2012 17:16\nRE:RE: Linet v Holandsku kája 27. 08. 2012 11:26\nRE:RE: Linet v Holandsku thr 27. 08. 2012 13:06\nRE:RE: Linet v Holandsku Jiho 30. 08. 2012 09:32\nmožná je to dneska tím vedrem bobr 23. 08. 2012 18:23\nRE:RE: možná je to dneska tím vedrem bobr 23. 08. 2012 18:25\nRE:RE: možná je to dneska tím vedrem Jiří Hlavenka 23. 08. 2012 19:44\nRE:RE: možná je to dneska tím vedrem bobr 23. 08. 2012 21:12\nRE:RE: možná je to dneska tím vedrem thr 26. 08. 2012 18:19\nRE:RE: možná je to dneska tím vedrem Jiří Hlavenka 26. 08. 2012 20:57\nRE:RE: možná je to dneska tím vedrem thr 27. 08. 2012 08:46\nČeský export pedro 27. 08. 2012 13:41\nRE:RE: Český export Jiho 30. 08. 2012 09:44\nRE:RE: Český export pedro 30. 08. 2012 12:18\nRE:RE: Český export Jiho 30. 08. 2012 12:58\nSouhrnně Jiří Hlavenka 30. 08. 2012 10:05\nRE:RE: Souhrnně Jiho 30. 08. 2012 11:11\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka,Jiří Hlavenka 30. 08. 2012 14:56\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 30. 08. 2012 17:33\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 30. 08. 2012 18:10\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiho 30. 08. 2012 19:44\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 31. 08. 2012 12:53\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 31. 08. 2012 12:42\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 30. 08. 2012 17:41\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 30. 08. 2012 18:12\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 31. 08. 2012 12:50\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 02. 09. 2012 20:50\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 03. 09. 2012 10:09\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 03. 09. 2012 10:48\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 03. 09. 2012 17:27\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 03. 09. 2012 18:00\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 04. 09. 2012 19:24\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 04. 09. 2012 23:38\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 05. 09. 2012 14:03\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně Jiří Hlavenka 05. 09. 2012 15:05\nRE:RE: Souhrnně,RE: Souhrnně pedro 05. 09. 2012 19:26\nRE:RE: Souhrnně pedro 30. 08. 2012 13:06\nRE:RE: Souhrnně thr 31. 08. 2012 14:31\nRE:RE: Souhrnně pedro 31. 08. 2012 17:46\nDan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna Kral 31. 08. 2012 15:08\nRE:RE: Dan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna Jiho 31. 08. 2012 18:42\nRE:RE: Dan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna Jiří Hlavenka 02. 09. 2012 21:11\nRE:RE: Dan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna thr 04. 09. 2012 11:43\nRE:RE: Dan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna Jiří Hlavenka 04. 09. 2012 12:09\nRE:RE: Dan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna pedro 04. 09. 2012 19:54\nRE:RE: Dan z prijmu pravnickych osob je zanedbatelna pedro 04. 09. 2012 19:59\nA v kolika těch opovrhovaných "montovnách" jste kdo byli? Luboš 05. 09. 2012 20:55


Vinylová podlaha Arbiton Liberal - Dub Yakima CL110 | LaSamba.cz\nID: 12543 značka Arbiton kolekce Arbiton Liberal\nVinylová podlaha Arbiton Liberal s dekorem přírodního dubového prkna. více informací\n846 Kč/m² vč. DPH\nPlocha v balení [m²]: 2.235 m²\nKolekce: Arbiton Liberal\nRozměr [mm]: 1220 x 229 x 4,5 mm\nPlovoucí vinylová podlaha Arbiton z kolekce Liberal s dekorem přírodního dubu, je vhodná do bytů, domů a komerčních prostor s nízkou zátěží. Vynikne v moderním i klasickém interiéru, kterému dodá útulnost. Oceníte ji, pokud chcete interiér laděný do přírodních odstínů. Podlaha je vyráběna pomocí nejnovějších technologií, což zaručuje kvalitu a krasný vzhled. Navíc je vinyl 100% bez ftalátů a škodlivých změkčovadel.\nVinyl Dub Yakima má mikro v-spáru po všech stranách lamely, což jí dodá po položení vzhled dřevěného prkna, ale drážka je decentní. Celková tloušťka lamely je 4,5 mm, z toho nášlapná vrstva je 0,3 mm. Výhodou vinylové podlahy je její protiskluznost R9, tlumení kročejového hluku a 100% vodě odolnost.\nDíky své povrchové úpravě je tento vinyl odolný a snadný na údržbu. Užitná třída 23/31 zaručuje odolnost podlahy při jejím používání v domácnostech a komerčních prostorách s nízkou zátěží. Pokládka jednotlivých lamel je díky click systému Valinge velmi snadná a rychlá, tak se jí nebojte.\nnad 30000 Kč 3 %\nnad 40000 Kč 4 %\nnad 60000 Kč 6 %\nnad 65000 Kč 7 %\nnad 70000 Kč 7.5 %\nnad 75000 Kč 8 %\nnad 80000 Kč 8.5 %