Estònia – Informacio turistica i guia de viatge d’ Estonia – Viajeros Online\nEstònia – Informacio turistica i guia de viatge d’ Estonia\nEstònia està situada a vores del Mar Bàltic, al sud del Trinxeraire de Finlàndia. La "Reina del Báltico" ofereix una infinitat d’atractius turístics, un ampli ventall de possibilitats per a l’oci i la diversió. Compta amb un bonic patrimoni natural en què es succeeixen paratges i parcs naturals esquitxats de fiords, boscos i llacs. Estònia també conserva nombrosa aldees medievals poblades d’edificis d’interès històric artístic, on es pot gaudir de la forma de vida d’antany. Tampoc no cal oblidar les seves illes misterioses, entre les quals destaquen les de Saaremaa i Hiiumaa. Tallinn, la capital del país, és el centre comercial i financer d’Estònia i s’ha convertit en un dels escenaris culturals més internacionals del Báltico. <?xml:namespace prefix = o>\nVa aparèixer els anys 1880 com la bandera d’associació d’estudiants universitaris estonians de la Universitat de Tratu i va ser consagrada el 4 de juny de 1884. Posteriorment la bandera es va vincular amb el nacionalisme estonià i va ser utilitzada com a bandera nacional quan Estònia es va declarar independent el 24 de febrer de 1918, adoptant-se formalment la bandera el 21 de novembre de 1918.\nArran de la invasió per part de la Unió Soviètica el juny de 1940 es va prohibir l’ús de la bandera. El 27 de juliol de 1940 va ser reemplaçada per la bandera de la República Soviètica Socialista d’Estònia.\nDurant l’ocupació alemanya (1941-1944), la bandera va ser acceptada com la bandera de l’ètnia estoniana, però no com bandera nacional. Després de la retirar l’alemanya, la bandera estoniana va ser hissada novament, però el 22 de setembre, va reaparèixer la bandera vermella i poc temps després la bandera tricolor estoniana va ser retirada.\nLa bandera va estar prohibida fins als dies de la perestroika, al final de la dècada dels anys 1980, fins que, el 24 de febrer de 1989, la bandera blava-negra-blanca va flamejar novament en la Torre Pikk Hermann a Tallinn. Va ser novament declarada com la bandera nacional el 7 d’agost de 1990, poc més d’un any després que Estònia recuperés la seva independència.\nL’extensió d’Estònia és de 45.227 km², similar a la dels Països Baixos però amb una població (1.4 milions) deu vegades menors.\nEstònia està situada a vores del Mar Báltico, al sud del Trinxeraire de Finlàndia. Limita amb Rússia a l’est i amb Letònia al sud i posseeix una bonica costa escarpada. Compta amb una àrea de 45.000 quilòmetres quadrats i com la resta de països del Báltico el seu territori és predominantment pla. Hi ha unes 800 illes en els seus mars, entre les més grans es troba les de de Saaremaa i Hiiumaa. En el territori hi ha 1.400 llacs, entre ells es troba el Peipus, en la frontera amb Rússia, considerat el quart llac més gran d’Europa encara que només té quinze metres de profunditat. La seva capital, Tallinn, es localitza en la costa nord. Potser el fenomen geològic més important del país és el trucat "Espurna del Báltico". Es tracta de terraplens de pedra calcària que s’estenen en una superfície de 1200 quilòmetres des d’Öland a Suècia fins a la vora sud-oest del Llac Ladoga a Rússia. El paisatge que es gaudeix en aquest lloc està format per impressionants penya-segats que tallen la seva costa i per terrasses multicolors creades cadascuna d’elles fa més de 60 milions d’anys.\nClima nòrdic, d’hiverns freds, en què els mesos ideals per viatjar van del maig al setembre (de 12 a 22 graus centígrads). Juliol i agost són tempestuosos, sent els més agradables juny i setembre. Durant l’estiu les aigües de la costa gaudeixen d’una agradable temperatura, entre els 16 i els 21 graus centígrads. A l’hivern, del novembre al març, la temperatura rarament sobrepassa els quatre graus centígrads i en la majoria de les regions el gel és una constant\nUn terç de la població és d’origen rus, 49.000 ucraïnesos-molts dels quals retenen la seva llengua materna-, 28.000 bielorussos, 17.000 finlandesos, 2.200 lituans, 2000 letons, 1200 chuvash (ètnia procedent de Chuvashia, a l’est de Moscou, al costat del Volga), 4.000 tàrtars i un reduït nombre de romanís i suecs.\nLa llengua oficial del país és l’estonià, escrit en caràcters llatins, sent el rus la segona llengua més parlada, com a resultat de la perdurable vigilància del vell imperi i la seva obligatorietat com a llengua d’instrucció en totes les escoles estonianes fins a dates recents. Nombroses persones parlen també anglès, finlandès i alemany.\nEstònia es regeix pel sistema republicà de govern, amb un president escollit per quatre anys pel parlament unicameral. El govern o Poder Executiu és exercit pel primer ministre, designat pel president, juntament amb uns altres 14 secretaris d’estat.\nEl Poder Legislatiu s’està radicat en el Riigikogu o Assemblea d’Estat, composta per 101 membres escollits a partir del sistema proporcional. Els seus integrants són escollits per un període de quatre anys. Per part seva, el Poder Judicial està compostos per tribunals de primera i segona instància, damunt dels quals es troba la Riigikohus o Tall Nacional, amb 19 membres vitalicis escollits pel Parlament a proposta del President.\nEstònia s’ha convertit en un dels primers països amb vot electrònic, tant per a les eleccions presidencials com per a les parlamentàries\nTallinn, la capital, té una població de 396.400 habitants, cosa que equival al 29,3 de la població total del país.\nTartu (101.300 habitants)\nNarva (67.400 habitants)\nKohtla-Järve (46.300 habitants)\nPärnu (44.600 habitants)\nEstònia és un dels països més seculars d’Europa: només un 23% és creient, la gran majoria luterana, encara que existeixen ortodoxos en la minoria russa. Només una minoria d’estoniana professa una creença religiosa, tanmateix la religió és un dels elements culturals que generen conflicte entre els estonians. Avui dia existeixen nombroses sectes i organitzacions religioses que tenen les seves seus al país.\nEstònia ha estat poblada per la branca estoniana del grup finougrio des de la prehistòria.\nCreuades Germàniques. Pobles eslaus i escandinaus van arribar al territori en els segles VIII i XII, però la més gran influència va arribar amb els germànics en el segle XII, convertint i conquerint la regió. Així, es va establir l’Ordre dels Cavallers de l’Espada, que va ser després sotmesa a l’Ordre teutònica que va governar posteriorment en el segle XIII la part aquest del Báltico.\nBaix el poder Rus i Suec. En el segle XVI, el poder suec va augmentar a Estònia. La reforma va afectar el país considerant-se protestant en el segle XVII. En el segle XVIII, sota el regnat de Pedro el Gran, l’Imperi Rus es va apoderar d’Estònia. El sentiment nacionalista estonià va augmentar a causa del govern repressiu que establia Moscou i el dur control econòmic dels terratinents germànics.\nIndependència. El nacionalisme d’Estònia va declarar la independència en 1918, després que els soviètics abandonessin la regió del bàltic. Després de la rendició alemanya els bolxevics van tractar d’apoderar-se novament dels estats bàltics.\nGovern Rus i II Guerra Mundial. L’Est d’Europa es va dividir en dues zones d’influència durant la II Guerra Mundial, els estats bàltics van quedar del costat de Rússia. Durant l’època de Stalin es va nacionalitzar l’agricultura i la indústria. El nivell de vida d’Estònia va pujar però van sorgir diversos problemes socials arran de la immigració russa pels llocs de treball en les indústries.\nNova Independència. En la dècada dels 80 els estudiants es van aixecar contra el règim soviètic i va sorgir un sentiment nacional més fort. Així, es va crear un front popular estonià que demanava una autonomia, democràcia i reducció de la immigració. La Perestroica va portar una autonomia econòmica per a les repúbliques d’Estònia, Lituània i Letònia. En la dècada dels 90 Estònia va seguir el model lituà de declarar-se ella mateixa independent, cosa que, després de negociar-se, es va convertir en definitiu el 1991. El 1992 va tenir les seves primeres eleccions democràtiques i nomenant-se President a Lennart Mery.\nLes principals festes nacionals són: 1 de Gener (Any Nou) 24 de Desembre (Dia de la independència), Setmana Santa, 1 de Maig, 23 i 24 de Juny (Dia de la Victoria i Sant Joan), 25 i 26 de Desembre (Dia de l’Aguinaldo).\nEstònia compta amb un interessant calendari festiu. Durant l’any es succeeixen festivals i festivitats que es celebren amb gran participació popular, especialment durant l’època estival. Els principals esdeveniments festius són el Festival Nacional de la Cançó, les festes estiuenques i el Festival de Folk del Báltico. El Festival Nacional de la Cançó es celebra cada quatre anys en un escenari al aire lliure i reuneix milers de persones amants de les cançons populars de la tradició folklòrica estona.\nEntre els esdeveniments festius més famosos d’Estònia cal destacar: la Marató d’Esquí de Tartu (febrer), el Festival Internacional de Jazz de Tallinn (a mitjans de febrer), el Jazzkaar (Festival Internacional de Jazz (l’abril), el Festival de Rock de Tallinn (durant l’estiu), el Festival Internacional de Música de Cambra (agost), el Festival de Música Clàssica de Pärnu (agost) i el Festival Internacional de Flors (Lillepidu) que es celebra per tot el país durant el mes de setembre.\nA Estònia, la transició d’una economia comunista a una economia de mercat va començar a principi dels anys 90. Anys en que les reformes realitzades, després d’haver dut a terme la reforma monetària, eren comprensives i necessàries.\nEl juny de 1992, la divisa nacional estoniana es va convertir en la moneda legal d’Estònia. L’estabilitat monetària era una de les condicions prèvies més importants per a les reformes que se n’anaven realitzant en altres esferes. La majoria dels preus van ser alliberats abans de 1992, el govern mantenia només el seu control sobre el preu de l’energia, de certs serveis i sobre els lloguers.\nPer reestructurar el sector del negoci, va ser establert un marc jurídic apropiat i va ser llançat el procés de privatització. L’èxit d’Estònia en l’atracció d’inversions estrangeres, ha estat una característica contínua del procés de transició.\nCom a resultat de la transició a un nou sistema econòmic, el producte intern brut d’Estònia (PIB) va disminuir agudament els anys 1991-1994. A causa d’una crisi en el sector financer, derivada de la crisi russa, la demanda estrangera va començar a declinar el 1998. Conseqüentment, el PIB d’Estònia va disminuir lleument el 1999.\nL’any 2000, l’índex de creixement de l’economia d’Estònia va augmentar una altra vegada ràpidament, a 7,1%, en bona part, a causa de la integració econòmica amb els Estats membres de la UE. L’actuació econòmica d’Estònia va continuar demostrant resistència de cara als seus socis que negociaven amb la UE des del 2001. El creixement del PIB va quedar reduït al 5% el 2001. Les principals exportacions d’Estònia són productes de maquinària i equip elèctric, fusta i tèxtils. El comerç del turisme contribueix de manera important a l’economia. Finlàndia i Suècia estan entre els països més importants per a Estònia en el que és concernent a comerç, inversió i turisme.\nA partir de l’un de maig de 2004, s’ha retirat l’obligació de declarar les divises que els turistes introdueixin al país si aquestes ascendien a una suma superior a 80.000 corones.\nLLOCS DE CANVI\nEs pot canviar moneda en els bancs i en els hotels\nMoltes botigues obren de les 9.00 h. a les 19.00 h. en dies laborables; l’horari és més restringit en caps de setmana. Es poden trobar botigues que romanen obertes fins a les 22.00 h. o fins i tot 24 hores.\nDOCUMENTACIÓ NECESSÀRIA PER A L’ENTRADA Al PAÍS:\nDes del maig de 2004, data en que Estonia va ingressar a la Unió Europea, els espanyols, com a ciutadans de la U.E., poden entrar en el territori d’Estonia proveïts de passaport o carnet d’identitat en vigor. No cal visat.\nEstonia no és part de l’espai Schengen, per tant no podran entrar en Estonia ciutadans espanyols sense documentació o amb DNI caducat i resguard de renovació de la Policia Nacional o ciutadans de tercers països amb targeta de residència espanyola (hauran de confirmar abans de viatjar si necessiten visat estonià).\nUna vegada en Estonia, podran residir al país amb el seu passaport o carnet d’identitat en vigor durant 180 dies seguits. En el cas de sortir del país i retornar, el còmput dels 180 dies s’inicia novament.\nLes autoritats duaneres estonianes no permeten l’entrada al país amb DNI o passaports caducats.\nEn el cas d’estades superiors a tres mesos, és obligatòria l’obtenció de la targeta de residència (ID-Kaart).\nLes autoritats d’Estonia exigeixen que els nens més grans de set anys disposin de passaport individual.\nDepartament de Nacionalitat i Immigració d’Estonia, www.mig.ee, tel.: +372 612 6979\nCap tràmit especial per als turistes cuya estada no superi els 180 dies.\nLIMITACIONS A LA IMPORTACIÓ I EXPORTACIÓN\nClaudio Coello, 91 1r dcha.\nRecomanades: En algunes zones boscoses de l’interior del país a l’estiu es recomana vacunar-se contra l’encefalitis transmesa per paparres, la diftèria i l’hepatitis\nFORMALITATS SANITÀRIES PER A L’ENTRADA D’ALIMENTS, ANIMALS, I PLANTES\nConvé portar una farmaciola bàsica: analgèsics, antisèptics, etc. per evitar complicacions menors. Davant problemes més grans el millor és acudir a la recepció de l’hotel (alguns disposen de metge).\nDrogues: Els delictes relacionats amb la possessió o consum de drogues en Estonia estan castigats amb penes de presó d’1 a 7 anys i els de tràfic de drogues, de 3 a 8 anys.\nSIDA: Existeix preocupació entre les autoritats sanitàries pel que ha elevat dels índexs de SIDA entre la població estoniana, en especial, en la zona oriental del país.\nL’aigua és perfectament potable i per a emergències de qualsevol mena trucar al Telèfon: 631-32-22 (Ekspress Hotline). També es pot trucar al téfono 112 per a emergències mèdiques.\nEn Estonia es pot utilitzar la Targeta Mèdica Europea, que a partir de juny de 2004 substitueix els antics formularis E111 i E111B\nARTICLES SANITARIS QUE ELS RECOMENDAMOS S’ENDUGUIN DES D’ESPANYA\nEs recomana portar des d’Espanya una farmaciola amb analgèsics, antibiòtics, antisèptics, antiestamínics i antidiarrèics.\nEstonia es distingeix, pel que fa a compres es refereix, pels seus preus, sensiblement més barats que a la resta dels països bàltics. Destaquen les artesanies en fusta, els gèneres de punt, llibres, discos de vinil (sobretot de música clàssica), diferents productes d’origen rus i una gran varietat de petites peces de record.\nEn la capital d’Estonia, Tallinn i en les principals ciutats del país es poden trobar qualsevol tipus de centres especialitzats i botigues de records i regals. En elles es venen peces d’artesania nacional realitzades en ambre i plata. Altres compres populars són: cobertes de llibres en pell, objectes esculpits en pedra calcària i peces de vestir teixides a mà. Algunes de les compres més típiques del país són el famós licor Vana Tallinn i els dibuixos de Kristjan Raud’s Kalevipoeg.\nLa cuina estoniana està basada en la utilització de productes calòrics i nutritius com per exemple la carn de porc, de vedella i de pollastre. Amb aquests ingredients s’elaboren rics plats acompanyats d’una abundant ració de patates. En les cuines estonianas tampoc no falten els cereals (arròs, civada i ordi).\nPLATS TÍPICS: Entre els entrants destaquen les sopes com la seljanka, els carns fredes com el salami i alguns plats de carn amb llegums. Es consumeix, habitualment peix fumat i carns fredes com en altres estats bàltics. També és popular el Zakuski i un plat vegetarià conegut és el Taimetoit. Entre els peixos fumats destaca el Forrell servit normalment amb pa fregit. Altres plats típics del receptari nacional són: "schnitsel" (filet de porc o vedella empanada), "verileib" (pa de sang) i verikäkk (boles de sang enrotllades amb mantega i ou i farcides de carn de porc. L’apartat de gastronomia no estaria complet sense esmentar una crema agra denominada "hapukoor" que acompanya a amanides, sopes, carns i verdures.\nBEGUDES La beguda alcohòlica més consumida és la cervesa local, el vodka trucat Viin i el brandi Konjak. Aquestes begudes són llegats de l’època soviètica. Els licors estonians més populars són el Bana tayinn i una especialitat de vi trucada Hoogvein. Entre els refrescos destaca el Värska, l’aigua mineral i els refrescos internacionals més coneguts. També es consumeix força te i cafè.\nEn la majoria de les ciutats hi ha abundants restaurants internacionals de primera qualitat, amb cuines creatives que unifiquen influències culinàries internacionals en la cerca de noves sensacions gastronòmiques.\nEesti Maca. Lauteri 1. Tel: 645 5252. Autèntiques especialitats d’Estonia. Entre setmana per al dinar, buffet, ideal per provar cadascuna de les especialitats del país. Preus mitjans.\nTroika. Raekoja plats 15. Tel: 627 6245. El major restaurant rus de la ciutat. Música d’acordió en viu. Preus mitjans.\nVanaema Juures. Rataskaevu 12. Tel: 626 9080. El restaurant més elegant dels anys 1930’s. Autèntic menjar del país. Elegant i car.\nNocehe. Estonia puiestee 4. Tel: 626 0215 Tel: 614 7760. Teatre i sala de concerts. Construït en 1913 i reedificat després de la seva destrucció durant els bombardejos de 1944. Magnífic edifici dedicat a la música clàssica, òpera, ballet i teatre. Preus raonables.\nGloria Veinikelder. Müürivahe 2 11621. Tel: 644 8846. Bar de tapes i vins. Ambient agradable amb decoració en fusta i veles en les taules.\nLevist Väljas. Olevimägi 12. Tel: 507 7372. Bar d’ambient més modern. Roman obert quan tanquen els altres.\nL’aeroport de Tallinn està en la carretera de Tartu a 3 quilòmetres al sud-est de la ciutat. Existeix un servei regular d’helicòpters entre Tallinn i Hèlsinki.\nExisteixen dos terminals de vaixells transbordadors, una en l’extrem oriental de Sadama tänav a un quilòmetre aproximadament de la Ciutat Vella; l’altra, Terminal Linnahall, serveix exclusivament a la Linda Line d’hidrofoils que cobreixen la ruta d’Hèlsinki. El port principal de passatgers està dividit en quatre terminals que atén a la resta de trànsit marítim.\nL’estació central està situada en la part nord-oest de la Ciutat Vella i compta amb dues àrees per a la venda de bitllets: la de la planta baixa en què s’expenen els bitllets amb destins nacionals, la planta primera per a bitllets per viatjar a l’estranger. Existeix una connexió ferroviària bisetmanal a la ciutat de Minsk, via Riga i Vílnius.\nLa majoria de línies d’autobús fins a destins d’uns 40 quilòmetres al voltant de la capital surten del Terminal Local d’Autobusos situada al costat de l’estació de ferrocarril.\nLa xarxa de carreteres és correcta.\nEn Estonia es condueix per la dreta.\nRoutetaxis, minibusos a tarifa fixa, operen des de les primeres hores del matí fins a última hora de la tarda prenent i deixant els passatgers en qualsevol punt durant el seu recorregut fix entre el centre i els suburbis. Els taxis normals són els millors i més nombrosos dels tres països bàltics; els seus conductors usen sempre el taxímetre en ciutat i per a viatges més llargs es pacta el preu. Hi ha aturades de taxi al costat de les estacions de tren i autobús.\nEls telèfons mòbils espanyols es poden utilitzar en Estonia sempre que abans de sortir s’hagi demanat a la companyia telefònica autorització per realitzar trucades en itinerància.\nPer trucar des d’Estonia: 00\nPer trucar a Estonia: 372\nDEL SERVEI "ESPANYA DIRECTA":\nNo existeix aquest servei des d’Estonia.\nNo hi ha constància de cap zona d’especial risc al país. Tanmateix, com ocorre en qualsevol ciutat amb gran afluència turística, s’han d’extremar les precaucions al centre històric de Tallinn, i en altres llocs d’interès turístic, atès que es poden produir robatoris turistes.\nDavant el risc de robatoris, és convenient observar mesures de precaució lògiques com guardar fotocòpia de passaport o DNI en comptes separat, o evitar desplaçar-se pel centre històric amb documentació d’importància o targetes de crèdit que no sigui imprescindible portar o amb gran quantitat de diners en efectiu.\nZona de risc (han de ser evitades): Cap\nZona de risc mig: Casc antic de Tallinn, voltants del port de Tallinn\nLiivalaia 13/15 6è\nTelèfon: 667 66 51.\nTelèfon: 667 66 58\nNiguliste 2 / Kullasepa 4,\nObert 09:00-17.00, Sáb.10.00-15.00,\nComissaria del Centre de Tallinn: Pärnu mnt 11, tel. 612 4205\nOficina de Correus Centrals: Narva mnt 1 Tallinn, Informació Tel. 661 6616\nInformació telefònica: 1188\nAjuda d’emergència, Telèfon 112 (per a les emergències en què es precisi ambulància).\nPrimers auxilis de Tallinn, telèfon 697 11 45 (servei disponible en anglès)\nUrgències a Tallinn, Hospital Central, c/Ravi 18, et. 620 7040 (llevat de pediàtriques)\nHospital Infantil: c/Tervise 28, tel. 6974113\nLa que fora més cèlebre ciutat de la Lliga Germànica Hanseàtica durant els segles XIV i XV, torna a renéixer novament. Tanmateix, la prosperitat de la sempre bonica Ciutat Vella de Tallinn amb els seus colors roses pastís i grocs, no aconsegueix ocultar el trist embolcall de la llarga dominació soviètica.\nEn el segle XI els estonianos van edificar en el turó de Toompea una ciutat, que va ser conquistada i fortificada pels danesos. La ciutat va rebre el nom de Tallinn. Tallinn és una de les poques ciutats medievals, que encara es veu envoltada pel seu bé conservat muralles. Carrers estrets il·luminades per l’obliqua llum de fanals i torxes, llindes de pedra ogivals, capvespres sobre construccions del segle XVI, panoràmica des de l’alt de Toompea al mar, també, encara que més actual, el turó del tramvia, bullicioses i entretingudes fires d’artesania, relaxades tertúlies en les terrasses dels cafès, vivaç i descarat festival de la cervesa, lluminoses i inoblidables festes de la ciutat antiga, tot això és Tallinn. El casc antic de Tallinn és misteriós i intrigant, en la seva qualitat de ciutat mil·lenària. Ha estat nomenada per la UNESCO, i amb raó, Patrimoni de la Humanitat. L’augment de turistes a Tallinn parla per sí sol, reflectint l’amistosa atmosfera, atractiva i acollidora d’aquesta ciutat, conservada des de temps immemorials.\nLa Ciutat Antiga. Sortint de l’Hotel Viru es passeja durant la Narva mnt. per entrar per la Viru City, porta medieval del segle XV. Durant la Müürivahe, a l’estiu s’instal·la un mercat i a l’hivern, llocs de flors. Al final de Viru s’alça la plaça de l’Ajuntament, Raekoja plats en què, a l’estiu, mannà la cervesa amb profusió en qualsevol dels seus nombrosos restaurants i bars, acompanyada de cançons i danses folklòriques. El raekoda o Ajuntament és l’edifici més antic dedicat a aquesta finalitat en tot el món. Construït entre 1371 i 1404, està coronat per l’estàtua en ferro del segle XVI que representa el defensor de Tallinn, Vana Toomas. Es pot ascendir a la torre per veure la vista. Darrere d’aquest edifici es troba l’antiga presó de la ciutat, avui en dia Raemuuseum, museu que exhibeix una col·lecció de fotografies i càmeres de fotos antigues. A prop de la part nord de la plaça de l’Ajuntament està la Pühavaimu kirik o església de l’Esperit Sant, del segle XIV amb el seu campanar del segle XV i el seu complicat rellotge de fusta del segle XVII. L’església ofereix tots dilluns a la tarda recitals de música.\nPer visitar les torres de la part nord de la ciutat medieval cal tornar a la Viru i adreçar-se cap a Vene. Durant el camí, tota la història de Tallín des de la seva fundació en 1219 fins a convertir-se en capital de la primera república estona el 1940 es pot admirar en el Linnamuuseum. En el Dominiildaste Klooster, fundat pels monjos dominics en 1246, es troben: un claustre gòtic en pedra calcària, dues esglésies, un molí de vent, un graner i diverses talles en pedra. Alguna cosa més endavant es pot veure la trucada Paks Margareeta (la grassa Margarita), rodanxona torre rodona i el Mere Muuseum o Museu Marítim en què s’explica tota la història de la ciutat en la seva qualitat d’important port marítim de la costa oriental del mar Báltic.\nTornant una mica sobre el camí caminat, es visita l’Oleviste kirki o Església de San Olav, l’església més alta de la ciutat. En el seu interior, els murals il·lustren sobre l’escena de la mort del seu arquitecte que va morir en caure des de la torre en construcció. Continuant per la Pikk s’arriba a la Niguliste kirik o Església de San Nicolás en què sovint es programen concerts. En el seu interior se’n sorprenen els 1520 diabòlics relleus sobre pedra deguda a l’art de Johannes Ballivi i les sorprenents vidrieres modernes de vidre. En la part baixa del turó segueixen les ruïnes desistiments pels bombardejos russos durant la Segona Guerra Mundial com dur testimoni de les atrocitats sofertes per Tallinn durant el conflicte bèl·lic. En la part exterior del recinte emmurallat, la Kiek in de Kök tower (esquerda en la cuina), de l’any 1475, ofereix estampes de la vida dels habitants de Tallinn durant el segle XVI. La torre de l’edifici, amb els senyals visibles de les marques desistiments per les canonades, és ara un museu que en les seves sis plantes mostra records històrics.\nToompea. Continuant a través de la Lühike jalg s’arriba a la Lossi plats o plaça de la Castillo dominada per l’Aleksander Nevski katedraal, construcció iniciada pel Tsar Alejandro III i acabat just uns anys abans de la Revolució Bolxevic. Una inscripció sobre marbre de 1910 recorda la Victòria infligida en 1710 per Pedro el Gran als suecs. Les façanes exteriors s’han restaurat ja gairebé totalment i estan en situació de rivalitzar amb els rics interiors. El Castillo de Toompea acull avui dia al riigikogu (Parlament d’Estonia) però les seves portes romanen tancades als visitants. Justo darrere del castell una onejant bandera d’Estonia corona la Pick Hermann que és la torre de més gran altura de Tallinn. A prop es troba l’Eesti Kunstimuuseum en què s’exhibeix l’art d’Estonia des del segle XIX fins a l’actualitat. Des d’aquestes altures es poden admirar tres boniques vistes, tota plasmada pels artistes del carrer que venen allà mateixa la seva obra als visitants. La millor de les tres és la que es domina des del final del Kohtu.\nALTRES LLOCS D’INTERÈS A ESTÒNIA\nEl litoral oest d’Estònia, amb els seus pintorescos boscos, els seus radiants aiguamolls, el seu senzill però atraient construccions amb teulada de palla, castells i ruïnes, ofereix una bellesa irresistible. Les illes d’Estònia, plenes de misteri, amb una natura i paisatges fora del que és comú, han conquerit a tots els que fins aquí s’han acostat.\nHiiumaa. És una de les dues grans illes d’Estònia, on es senten mites i llegendes de la vella pirateria. Allà troben el paradís els amants del senderisme, el ciclisme i el mar. Natura verge, fars, ruïnes de construccions seculars i monuments commemoratius de la Segona Guerra Mundial emergeixen al llarg i l’eixamplo d’aquesta joia del Bàltic.\nSaaremaa. És la més gran illa d’Estònia, la capital de la qual embelleix tot un entorn del s. XIV molt ben conservat. El palau episcopal és igualment digne de ser visitat. A més de punt d’atracció turística, en la illa es troba un important sanatori especialitzat en tractaments de fang.\nTartu. Capital del sud d’Estònia, és la ciutat universitària per excel·lència. La universitat de Tartu, fundada en 1632, ha estat durant els segles bressol i símbol del moviment nacional estonià. Pròxima a Tartu, es troba l’estació d’esquí més popular d’Estònia, on tenen lloc competicions mundials d’esquí de fons. A l’estiu Otepää, amb les seves muntanyes, els seus 130 llacs i els seus variats paisatges es converteix en un excel·lent destí per practicar el senderisme i com lloc de descans.\nLL9pRr8Ol1 12 noviembre, 2009 30 octubre, 2018\nArtículo anterior Nepal – Informacio turistica i guia de viatge del Nepal\nSiguiente artículo El avión más grande del Mundo / L’avió més gran del Món\nEstònia 19 junio, 2010 30 octubre, 2018\nRepública Txeca – Informació turística i guia de viatge de la República Txeca


Avís Legal - Naranjalandia\nLegal - Condicions Generals d' Ús\nEn compliment de l'Article 10 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic (LSSI-CE), a continuació s'exposen les dades identificatives del prestador del lloc web www.naranjalandia.com\nRazó social: NARANJALANDIA TAVERNES, S.L.\nCIF nº: B98215023\nDomicili Social: C/ Gabriel Hernandez, 49 - C.P. 46760 Tavernes de la Valldigna - Valencia (España).\nMóbil nº: +34 680 80 90 66\nEmail de contacte: info@naranjalandia.com\nEl lloc web www.naranjalandia.com (en endavant, el "Lloc Web" o "Pàgina") és propietat de NARANJALANDIA TAVERNES, S.L. (En endavant, "El Prestador") i posa a disposició dels Usuaris el present document amb el qual pretén donar compliment a les obligacions disposades en la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic (LSSICE), així com informar a tots els usuaris del lloc web respecte a quines són les condicions generals d'ús del mateix.\nUs del Lloc Web y Responsabilitat de l'Usuari\nEl Prestador subministra el contingut i els serveis que estan disponibles al lloc web, amb subjecció a les presents Condicions generals d'Ús. L'accés a aquest Lloc Web o la seva utilització en qualsevol forma li atorga la qualificació de "Usuari" i implica l'acceptació sense reserves de totes i cadascuna de les presents Condicions generals d'ús, reservant el Prestador el dret a modificar-les en qualsevol moment.\nEn conseqüència, serà responsabilitat de qualsevol usuari, la seva atenta lectura en cadascuna de les ocasions en que accedeixi a aquest lloc web, de manera que si aquest no està d'acord amb qualsevol dels mateixos aquí disposats, s'ha d'abstenir respecte a l'ús del present lloc Web.\nResponsabilitat del Prestador, Força Major y Obligacions de l'Usuari\nEl Prestador podrà interrompre el servei o resoldre de manera immediata la relació amb l'Usuari si detecta que l'ús del seu\nlloc web o de qualsevol dels serveis oferts en el mateix són contraris a aquestes Condicions generals d'ús.\nAquest lloc web ha estat revisat i provat perquè funcioni correctament. En principi, pot garantir-se el correcte funcionament\nels 365 dies de l'any, 24 hores al dia. No obstant això, el prestador no descarta la possibilitat que existeixin supòsits de\nforça major o de cas fortuït que facin impossible l'accés al Lloc Web.\nPer tant, El Prestador no garanteix l'accés continuat, ni la correcta visualització, descàrrega o utilitat dels elements i\ninformacions contingudes a la pàgina, que es poden veure impedits, dificultats o interromputs per factors o circumstàncies que estan fora del seu control.\nEl prestador no es fa responsable per danys, perjudicis, pèrdues, reclamacions o despeses derivats de l'ús del lloc web.\nÚnicament serà responsable d'eliminar, com més aviat millor, els continguts que puguin generar aquests perjudicis, sempre que així es notifiqui.\nL'Usuari haurà de facilitar informació veraç en emplenar amb les seves dades de caràcter personal els formularis continguts en el lloc web i a mantenir-les actualitzades en tot moment de forma que respongui a la seva situació real.\nL'usuari serà l'únic responsable de les manifestacions falses o inexactes que realitzi i dels perjudicis que causi a El\nPrestador o a Tercers per la informació que faciliti.\nNo obstant això, el que estableix l'apartat anterior, l'Usuari haurà així mateix abstenir de:\nFer un ús no autoritzat o fraudulent del lloc web i / o dels continguts, amb fins o efectes il·lícits, prohibits en aquestes\nCondicions d'Ús, lesius dels drets i interessos de tercers, o que de qualsevol forma puguin danyar, inutilitzar, sobrecarregar, deteriorar o impedir la normal utilització dels serveis o els documents, arxius i tota classe de continguts emmagatzemats en qualsevol equip informàtic.\nSi de manera negligent o dolosa incomplís qualsevol de les obligacions establertes en les presents Condicions generals d'Ús, respondrà per tots els danys i perjudicis que d'aquest incompliment puguin derivar per a El Prestador.\nEl lloc web, incloent a títol enunciatiu però no limitatiu, la seva programació, edició, compilació i altres elements necessaris per al seu funcionament, els dissenys, noms, logotips, text i / o gràfics són propietat del prestador o, si escau disposa de llicència o autorització per part dels autors. Tots els continguts del lloc web es troben degudament protegits per la normativa de Propietat Intel·lectual i Industrial, així com inscrits en els registres públics corresponents.\nIndependentment de la finalitat per a la qual fossin destinats, la reproducció total o parcial, ús, explotació, distribució i comercialització, requereix en tot cas de l'autorització escrita prèvia per part del prestador. Qualsevol ús no autoritzat prèviament per part del prestador serà considerat un incompliment greu dels drets de propietat intel·lectual o industrial de\nPer realitzar qualsevol tipus d'observació respecte a possibles incompliments dels drets de propietat intel·lectual o industrial, així com sobre qualsevol dels continguts del lloc web, pot fer-ho a través del següent correu electrònic info@naranjalandia.com\nLa prestació del servei d'aquest lloc web i els altres serveis tenen en principi una durada indefinida. No obstant això, El Prestador podrà donar per acabada o suspendre qualsevol dels serveis del lloc web. Quan sigui això possible, El Prestador anunciarà la terminació o suspensió de la prestació del servei determinat.


L’Advocacia de l’Estat demana dos anys per a Bartomeu i sis per a Rosell | Esports | EL PAÍS Catalunya\nL’Advocacia de l’Estat demana dos anys per a Bartomeu i sis per a Rosell\nÉs la mateixa pena que ja va demanar la Fiscalia per a l'actual president del club i nou mesos menys per al seu predecessor en el càrrec\nMadrid 13 ABR 2015 - 16:30\tCEST\nEl president del FC Barcelona, Josep Maria Bartomeu, en una compareixença pública el 7 de gener. vicens giménez\nL'Advocacia de l'Estat ha demanat aquest dilluns penes de dos anys i tres mesos de presó per al president del FC Barcelona, Josep Maria Bartomeu, i de sis anys i nou mesos per al seu predecessor en el càrrec, Sandro Rosell, per delictes fiscals en el fitxatge del brasiler Neymar. Segons han informat fonts jurídiques, l'Advocacia demana en el seu escrit d'acusació, remès a les parts, la mateixa pena que va reclamar la Fiscalia per a Bartomeu, per aquest mateix delicte fiscal. No obstant això, rebaixa nou mesos la pena que va demanar el fiscal per a Rosell, de set anys i tres mesos a sis anys i nou mesos, en acusar-lo, igual que la Fiscalia, de dos delictes fiscals del 2011 i el 2013, però no d'un delicte societari, ja que no està legitimat per fer-ho.\nEn un escrit remès al jutge de l'Audiència Nacional Pablo Ruz en representació de l'Agència Tributària, els serveis jurídics de l'Estat atribueixen als dos mandataris culés els mateixos càrrecs presentats per la Fiscalia a excepció del delicte societari que es va imputar a Rosell, en considerar que només té legitimació per acusar per delictes que afectin la Hisenda Pública.\nAl Barça com a persona jurídica li imputa els tres delictes contra la Hisenda Pública atribuïts als seus dirigents i reclama que pagui multes per valor de 22,2 milions d'euros, a raó de 4,8 pel que va deixar de tributar el 2011; 13,5 pels impagaments corresponents al 2013; i 3,8 pels relatius a l'exercici fiscal del 2014.\nEn concret, l'Advocacia de l'Estat atribueix a Bartomeu un delicte fiscal suposadament comès el 2014 i demana per a ell una multa de 3,8 milions d'euros, mentre que acusa Rosell de dos delictes fiscals comesos els anys 2011 i 2013 pels quals demana dues multes que ascendeixen a 25,1 milions.\nEn concepte de la responsabilitat civil que podria aplicar-se'ls en dictar la sentència, l'Advocacia de l'Estat reclama, igual que la Fiscalia, que el Barça i Rosell paguin una indemnització de 9,5 milions d'euros i que el club i Bartomeu abonin pel mateix concepte 1,9 milions més.\nEl titular del jutjat central d'instrucció número 5 investiga el fitxatge de Neymar des del 22 de gener del 2014, dia en què va admetre a tràmit una querella presentada pel soci del Barça Jordi Cases contra el llavors president de l'entitat, Sandro Rosell, que es va veure obligat a presentar la dimissió un dia després.


La nutrició i el rugby (II): què cal menjar abans dels partits? |\n16 novembre 2017 16 novembre 2017 RugbyCat 0 Comment AXnutricion, nutricio rugby\nUn dels aspectes més rellevants de la nutrició pel que fa al rugby és l’alimentació prèvia als partits. Els jugadors solen identificar l’àpat d’abans de l’enfrontament com a únic element indispensable per a una correcta càrrega d’energia, però la qüestió és més complexa del que sembla. En aquest segon article de “La nutrició i el rugby”, AXnutrición ens apropa els hàbits correctes pel que fa a l’alimentació prèvia als partits.\nCom alimentar-nos abans d’un partit de rugby?\nLa nutrició és un procés força complex que requereix de certs coneixements per tocar la tecla correcta. En el cas que ens ocupa, serà molt important una correcte distribució en el temps, la qualitat alimentària i tenir en compte diversos factors.\nPer tal d’ordenar l’alimentació prèvia als partits i facilitar-ne la correcta execució, des d’AXnutrición marquem quatre fases com les fonamentals per tenir un rendiment òptim dins el camp.\nTot i que pot semblar massa llunyà, el dia abans del partit és clau per arribar al 100% per competir. Sovint des d’AXnutrición ens trobem que la majoria de jugadors prioritzen únicament l’àpat immediatament previ, però aquest és tan sols una ínfima part del que acaba sent tot el procés.\nCom comentàvem en el passat article, cada dia cal gaudir d’una alimentació equilibrada, ben repartida, amb una qualitat i calories adequades per a cada persona. En aquest cas (24 hores abans del matx) seguirem el mateix patró d’un dia “normal” (els sis àpats íntegres) però afegint una peculiaritat: incrementarem la quantitat d’hidrats de carboni del sopar per tal de recarregar al màxim les reserves de glucogen(1) del múscul. Per altra banda afegirem la ingesta d’un litre i mig d’aigua per tal de garantir la màxima hidratació del jugador.\n8h abans del partit\nRealitzarem un àpat ric en hidrats de carboni i proteïnes, per exemple podríem utilitzar 50g de civada en pols i dos rovells i cinc clares d’ou per tal d’utilitzar una proteïna d’assimilació més lenta. Aquest àpat és indispensable perquè facilita que la següent ingesta no hagi de contenir més calories de les necessàries i ens provoqui una digestió pesada. Per tal de no deshidratar-nos és essencial no oblidar l’aigua com a company indispensable.\n4h abans del partit\nAquest ja es l’últim àpat gran abans del matx. Cal destacar que serà més calòric que l’anterior perquè serà el substrat base durant els 80 minuts. En aquest cas, de primer menjarem un hidrat complex (arròs o pasta), descartant llegums i productes integrals que podrien suposar una digestió pesada que generaria incomoditat. De segon menjarem una proteïna que sigui de mitjana absorció com podria ser el pollastre o el gall d’indi. Aquesta energia ingerida serà la que s’anirà degotejant durant l’enfrontament per tal d’aguantar el desgast físic.\n1h 30mis – 1h abans del partit\nL’últim àpat abans de saltar al terreny de joc el farem una hora o hora i mitja abans del xiulet inicial, i consisteix en dues peces de fruita. Cal que siguin dues peces diferents i que tinguin un valor diferenciat a nivell nutricional. En aquest cas agafarem un plàtan i una poma, doncs aportaran una barreja de glucosa(2) i fructosa que incrementarà la nostra insulina(3) en sang i com a tal la generació de glucogen(1), que ens ajudarà a reomplir les reserves musculars i ens permetrà arribar a la perfecció al partit.\nAXnutrición treballa i educa perquè, amb la base de la dieta exposada en el primer article i els coneixemens que es van adquirint al llarg del temps, cada jugador s’acostumi a organitzar-se i planificar-se correctament els àpats previs als partits. Seguint aquests patrons, cada rugbier aconseguirà rendir al 100% de les seves capacitats físiques gràcies a una dieta sana, equilibrada i adequada per a un jugador de rugby.\nPer posar-vos en contacte amb AXnutrición, envieu un mail a alex@axnutricion.com o a rugbycat.cat@gmail.com\n← J6 Prèvia DHC Grup A: Tarragona, Manresa i CEU aconsegueixen el bitllet per a la Divisió d’Honor Catalana\nJ6 Prèvia DHC Grup B: El Sitges segueix imbatut seguit d’aprop per Barça “Blau” i Químic →\nJ7 DHB: La Vila supera clarament el Sant Cugat per seguir un CAU que no afluixa contra el Sitges. El Fénix fa història derrotant el BUC i els Enginyers guanyen amb bonus contra el Tecnidex\n4 novembre 2014 RugbyCat 0\n23 octubre 2014 RugbyCat 1\nGraham Smith entrenarà el Barcelona Enginyers Rugby


Holiday home Ved F- 5034 Assens Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Ved F- 5034-, Naes, Assens, Dinamarca, 5610 - Veure al mapaHoliday home Ved F- 5034Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Assens, Holiday home Ved F- 5034 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Holiday home Ved F- 5034 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Assens. L'hotel ofereix aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Assens, el Holiday home Ved F- 5034 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesrenta vaixellescalefaccióplat de dutxareproductor de DVD/CDempolles d'aigua de cortesiarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Sol og Strand t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Els llençols i les tovalloles no estan inclosos en el preu de l'habitació. Podeu llogar-los a l'allotjament per un suplement de 95 DKK per persona o portar els vostres. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


Restaurant +cub Cervesa artesana Trapista Westmalle. Restaurant +cub Girona\ncerveseria artesana belga westmalle\nUna de les abadies Trapistes més reconegudes i més consumides a Bèlgica. Elaboren tres estils, però només dos són per a l’exportació. El darrer només es consumeix a la perifèria de l’abadia i en comptats bars del país.\nCervesa Trapenca, d’alta fermentació i una segona fermentació en ampolla. De color daurada, bastant seca, d’amargor equilibrat i sabors a fruites i herbes. Cervesa de forta graduació molt consumida a Bèlgica.\nCervesa Trapenca, d’alta fermentació i segona fermentació en ampolla. D’aroma afruitat i a caramel i sabor lleugerament dolç, és una cervesa robusta i amb molta personalitat. Tot un clàssic de cervesa trapenca fosca.\nEl maridatge ideal per acompanyar aquesta cervesa trapista seria:


Norman Sorensen, nou president de Codere després de destituir la família Martínez Sampedro\nJosé Antonio Martínez Sampedro, rellevat al capdavant de Codere\nEl Consell d'Administració de Codere ha acceptat aquest divendres els cessaments del president i conseller delegat de Codere, José Antonio Martínez Sampedro, i del vicepresident, el seu germà Luis Javier, que passaran a tenir la condició de consellers dominicals, segons ha comunicat el grup a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV).\nDurant la reunió d'aquest divendres s'ha acordat el nomenament de Vicente Vaig donar Loreto com a nou director general i de Norman Sorensen Valdez com a nou president no executiu de la companyia, en una remodelació de l'estructura de govern que passa per la separació de càrrecs de president del Consell i de primer executiu de la societat.\nJosé Antonio Martínez Sampedro controla una 14,063% del capital de Codere a través d'Masampe i un 0,01% de manera directa, mentre que Luis Javier Martínez Sampedro compta amb un 2,426% del capital de manera indirecta i un 0,055% de manera directa.\nEl relleu en la direcció del grup compta amb el "total suport i consens" de la majoria del Consell d'Administració, que considera necessari un nou lideratge "que permeti el desenvolupament d'un creixement rendible i maximitzar el valor de l'acció", segons ha explicat Codere en un comunicat.\nLa nova directiva posarà el focus en un creixement rendible i la creació de valor per als accionistes per treure partit a la sòlida presència de la companyia en els diferents mercats.\nDEFINICIÓ DE L'ESTRATÈGIA DE LA COMPANYIA\nNorman Sorensen Valdez, que va des d'abril de 2016 ocupa un lloc en el Consell d'Administració de Codere, desenvoluparà funcions de govern corporatiu i aportarà la seva experiència en la definició de l'estratègia de la companyia com a nou president no executiu de la companyia.\nPer això compta amb un profund coneixement del mercat de serveis financers i béns de consum a nivell global, així com una llarga trajectòria en llocs directius en grans companyies com Citibank i AIG.\n"Afrontem aquesta nova etapa de Codere amb la il·lusió de fer créixer un gran projecte. Tenim la certesa de comptar amb el talent i el potencial necessari per encarar un futur prometedor, en què seguirem a l'avantguarda del sector del joc privat", ha indicat Sorensen, qui, present a la reunió, va acceptar el càrrec manifestant no estar sotmés a cap incompatibilitat per al seu exercici.\nPer la seva banda, Vicente Vaig donar Loreto, que assumirà la condició de primer executiu de la societat, liderarà les funcions executives de l'organització com a nou director general del grup, en el qual entre 2004 i 2011 va exercir com a CEO per a Argentina i com COO per a Llatinoamèrica .\nSoci fundador de G3M Partners i CEO de la mateixa fins al seu nomenament a Codere, Di Loreto compta amb una àmplia experiència en càrrecs de direcció i gestió de companyies de gran envergadura com Arthur Andersen, Pepsi, Bunge i Grup Clarín.\nLa seva trajectòria professional s'ha desenvolupat en diferents indústries però ha estat fortament vinculada al sector del joc en els últims 14 anys, en els quals ha acumulat experiència en el desenvolupament i implementació de plans estratègics de creixement.\nDesprés de conèixer el seu nomenament, ha subratllat que "és el moment de potenciar el lideratge de Codere en els seus mercats actuals, alhora que augmentar els recursos i esforços en els mercats on-line, potenciant la integració entre tots dos i enriquint la proposta de valor per als nostres clients ".\nAixí mateix, ha advocat per realitzar aquest objectiu "sense descuidar les oportunitats de creixement que poguessin presentar-se, en particular en un mercat com el brasiler, que encara no està regulat".\nBENEFICIS DE 8,9 MILIONS\nA més de la família Martínez Sampedro, el gestor del fons Silver Point Capital Management, Edward Arnold Mule, controla de manera indirecta el 23,35% de les accions del grup; mentre que el gestor del fons Abrams Capital, David Abrams, posseeix el 8,788% del total del capital social, i el gestor de contrarien Capital Management, Jon R. Bauer, controla el 7,273%.\nLa resta del capital social de la companyia està controlat directament per Turnpike Limited (2,235%), VR Global Partners (2,488%), Alden Global Oportunities (3,4%) i Agbpi Fund (1,115%).\nCodere va registrar un benefici net de 8,3 milions d'euros durant els nou primers mesos de l'any, davant de les pèrdues de 1.129,7 milions d'euros que es va anotar fins a setembre de 2016, derivat de la comptabilització de la reestructuració financera. En aquest període, els ingressos d'explotació de la signatura de joc privat van arribar als 1.215,5 milions d'euros, fet que suposa un avanç del 5,7%, a causa, en gran mesura, al creixement del 8% a Espanya, fins als 135 milions d'euros; del 4% a Mèxic, fins als 255 milions i del 11% a l'Argentina, fins als 442 milions.


La Mirada de Francesc: 08/11/09 - 15/11/09\nDia 296: Quadern de Bitácora. Poc a poc vaig dibuixant...\nPoc a poc vaig dibuixant el meu país (ó república independent com diuen a Ikea). En ell hi ha un record especial per la Rosa. Aquests dies és quan més hi penso en tú. Fa dotze anys aproximadament que vas marxar del nostre costat i es que encara a vegadas et trobo a faltar.\nAquests dies han estat molt difícils. Segons la doctora tinc una crisi d'ansietat. Pot ser es cert, estic més pesat del normal. CAda 2 x 3 visito al metge: que si em torço un turmell, que si tinc un pinçament, per adobar-ho avuí he revinclat el turmell de la cama operada i he sentit un "cleck" que no m'ha agradat gens. Diu la medicació que dona hipotonia muscular.... peró sé que tú m'envies forces per seguir endavant. Encara no m'hi vols allá i jo tampoc hi vull pujar.\nHi ha una cosa positiva de tot aixó. Es que tinc amics i amigues com la Maria i el Gustavo que no em deixen ni a sol ni a sombra, Germans que de tant en tant ens veiem (PEr cert, fem una sortida el proper cap de setmana, a mirabet. Tinc ganes de tornar a veure el David, em sembla un bon paio).\nPeró en aquest pis també hi ha un gran pati plé de llum de Futur. Hi estic posant una "Haima" on les portes sempre estan obertes a que la gent que m'envolta pot entrar i sortir com i quan vol. Es Enorme. També hi tinc una habitació, ara per ara tancada; per als llibres de Psicología. Una promesa es una promesa, així que l'obriré en pocs dies. En les altres tres habitacions, hi ha un traster ben ordenat, una habitació de matrimoni que espera a una noia i una altre que queda lliure per a disposar. He fet disposar un menjador-cuina-saló (coses d'aprofitar l'espai) prou gran per que la meva familia i la política hi pugin estar cómodes.... i com tot aixó es gran i no es paga sol, ho tindré guanyant-me la vida com a psicóleg . Ah! ja sé per quí será l'habitació que sobra. Es que un dia vull ser pare d'una nena molt inteligent i bona persona....\nDoncs ja veus, tot dibuixat en el plánol per a fí. Per a fí tenim clar on anar i per on anar. Moments de dubte en tenim tots...\nPublicat per Francesc Martínez Torrents a 12:32 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nDia 289: Quadern de bitácora. La llum al final del tunel\nSeguim no anant bé amb la diferencia que ara estic convençut que em recuperaré. He perdut una mica de pés peró la doctora diu que amb una mica de dieta em recuperaré. A més a més, están els nervis que sempre donen per aprimar al personal.....\nEl dijous vaig anar a l'universitat. Em vaig tornar a trobar amb el navegador. Hola i adeu. Francament em deixa molt trist veure com vaig deixar escapar a una dona tant magnífica. Per cert, he parlat amb un dels meus profes i m'ha aconsellat que aparti tots els mals pensaments.... es una bona idea.\nLa veritat e veus que amb el tema de la meva salut estic una mica espantat.... veure que no acabem de sortir es un problema... peró tinc clar que sortirem endavant. Sóc més fort que la malaltia i guanyaré....\na més a més, ja sé com entrar al blog per escriure sense patir.....\nPublicat per Francesc Martínez Torrents a 3:04 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nDia 296: Quadern de Bitácora. Poc a poc vaig dibui...\nDia 289: Quadern de bitácora. La llum al final del...


MEDICINA AYURVEDA! » Germinal Barcelona\nEl bon temps ve acompanyat de NOVETATS a Germinal: hem introduït els demandats PRODUCTES AYURVÈDICS!!! No saps què és la medicina ayurveda? Baixa una mica a atipa’t de coneixement!\nAbans del plat principal, però, un petit aperitiu: us avancem un dels nostres productes estrella l’ASHWAGANDHA – aporta energia extra a l’organisme, reforça la musculatura i el teixit ossi, combat la fatiga crònica, enforteix els músculs (essent utilitzada per esportistes)… Fabulós, no? Sigues el primer en fer-te amb un!\nAyurveda és un sistema de medicina tradicional originat a l’Índia que és un dels sistemes mèdics més antics que es coneixen, s’usa des de fa més de 5.000 anys. Ayurveda significa ciència o coneixement de la vida.\nLa caracterització de l’ayurveda és que tracta la salut des d’un punt de vista holístic, integral, personalitzat, espiritual i filosòfic, i no des d’una visió molecular, mecanicista, científica .\nEl ayurveda no només té en compte la malaltia i els símptomes, sinó la manera com es pateix la malaltia, tenint en comte els costums, pensaments, hàbits… El diagnòstic té en compte tots els aspectes de la vida del malalt, ja que observa l’ésser humà com una unitat de cos-ment-esperit i , per tant, dona rellevància a com aquestes emocions afecten a l’organisme.\nEl ayurveda reconeix que hi ha cinc elements: espai, aire, foc, aigua i terra, dels quals està compost, en diferents proporcions, tot el que existeix en l’univers, inclosos nosaltres.\nSegons la quantitat que tinguem d’aquests 5 elements ens posicionarem en un dels tres Doshas (vata, pitta, kapha). La malaltia sorgeix per un desequilibri d’aquests dels doshas, un accés o falta d’elements, que es complementa amb l’element contrari per contrarestar el desequilibri i curar la malaltia.\nQuè és el que ajuda a equilibrar les forces? Doncs tot un seguit d’aliments, actituds, tractaments, herbes, massatges, condicions ambientals, i hàbits, dels quals disposen els metges, classificats segons la seva puresa dels cinc elements.\nL’ ayurveda creu que el semblant atreu al semblant, de manera que quan una persona té un excés o desequilibri d’algun dels elements (que és el que genera la malaltia) ha de contrarestar-ho amb forces contràries.\nVata –> és el principi que mou i genera les coses.\nPell seca i prima, els porus tancats i el cabell llarg, fi i trencadís / Consistència prima i solen ser persones altes.\nCreatives, intel·ligents, ràpides, que generen canvi i moviment, impacients, ansioses, disperses, irregulars i canviants.\nPita –> és el principi que dirigeix les coses.\nPell sensible, rogenca, tendents a tenir afeccions, amb pell brillant i cabell gras i gros / constitució atlètica.\nAmbicioses, amb ànsia de poder, amb tendència a la ira, intel·ligents, generen moviment i solen tenir èxit en la vida professional, apassionades, ordenades, eficients, decidides i bones negociadores.\nKapha –> és el principi que manté la unitat de les coses.\nPell gruixuda, porus oberts, cabells resistents i grassos / Constitució gran i amb tendència a engreixar.\nCalmades, lentes, estables, bondadoses, feliços, romàntiques, amb tendència a la depressió i dignes de confiança.\nGerminal sempre busca diferents maneres de cuidar-te…\n10 marzo, 2017 /0 Comentarios/por Germinal BCN\nEtiquetas: ayurveda, dosha, equilibri, hàbits, Herbes, índia, medicina, núria camps, teràpia\nhttps://germinalbcn.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_header-1-300x176.png 0 0 Germinal BCN https://germinalbcn.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_header-1-300x176.png Germinal BCN2017-03-10 17:36:392020-07-29 11:16:37MEDICINA AYURVEDA!\nCALENDARI DETOX MARÇ! BACOPA AYURVEDA!


Peça del Mes | Abril 2018 | ‘Vista del Baluard i la platja des del Greco’ | Museus de Sitges\nPeça del Mes | Abril 2018 | ‘Vista del Baluard i la platja des del Greco’\nObra: Vista del Baluard i la platja des del Greco.\nAutor: Joaquim de Miró i Argenter (Sitges, 1849 - 1914).\nData i lloc: 1908, a Sitges.\nTècnica: Pintura a l’oli.\nJoaquim de Miró i Argenter és un dels mestres luministes sitgetans i, segurament, el més genuí i arquetípic. Entre 1877, data de l’arribada del pintor Joan Roig i Soler a Sitges després de les estades a França i Itàlia, i 1880, en què el pintor Arcadi Mas i Fondevila s’instal·la també a Sitges, es configura el grup de pintors que, atrets per la llum i pel paisatge, constitueixen un interessant grup paisatgístic que canvia la percepció del paisatge en la pintura catalana. Són, a part dels artistes esmentats, Felip Masó, Joaquim de Miró, Antoni Almirall, Joan Soler Casanovas i, ocasionalment, Ramon Casas, Eliseu Meifrèn, Santiago Rusiñol i Dionís Baixeras.\nJoaquim de Miró i Argenter va néixer a Sitges, fill de Josep de Miró i Joaquima Argenter, i germà de Josep de Miró i Argenter, general de la independència de Cuba; de Rosa, muller de Jaume Sunyer i Juncosa i mare del pintor Joaquim Sunyer, i de Remei. Josep de Miró va ser membre del Partit Liberal i de la Milícia Nacional, i va ocupar el càrrec de Secretari de l’Ajuntament de Sitges. Casas amb Rosa Rosés i Carbonell, Joaquim de Miró va ser pare de fill i filla, Galileu i Hortènsia; degut al seu ideari i a un anticlericalisme militant va inclinar-se per una onomástica el més allunyada possible del santoral.\nArtista de formació autodidacta, es dedicà a pintar per gust i per vocació, ja que la seva posició econòmica acomodada de terratinent i colliter de vi li ho permetia. De caràcter abrandat, declarat liberal i lliurepensador, filantrop destacat al Sitges de l’època, va esdevenir un pintor prolífic i celebrat. En diverses ocasions va oferir obres per subhastar o rifar a benefici dels obrers sitgetans en vaga, o de persones necessitades.\nLa Vila, la platja, els horts, les masies van esdevenir la temàtica de la seva obra; més enllà d’alguns retrats, el protagonista gairebé únic de l’obra de Miró és el paisatge sitgetà. La seva obra, realitzada entre 1877 i els darrers anys de la seva vida, mostra els últims dies de l’activitat comercial de la platja sitgetana i el Sitges rural i mariner que començava a desaparèixer pels canvis ocasionats per l’arribada del tren, els primers estiueigs i els canvis urbanístics i arquitectònics de les dues darreres dècades del segle XIX. L’art de Miró es caracteritza per traslladar a la tela la plenitud de la llum sitgetana, que va saber copsar en tots els seus matisos, per una estètica acuradament verista i per una minuciositat detallista i descriptiva dels ambients, més proper als seus homòlegs paisatgistes italians que no a la influència directa de Fortuny. El crític i escriptor Raimon Casellas el considerava un artista caracteritzat pels seus “ fragmentos rientes de nuestras costas alumbrados por el sol de mediodía”.\nUn dels primers treballs que va realitzar va ser la decoració del Casino Prado Suburense tot just acabada l’obra (1877), juntament amb el pintor Joan Soler i Casanovas. El 1889 decorava el Cafè Continental amb una representació de la platja de la Ribera, i el 1895 participà en la modernització de l’establiment, que havia canviat el nom pel de Cerveseria del Cau Ferrat, amb un dels quadres més emblemàtics de la seva producció, La malvasia (1895, Museu de Maricel). Al Museu del Cau Ferrat hi ha dues cornucòpies amb temes sitgetans, La Punta i La pollacra suburense/ La sínia, que l’artista va regalar a Santiago Rusiñol.\nMiró va esdevenir un dels puntals de referència personal i plàstica de Santiago Rusiñol a Sitges, de qui va ser el primer amic artista, i va ensinistrar el seu jove nebot Joaquim Sunyer en els seus inicis pictòrics entre la natura domesticada per l’entorn quotidià i el constant esclat de la llum.\nPer bé que mai no va ambicionar un estatus social com els dels artistes que l’envoltaven - Roig, Mas, Rusiñol…, va participar en diverses mostres col·lectives a partir dels anys vuitanta, destacant l’Exposició de Belles Arts de Sitges (1892), considerada la I Festa Modernista; en les de Belles Arts de Barcelona de 1891, 1894, 1896 i l’Exposició Internacional d’Art de Barcelona de 1911.\nVista del Baluard i la platja des del Greco és una obra que representa un dels indrets preferits de l’artista, com és la visió de l’indret més icònic de Sitges des de que els luministes i els primers fotògrafs el van posar de moda. Miró signava les seves obres i rarament les datava, habitualment quan eren encàrrecs. En el cas d’aquesta obra hi figura la data detallada, el setze de desembre de 1908, i dedicada a qui va ser el seu primer propietari, l’americano Pere Montaner i Falç (Sitges, 1867-1964).\nMontaner havia emigrat de molt jove a Cuba, on de ben aviat va entrar el en circuït dels negocis; en el seu cas, de calçat, que va continuar durant molts anys. El 1894, en un viatge a Sitges, es va casar amb Concepció Vilanova i Llopis, amb qui va tenir tres fills. El 1914 es va retirar a Sitges - continuant, això sí, al comerç de Cuba - i associant-se a la fàbrica de ciment Griffi, de Vilanova i la Geltrú. El quadre degué ser un encàrrec i potser, com va passar en d’altres, va viatjar a Cuba una temporada.\nL’obra destaca la monumentalitat de l’indret. La Punta a la part central i la casa pairal de Can Falç, clarament definida, en primer terme a l’esquerra. El caràcter de quotidianeitat l’hi dóna el grup de dones del poble situades en primer terme i en perspectiva, un dels recursos més habituals de l’artista. El contrapunt de la monumentaliat li atorga el Monument al Greco (1898), de Josep Reynés en primer terme. Erigit per subscripció popular, des de la seva instal·lació ha esdevingut durant anys una de les icones més característiques del Passeig de la Ribera. No hi podien faltar les barques varades a la platja ni el lleu joc d’ombres de l’escena, al bell punt del migdia, l’hora de la gran assolellada.\nVista del Baluard i la platja des del Greco va formar part durant molts anys de la col·lecció d’art dels descendents de Pere Montaner i Falç, fins que va ser adquirida pel Consorci del Patrimoni de Sitges a finals de 2017. Va ser escassament exposada; una excepció la va constituir la mostra organitzada pel Grup d’Esudis Sitgtans, el 1978. Hem conservat el títol que llavors se li va atorgar, clarament identificador i descriptiu.


Bbbike Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Matteo De' Pasti 8, Roma Est, Roma, Itàlia, 00133 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Bbbike està situat idealment a Giardinetti; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Bbbike, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Giardinetti, faci de Bbbike la vostra llar.\nTots els comentaris (27) Parelles (19) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (2)


Reducció de l’IBI a Sant Fruitós de cara el 2016 | Ona Bages\nReducció de l’IBI a Sant Fruitós de cara el 2016\nnovembre 5th, 2015 Núria Closas Notícies, Sant Fruitós de Bages 0 comments\nL’impost de l’IBI reduirà, hi haurà una millora en les bonificacions i la resta d’impostos quedaran congelats a Sant Fruitós de Bages de cara l’any 2016.\nL’Ajuntament de Sant Fruitós de Bages va aprovar la modificació de diversos aspectes respecte els impostos de les ordenances fiscals marcades per la Diputació de Barcelona. Ho va fer, amb més o menys consens per part dels partits polítics, en un ple extraordinari celebrat dijous que va durar tres-quarts d’hora.\nEntre altres, l’Ajuntament va aprovar la rebaixa de l’IBI, l’impost de béns i immobles. Qualsevol tipus de bé immoble a Sant Fruitós de Bages, ja sigui una casa, un local o una nau i a tot el consistori de Sant Fruitós de Bages, incloent també els polígons industrials, tindrà una rebaixa del 8% en el valor del seu immoble. La rebaixa significa una pèrdua d’uns 255.000 euros per l’Ajuntament.\nTot i això, l’Ajuntament assegura que ha fet els deures i que aquesta pèrdua no ha de fer patir als santfruitosencs i santfruitosenques. Els diners es recuperen amb l’estalvi que s’ha fet amb la millora de la gestió dels diners pel que fa a la deixalleria i a la residència d’avis.\nDijous passat també es va aprovar una millora de les bonificacions i la congelació dels impostos dels santfruitosencs i santfruitosenques, és a dir, que els impostos es mantindran igual que aquest 2015.\nNext article Bicis penjades a fanals per promocionar la Berga-Santpedor\nPrevious article Joan Pera encomana el riure al Teatre Casal Cultural de Sant Fruitós


Socis - ProMúsics Mallorca\nOferta especial per asocis de ProMúsics Mallorca, sessió de fotos per a músics, grups i artistes. Pel preu de 125€ (normalment és de 250€), aproximadament una hora de sessió, localització a acordar. Més de 100 fotografies, de les quals es trien 20, s’editen en photoshop i es lliuren en format digital d’alta resolució. Ideal per a promocions, esdeveniments, xous, portades de CDs, xarxes socials, premsa, etc\nEn tomamos impulso (marca producte de la fusió de Agrupació, Targobank i Atlantis)\npodem oferir als integrants de l’Associació ProMúsics Mallorca assessorament\nexclusiu i personalitzat en els nostres productes de Banca i Assegurances.\nD’aquesta manera, podran obtenir informació per a assegurar els seus instruments musicals.\nTambé, els integrants de l’Associació, comptaran amb la possibilitat de tenir a nostre\nAssessor Financer, Facundo Delrio en exclusivitat per a l’assessorament personalitzat d’aquest i altres productes.\nPer a obtenir el preu d’una pòlissa per a cada instrument musical, només han d’emplenar\nla següent informació i els realitzarem una oferta personalitzada:\n– Nom, adreça, codi postal, població i núm. Nif del prenedor (si és empresa núm. Cif)\n– Àmbit geogràfic on s’usa l’instrument (Nacional, estranger…)\n– Si és particular o orquestra\n– Tipus d’instrument\n– Descripció d’aquest, marca, model, núm. d’identificació\n– Valor d’instrument\n– Nom del propietari i dades d’aquest, si és diferent que el prenedor\nD’altra banda, us oferim descomptes en les nostres pòlisses de Salut, Vida, Accidents, Acte o Llar.\nPer a obtenir més informació pots contactar amb Facundo Delrio en el telèfon 623 199 096 o en el mail facundodaniel.delrio@targobank.es


Gent per Formentera contra l'especulació dels poderosos\nLes claus per a entendre el moviment polític que planta cara als intents especuladors en un dels darrers paradisos de la Mediterrània\nCom resisteix la pressió turística un dels darrers tresors de la Mediterrània? És possible un model sostenible? Quins empresaris han intentat especular a Formentera? La protecció del territori, la lluita contra els grans poders econòmics que volen fer-hi negoci i la preservació de la identitat pròpia, amb una defensa decidida i ferma de la llengua i la cultura catalanes, són tres dels grans eixos de la política del Consell Insular de Formentera, el màxim òrgan administratiu de l’illa, constituït el 2007, quan Formentera se separà políticament i administrativament d’Eivissa. El consell és presidit per Gent per Formentera, un moviment polític transversal que va néixer l’any 2006. Aplega d’independentistes a ex-militants del PSIB i ha estat capaç de derrotar a les urnes els grans partits estatals, PSOE i PP.\nEls orígens: per què i com neix Gent per Formentera?\nLes eleccions locals del 2003 van ser el preludi del naixement de Gent per Formentera. PSIB-PSOE, Esquerra Unida i un grup d’independents es presenten en una coalició de les forces d’esquerres per a plantar cara a la dreta, que capitalitza el PP. Després de les eleccions, el sector d’independents veu clar que cal articular un espai progressista i insularista, sense gens de dependència de forces de fora. Volen cobrir l’espai del centre-esquerra, amb un missatge molt clar: l’única prioritat és Formentera i els seus habitants. El 2006, tres anys després d’aquelles reunions inicials, es presenta oficialment Gent per Formentera i un any més tard, el 2007, es constitueix el consell.\nFormentera surt del consell compartit amb Eivissa i aconsegueix la independència política i administrativa. El Consell de Formentera es regula gràcies a l’aprovació de l’estatut d’autonomia de les Illes Balears. A partir d’aleshores augmenta el pressupost, creixen també els serveis i són els formenterencs que decideixen quina promoció turística que volen. El nou estatus el gestiona GxF, que ja el 2007 presideix el màxim òrgan de govern perquè és la força més votada. Amb 30 milions d’euros de pressupost anual i la cartera de promoció turística a les mans, el gran envit de GxF és continuar gestionant d’una manera equilibrada la gran font de riquesa.\nCom es tria el Consell de Formentera?\nLes eleccions a Formentera tenen un format local. Els ciutadans trien l’ajuntament. Quan els regidors elegits prenen possessió, assumeixen la condició de consellers i es forma l’òrgan de govern de Formentera. ‘No hi ha cap altra institució que funcioni d’aquesta manera, ni a la resta d’illes ni a l’estat espanyol’, explica Jaume Ferrer, un dels puntals en la gestació de GxF i president de Formentera durant més d’una dècada. ‘És una estructura de ciutat i comunitat, similar al cas de Ceuta i Melilla’, diu. La llei electoral és la d’un ajuntament, cosa que ha permès d’augmentar el nombre de consellers a 17, perquè s’hi han superat els deu mil habitants.\nA les darreres eleccions GxF va obtenir per primera vegada majoria absoluta. Van votar-hi 3.757 persones, un 51%. GxF va obtenir 9 consellers, amb 1.817 vots. El PP fou la segona força, amb 768 vots i 4 consellers. El PSOE, 541 i 2 consellers. Finalment, la formació Compromís amb Formentera, que el 26 de maig formarà coalició amb el PP, en va aplegar 460 i 2 consellers.\nEnguany, GxF estrena candidata: Sandra Ferrer, consellera de Turisme i Territori. També s’hi presenten PSOE, Sa Unió –marca blanca del PP– i l’extrema dreta de Vox.\nUn diputat al parlament que acostuma a ser decisiu\nNomés un escó dels cinquanta-nou del parlament de les Balears és per a Formentera. I té una importància màxima. Sílvia Tur, que repeteix com a candidata, destaca la importància d’aconseguir representació: ‘És important perquè és l’única veu directa de l’illa de Formentera al parlament.’ Aquesta legislatura ha estat la primera vegada que GxF ha tingut escó, de manera íntegra. El 2007 el partit va guanyar al consell, però l’escó al parlament el guanyà la dreta. El 2011 Gent per Formentera va revalidar la victòria al consell insular i al parlament es reparteixen la legislatura amb el PSIB-PSOE. El 26 de maig tornaran a anar en coalició amb el PSIB per mirar de retenir l’escó. ‘El vot del diputat ha estat decisiu fins i tot per a la conformació de governs cap a un costat o cap a un altre’, recorda Tur. És un escó molt disputat i hi ha precedents històrics que han decantat la balança i han permès el canvi polític a les Balears.\nEvolució d’un moviment transversal, amb independentistes inclosos\nSense cap lligam amb forces de fora de Formentera, a banda acords amb el PSIB-PSOE per a les eleccions al parlament, els representants de GxF expliquen la capacitat que han tingut d’obtenir com més va més suport dels ciutadans. Candidatures transversals, proximitat amb la gent i defensa de l’interès general enfront dels grans grups de pressió empresarials, principalment d’Eivissa, són alguns dels ingredients de l’èxit, segons que expliquen els responsables del partit. Una marca política capaç d’aplegar independentistes i ex-militants del PSOE. ‘Hi conviuen ideologies de diverses procedències de l’esquerra. Gent provinent d’ERC, EU o el PSOE. Però és un projecte molt sòlid i que aplega totes les propostes’, explica el president Jaume Ferrer.\n‘Hi ha gent que simpatitza amb l’independentisme i gent que no. Gent més d’esquerres i més de centre. Per això tenim majoria absoluta. I perquè fem feina només pensant en Formentera. Aquest accent és molt marcat en la nostra formació’, diu Sílvia Tur, diputada per Formentera al parlament. En la mateixa línia s’expressa la secretària general de GxF i número tres al consell, Susanna Labrador: ‘GxF és un partit progressista i insularista que no depèn de cap marca estatal. No ens presentem a les espanyoles, només a les locals i al parlament. Volem decidir a Formentera tot allò que passa a Formentera i aspirem a un finançament millor. Som l’única opció cent per cent d’aquí –afegeix–. La gent ha vist que som l’alternativa. Ens uneix la necessitat de protegir el territori i la nostra identitat pròpia’, explica la formació.\nIdentitat, llengua, cultura\nLa defensa de la cultura i la llengua catalana és inqüestionable per a GxF. Ho explica Susanna Labrador, que a més de secretària general del partit també és consellera de Cultura, Patrimoni i Educació: ‘Formentera és una illa on conviuen moltes nacionalitats. És una illa acollidora i la nostra identitat fa un paper cohesionador. Volem fomentar i protegir el català, que és la llengua vehicular a l’administració. Hem de fer entendre a la gent quina és la nostra identitat i la nostra cultura. Volem que s’hi afegeixin. Per això oferim cursos de català gratuïts. És una eina cohesionadora i, a més, és la llengua vehicular de les Illes Balears.’\nAlguns representants de la formació han mostrat el suport al procés independentista del Principat i han expressat solidaritat amb els presos i els exiliats polítics. Uns gests que no han agradat a la dreta espanyolista ni als seus mitjans afins, que han atacat la transversalitat ideològica de GxF, amb articles vergonyosos assenyalant i perseguint la llibertat de pensament i d’expressió.\nEl gran objectiu polític de la formació és fer sostenible el turisme. A l’hivern la població de Formentera és d’unes 12.000 persones. Els mesos d’estiu, arriba a 40.000. Sense renunciar a aquesta font d’ingressos, gairebé exclusiva, GxF defensa la protecció del territori i la sostenibilitat turística i econòmica. ‘El turisme no serveix si no és per a millorar la vida de la gent’, una frase que resumeix el projecte polític de GxF i el model de societat que defensen. ‘El turisme és el motor econòmic, però aquesta economia ha de millorar la vida dels qui vivim aquí’, argumenten.\nUn exemple d’aquesta lluita és la regulació de l’entrada de vehicles, aprovada el gener passat, i que servirà perquè el consell insular decideixi quants cotxes entren a Formentera els mesos d’estiu. És una de les victòries programàtiques de la formació. ‘Enguany hi entraran els mateixos perquè la tramitació del govern de les Balears va anar una mica lenta. A partir de l’any vinent ja ho podrem regular. De tota manera, ja és una bona notícia que enguany no n’entrin més que l’any passat. No podíem crear una afectació a reserves que ja eren fetes’, explica Ferrer. En podeu consultar la informació oficial a la web de reserves per a circular a Formentera els mesos de juliol i agost.\nEls darrers anys s’ha legislat també un nou límit de places turístiques. Els responsables polítics van detectar que hi havia una mitjana de 10.000 a 12.000 persones que hi pernoctaven il·legalment. El nou sostre de places és de 20.585. ‘Volem qualitat, no quantitat’, diuen. L’ordenació turística, una comercialització responsable i la protecció del territori són tres eixos cabdals de les polítiques sostenibles de la formació.\nUn paradís temptador per als poderosos\nFa vuit anys que es van posar de moda les Party Boats, les festes en embarcacions a alta mar, que de cada vegada oferien més empreses. Regular-les va significar el primer gran triomf legislador de GxF. ‘Representava un model contrari al model de vida, de societat i d’illa que volem. Aquesta va ser la primera mesura que vam aprovar el 2015, quan vam guanyar el consell amb majoria absoluta. Vam poder actuar contra aquestes embarcacions en l’espai marítim protegit’, expliquen. Formentera té l’espai marítim protegit al cent per cent.\nLes festes gairebé s’han acabat, però les amenaces i els intents d’especulació es mantenen. Els grans poders econòmics vénen de fora. Sovint, d’Eivissa. El caràcter proteccionista de Formentera ha evitat intents d’urbanitzar espais com el parc natural de Can Marroig.\nLa gestió proteccionista de GxF ha acabat als tribunals en l’anomenat cas Punta Prima. L’empresari Leo Stober va emprendre accions judicials contra el consell. Jaume Ferrer, Pep Mayans, Sònia Cardona i Bartomeu Escandell s’enfronten a inhabilitacions, multes i penes de presó per haver rebaixat la capacitat urbanística prevista per l’ajuntament anterior, governat pel PP. ‘Sempre hi ha hagut aquests intents. GxF veu clara quina posició ha de prendre. És un judici per a defensar la protecció del territori. Només han anat contra GxF. El PSOE també va participar en el canvi de regulació’, assenyalen a la formació.\nL’intent de treure rendiment especulador de Formentera és antic i en trobem exemples històrics. Dos dels homes més poderosos de les Illes van provar d’urbanitzar parts importants de Formentera. Per exemple, l’empresari i polític eivissenc del PP Abel Matutes, que volia construir un complex turístic residencial al parc natural de les Salines. O per exemple, Gabriel Cañellas, l’ex-president de les Balears, també del PP, que pretenia urbanitzar Illetes. ‘Formentera és molt llaminera per als lobbies empresarials. Però si no els haguéssim plantat cara, ja haurien destruït l’illa’, expliquen els representants de GxF.\nLa regulació del transport marítim entre illes, especialment entre Eivissa i Formentera, és un altre dels fronts oberts de la formació, que recorda que fa dotze anys que es fa feina en aquest sentit. ‘Ni PSOE ni PP quan han presidit el govern de les Illes no han pogut o no han volgut pressionar les empreses navilieres, que són lobbies potents, perquè millorin aquest servei. No s’imposen mai les mesures redactades’, denuncien. ‘Tenim molta pressió al litoral amb embarcacions d’esbarjo que arriben d’Eivissa. Això ens obliga a fer polítiques molt fermes d’ordenació i prohibició de fondeig en zones on tenim posidònia, a més de gestió de vigilància’, explica la diputada al parlament, Sílvia Tur.\nUna altra de les demandes és el traspàs de més competències per a ampliar l’autogovern. Després d’assumir la promoció turística, que implica que es decideix a Formentera com i on es fa aquesta promoció, el consell insular reclama més pressupost per a encarar la triple insularitat de l’illa i demana al govern de les Balears i a l’espanyol que assumeixin la despesa dels residus de rebuig que surten de Formentera. El cost d’aquesta despesa s’enfila al milió d’euros.\n‘Formentera és una illa fantàstica, formada per la gent que hi viu. Ve d’una història de lluita per a defensar-la, per a evitar que caigui en mans de grans poders econòmics. És un model de societat fonamentat en una economia familiar i sense grans empresaris’: això és una bona definició, feta per un representant del partit, que ajuda a entendre com és l’illa. El 26 de maig, GxF té el desafiament electoral de donar continuïtat al seu projecte polític.


Escola Natura - Mare Terra Fundació Mediterrània\nEl 70% de l’alumnat té dificultats per reciclar a casa\nSón resultats de les classes de 3r d’ESO de l’INS Pons d’Icart, de l’enquesta que va realitzar Mare Terra El 85% de l’alumnat de 3r d’ESO de l’INS Pons d’Icart assegura ser conscient de la importància de la recollida selectiva, però el 70%...\nUn espai obert de conscienciació i sensibilització\nUn espai sostenible, que a través del seu programa d’educació ambiental, adreçat tant a la comunitat educativa com a la població en general, pretén fomentar el coneixement del medi natural, com a eina per atendre el compromís amb el medi ambient.\nDes de principis dels anys 90 la nostra entitat, Mare Terra Fundació Mediterrània, aposta per l’educació ambiental com a principal eina per fer front a la problemàtica ambiental. És doncs, després d’aquesta trajectòria i en coherència amb el projecte de la Fundació, que l’any 2013 es posà en marxa l’Escola de Natura on hi trobem situat el Centre d’Interpretació del Francolí, que ofereix tota la informació necessària per al coneixement de la conca hidrogràfica del riu.\nObjectius de l’Escola de Natura Francolí:\nFacilitar una eina i un espai de treball per fer front a la problemàtica ambiental.\nPromoure el respecte pel medi ambient.\nInvolucrar a la població en una nova cultura de conscienciació ambiental.\nPromoure el respecte i el treball en equip.\nAmpliar el coneixement en l’aprofitament pedagògic en les sortides de camp.\nInvolucrar a la població en el projecte de l’Escola de Natura Francolí.\nLa seva localització estratègica, a 250 metres del riu Francolí i a només 20 minuts caminant del centre de la ciutat, fent-la accessible tant a peu com en transport públic o privat, fa que sigui un punt clau, per conèixer la diversitat ecosistèmica d’alt interès biològic del nostre entorn. Un punt de referència en ecologia urbana, que vol apropar la població al riu Francolí.\nLa distribució d’espais a l’aire lliure, la fa perfecta per a la realització de diferents tallers relacionats amb l’educació ambiental. Compta amb una bassa d’amfibis, dos hivernacles, horts ecològics, un jardí de plantes aromàtiques i vegetació característica del bosc mediterrani. A més a més, l’aula, on està situada la maqueta de la conca hidrogràfica del Francolí, és sala d’exposicions i espai de projeccions per a xerrades.\nCom a Centre d’Interpretació ofereix informació completa del riu. El punt neuràlgic és la maqueta, reproducció a escala 1:20.000 de 2.400 quilòmetres quadrats de paisatge, que abasta tota la conca del riu Francolí, els principals municipis del Camp de Tarragona i les comarques circumdants.\nSón resultats de les classes de 3r d’ESO de l’INS Pons d’Icart, de l’enquesta que va realitzar Mare Terra Fundació Mediterrània.\nL’alumnat de 3r d’ESO de l’INS Pons d’Icart va recollir 450 litres de brossa al llarg de la riba del riu Francolí, amb Mare Terra.\nClausura del Curs Científic 2020 de Mare Terra\nLa clausura del Curs “El Medi Ambient amb Perspectiva de Gènere” l’han realitzat Ángel Juárez, Jordi Fortuny i Iolanda Tortajada.\nL’Escola de Natura Francolí, un espai obert de\nVenir a l’Escola de Natura possibilita apropar-se al medi natural. Xerrades, tallers, jocs i sortides envoltats de natura i vida.\nL’oferta pedagògica es basa en un conjunt de propostes, especialment dissenyades per tal de formar, sensibilitzar i conscienciar en temàtiques ambientals, a tots els sectors de la societat. La finalitat és que tot el públic que participa en les activitats, adquireixi els coneixements proposats de manera directa, al bell mig de la natura, o indirectament a través de les explicacions de les educadores amb material de suport didàctic. Totes les activitats es realitzen de forma activa, potenciant la iniciativa i les ganes d’aprendre.\nL’Escola de Natura Francolí vol seguir creixent. Som un punt de referència en ecologia urbana a la ciutat de Tarragona, on entitats, escoles i\nparticulars en ajudeu a créixer. La vostra ajuda és bàsica per poder seguir endavant amb aquest projecte.\nConsultes i reserves.\nSi tens dubtes, consultes o vols fer una reserva, posa’t en contacte amb l’equip tècnic d’educació ambiental de Mare Terra Fundació Mediterrània. Truca’ns o emplena la sol·licitud, i en la major brevetat possible et respondrem.\ns/n, Carrer de l'Arquebisbe Josep Pont i Gol, Tarragona


Company: «Eliminarem l'ecotaxa en temporada baixa i en temporada alta anul·larem l'increment»\ndimecres, 26 de febrer de 2020 16:58h\nEl president del PP de les Illes Balears, Biel Company, ha anunciat aquest dimecres que «el futur Govern 'popular' aprovarà, en els primers cent dies, un decret llei per recuperar la disposició addicional 4a de la Llei de Turisme de 2012 derogada pel Pacte d'esquerres, amb l'objectiu de tornar a activar mesures que permetin al sector seguir reformant i modernitzant la planta hotelera i la recuperació de la competitivitat de les Illes Balears com a destinació turística».\n«Abans de complir-se els cent dies de govern, aprovarem un decret per donar les eines jurídiques al sector per incentivar la inversió en la modernització dels nostres establiments turístics, perquè l'aposta del PP és per un turisme de qualitat», ha afirmat Company durant la visita a l'hotel Iberostar Platja de Palma.\nCompany ha criticat la «inacció» del Govern d'esquerres en matèria turística durant la present temporada i s'ha remès a la «preocupació del sector» en la darrera fira de FITUR i la «abaixada d'un 20 % de les reserves per a la present temporada». «Tenim un Govern antiturisme, que el primer que va fer va ser derogar l'anterior llei turística només perquè l'havia fet el PP», ha apuntat.\nDemanat per altres mesures turístiques que recollirà el PP en el seu programa electoral i, en concret, per l'impost de turisme sostenible o ecotaxa, Company ha afirmat que, d'entrada, «l'eliminarem en temporada baixa i en temporada alta anul·larem l'increment aprovat pel Govern el 2018 per deixar el seu import inicial». I també ha deixat la porta oberta a eliminar-la completament «si veiem que suposa una minva important per a la competitivitat de la nostra destinació turística».


La Mina Nova és la que actualment es pot veure i gairebé resseguir, comença al costat de un cartell indicador cap a l’oest del fons del cràter, a la part més fonda, recollint l’aigua que podés quedar en cas de fortes pluges; la boca és perfectament visible encara que moltes vegades la vegetació de la mota del rec la tapa; tot i que sembla tenir poca alçada, un cop dins els seus primers 200 metres son de bon caminar (relativament, pensant en una mina).\nCal dir que el rec que fa de desguàs cada any és de menys fondària; no es cuida com en temps antics; nomes recordar que als anys 60 aquest rec era molt fondo i ajupint-te ja eres dins la mina, tenia uns 1,5 metres d’alçada per 0,80 d’amplada; la boca és molt ben feta amb rajol vermell, els primers metres amb paret revestida de pedra fins arribar a un pou o forat de ventilació que correspon al començament del bosc, aquest pou ara està tapat.\nAra crec que ja no es pot passar d’aquest punt, continua uns 600 metres fins a sortir a un rec que mena al torrent Tornavells; la sortida està tapada per bardissa i per la terra i la petita paret de pedres que em marcava l’ull de sortida; tot i això continua fent la seva feina: encara surt aigua quan ha plogut molt, fa d’escòrrec del clot del volcà.\nNo conec ningú que l’hagi travessat de banda a banda, si que grups d’espeleòlegs ho han provat, però tornen dient que no es possible. També hi ha llegendes o rondalles de que si en “Pau” de “Can Tal” la va travessar i de que en “Pere” de “Can Qual” també hi ha passat. “Diu” que la darrera persona que se sap que la va travessar era l’avi de una pairalia d’Estanyol, que, essent de cacera en època de veda, i veient venir la parella de la Guàrdia Civil, decideix ficar-se a dins, sortir per l’altre costat i anar a casa seva a Estanyol. La parella, que l’havia conegut, i veient que feia hores que no en sortia, va a la casa i ho explica a l’amo, aquest els diu que no ho creu ja que l’avi ha dinat amb tots, que a anat a fer migdiada i que el despertaran a l’instant, i que per tant no pot esser l’avi. Ho deixo tal com he sentit explicar-ho, tant pot esser veritat, com pot esser una rondalla de fer la punyeta a la Guàrdia Civil de part de un propietari d’Estanyol.\nCom sempre cal posar dates: que quin any és feta??, dons no en hi ha, fins ara, cap constància que es permeti dir-ho amb certesa; mentre uns diuen que fou cap a finals del segle XVIII, sembla més cap a mitjans del segle XVI. Comencem la centúria dels 1500 amb la pesta negre superada, les lluites remençes resoltes, hi ha un considerable augment demogràfic, calen més terres per obtenir més menjar, s’han anat artigant boscos aprofitables; queda el fons de La Crosa que és un aiguamoll. Si l’assequen tindran molta terra de conreu, i molt bona.\nEs probable que això es decidís cap al 1550; va ser una feina comunitària entre tots els veïns, ja que en el repartiment de la superfície conreable gairebé totes les cases dels voltants de La Crosa hi tenien camps. Era just i raonable que tots els que hi havia treballat se’n beneficiessin i cal recordar que poc abans de la data que apunto, hi havia hagut el fenomen remença en que s’havia vist que la col•laboració de tots (el sindicat remença) donava força i obtenia resultats. També ho semblaria, encara que no és exclusiu d’aquí, la minuciosa relació i explicació de normes que han de regir pel manteniment i conservació dels recs que de un a l’altre, recullen i menen l’aigua cap a la boca de la mina. Ara, sigui per més sequera a causa del canvi climàtic, sigui per bombar a més fondària l’aigua del fons de la Crosa, sigui perquè no queda estanyat, els records del tallant, el tràmec, el cabàs i els arbres de les margeneres dels recs son historia.\nA dins de La Crosa no en hi ha d’aigua, en tot cas vull dir que no hi ha deus per trobar a l’hora de fer pous; és com una esponja immensa xopa d’aigües plujanes, i com que cada vegada les bombes modernes en treuen més per regar el farratge del bestiar, cal anar a més fondària, hem de pensar que arribarà un moment que no sortirà a compte treure’n. De moment la Font del Gat, situada a tocar la carretera de Salitja, en els límits de municipis de Vilobí, Bescanó i Aiguaviva fa temps que no raja, més ben dit, només ho fa en èpoques de fortes pluges, en que el terra del fons del cràter queda recarregat d’aigua. A la Font del Gat, mig embardissada, encara es veu la paret de un safareig que servia per regar les feixes que havien estat l’hort de Can Faust, ara és lloc d’abeurador dels ocells en temps de glaçada o sequera.\nA dins de La Crosa no poden haver-n’hi de deus d’aigua, ja que varem quedar estroncades amb el fenomen volcànic de l’explosió i enlairament del terreny original; si ens en adonem, tan la realitat com la toponímia ens marquen que les zones bones d’aigua son a fora del con volcànic; pensem amb Les Fonts i el naixement del Riudevilla, amb la Font de Can Bosc prop del Tornavells, el rec de Can Reig d’Estanyol, les Fontiques (fonts petites) sota Can Murtra, el mateix riu Güell (color vermellós per la tosquija rogenca). En la tesi de un estudiant universitari feta amb el tema de “l’aigua i La Crosa”, explica que tots aquest punts i d’altres no tant remarcats son les sortides a l’exterior de les déus estroncades per l’explosió volcànica; tot i que bona part d’aquestes deus foren la causa de l’origen del volcà.


Comencen les obres de restauració del cementiri municipal\nLes obres de rehabilitació de la part més deteriorada del recinte no requeriran cap tipus d’enderroc, com sí que estava previst en el projecte inicial.\nAquest passat mes de febrer s’han iniciat les obres de restauració de la part més deteriorada del cementiri municipal. L’obra consistirà, principalment, a rehabilitar aquesta part del recinte que ha patit més el desgast del temps i no requerirà enderrocar els més de 200 nínxols que sí que estaven previstos en el projecte inicial. “Creiem que la millor actuació que podíem fer per dignificar aquesta part del cementiri era precisament restaurar-la i no pas enderrocar-la”, assenyala l’alcaldessa d’Aitona, Rosa Pujol.\nLes obres inclouen les següents quatre actuacions:\nSubstitució d’una part de la coberta: En la zona més deteriorada, es procedirà a treure les teules, la solera i les bigues de fusta existents i es construirà una nova coberta amb parets de maó perforat i solera d’encadellat ceràmic. Les teules que es puguin recuperar es tornaran a col·locar.\nSubstitució dels revestiments de les parets de dels nínxols més deteriorats: Es repicarà el revestiment existent i es sanejaran les parets més perjudicades. Un cop rehabilitades, es tornarà a aplicar un arrebossat de morter i es pintarà.\nReparació del paviment de formigó dels passadissos i de l’accés principal: En les zones on el paviment es troba més deteriorat o enfonsat es realitzarà una solera de formigó per sobre del paviment actual.\nAdequació de les zones enjardinades: S’enjardinarà el talús de la zona d'aparcament i de la zona lateral esquerra amb baladres i xiprers. S’instal·larà també un sistema de reg pel seu corresponent manteniment. Pel que fa al talús, es rebaixarà lleugerament per disminuir-ne el pendent.


esteve | Neus Lloveras i Massana\nArxiu d'etiquetes: esteve\nEn record d’Esteve Orriols\nJa fa un grapat d’anys, corria l’any 2003, quan un dia se’m va apropar l’Esteve Orriols. En aquell moment jo estava força vinculada a entitats, especialment al Patí Vilanova, i l’Esteve em va proposar formar part de la seva candidatura per a les eleccions municipals. Recordo la meva sorpresa; fins llavors, mai m’havia passat pel cap implicar-me en política. Però m’ho va exposar d’una manera tan senzilla i tan convincent!\nPer a l’Esteve, participar activament i intensament a la política municipal era una activitat natural d’una persona que estima i sent la seva ciutat. Ho plantejava de manera molt similar a l’activitat que es pot fer en el món associatiu: fer pinya amb altres persones per un objectiu comú, aportar el teu esforç i compromís al servei de la col·lectivitat, al servei de la ciutat.\nSempre agrairé a l’Esteve Orriols la seva visió sobre la política, una visió que m’ha marcat profundament i que encara avui em guia en l’exercici de la meva responsabilitat pública. En molts aspectes, l’Esteve Orriols ha estat un mestre: persona d’humanitat infinita, sempre preocupat pels altres, amb voluntat de servir, d’ajudar, es feia seus els problemes dels altres. Aquesta vocació, a la qual ell unia també de forma indissociable una ferma vocació cristiana, el va encaminar a formar part de moviments socials i polítics no només vilanovins, sinó arreu del país, i a representar la nostra ciutat al Parlament de Catalunya.\nEsteve Orriols estimava Vilanova i la Geltrú i la seva gent. En l’àmbit públic va assumir el seu càrrec amb un gran sentiment de responsabilitat i sempre amb l’únic objectiu d’intentar donar resposta al que li deia la ciutadania. Va ser un defensor incansable dels interessos de la ciutat, avalador de projectes i iniciatives per obrir-la, per fer-la créixer, per donar-la a conèixer arreu, tant des de l’alcaldia com des del seu escó al Parlament.\nDes que s’ha propagat la notícia de la seva mort, no hem parat de comprovar com n’era de conegut i estimat. I és que l’Esteve sempre va tenir un tracte proper i amable amb tothom, també quan va ser a alcalde, es mostrava tal com era: obert, transparent, honest. En aquests moments de tristor, de gran dolor, penso en la seva trajectòria i les paraules que m’inspira són humanitat, generositat i servei.\nSom molts els vilanovins i vilanovines que avui ens sentim una mica orfes, amb la pèrdua d’Esteve Orriols. Ens en quedarà per sempre el record i el deure de mantenir viu el seu exemple, el seu llegat.\nEns ha deixat un gran vilanoví, un enamorat de la seva ciutat. Descansa en pau, Esteve.\nAquesta entrada s'ha publicat en Sin categoría i s'ha etiquetat amb #vilanovailageltru, alcalde, alcaldia, ciutat, esteve, orriols, vilanova, vilanova i la geltrú, vng el 8 gener, 2016 per Neus.


La delegació catalana de la UGT i CCOO surt aquesta mitjanit cap a Madrid per participar en la manifestació del 15 de setembre | UGT Catalunya\nLa delegació catalana de la UGT i CCOO surt aquesta mitjanit cap a Madrid per participar en la manifestació del 15 de setembre\nLa UGT i CCOO, en el marc de la “Cumbre Social”, han convocat una gran manifestació a Madrid demà dissabte, 15 de setembre, que aplegarà centenars de milers de persones per rebutjar les polítiques de retallades de drets socials i laborals del Govern de l’Estat però també dels governs autonòmics.\nLa UGT de Catalunya, CCOO i USOC hem organitzat uns 200 autocars que sortiran d’arreu de Catalunya per traslladar unes 12.000 persones a Madrid. La delegació catalana sortirà aquesta mitjanit des de la Plaça de Catalunya.\nJa demà dissabte a Madrid, el punt de trobada de la delegació catalana serà la parada de Metro de Goya a les 10 hores. Des d’allà ens manifestarem fins a la Plaça de Colon, on arribaran les “columnes” des de diferents punts de la ciutat i on estan previstos els parlaments a les 12 hores.


Joan Rosell qualifica de "puntuals" els problemes del sector agroalimentari a Lleida\nEl president de Foment del Treball, Joan Rosell, ha qualificat de "puntuals" els problemes que viu el sector agroalimentari a Lleida, i més en concret dels escorxadors de porcs i pollastres, on els sindicats alerten que hi ha uns 1.200 llocs de treball en perill. Rosell s'ha mostrat molt optimista davant les perspectives econòmiques actuals.\n21/06/2004 - 00.00 Actualitzat 21/06/2004 - 15.26\nEl president de Foment del Treball reconeix que hi ha subsectors com el dels escorxadors i el tèxtil que estan passant per una situació complicada, però considera que aquestes crisis no tenen prou entitat per afectar la bona marxa de l'economia lleidatana en termes generals. Joan Rosell s'ha reunit avui amb l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, acompanyat de representants de la Federació de Comerç (Fecom) de Lleida i la Confederació d'Organitzacions Empresarials de Lleida (COELL). Rosell considera que la capital del Segrià, que és la segona ciutat catalana on se celebren més congressos, necessita tenir una infraestructura "en condicions", en referència al projecte del nou Palau de Congressos. Segons el president de Foment del Treball, Lleida ha d'aspirar a ser considerada una ciutat de fires i congressos amb un pes important. Així mateix, Rosell ha alabat el projecte de l'Ajuntament i la Cambra de Comerç per promoure la creació de sòl industrial a la ciutat, un element que és "imprescindible", ha dit, per al desenvolupament econòmic de la zona. El president de Foment del Treball es reuneix aquest migdia amb les diferents organitzacions empresarials lleidatanes per debatre la possibilitat de crear a Lleida una única patronal que aglutini tot el sector o bé si cal seguir amb el model actual.