Presenten el llibre 1918-2018 L’Agrícola de Vilassar de Mar 100 anys – Vilassar Ràdio\nPresenten el llibre 1918-2018 L’Agrícola de Vilassar de Mar 100 anys\nAquest divendres 2 de març, a partir de dos quarts de vuit del vespre a la Sala Roser Carrau, es presenta el llibre 1918-2018 L’Agrícola de Vilassar de Mar 100 anys. Un treball de l’escriptora Anna Lleonart i editat amb el segell de la Llibreria Index que dirigeix la Pepi Bruguera. Es tracta d’un recull d’anècdotes i entrevistes d’aquest sindicat que té els seus orígens en la patata i que, posteriorment, va evolucionar cap a la flor i la planta. L’entitat dibuixa els actes del seu centenari.\nL’Agrícola es va constituir un 14 de gener de 1918. Originàriament, es va fundar com a una entitat per comercialitzar la patata, tal i com recorda el gerent Perer Lloret. Recollir un segle de vida no és una tasca fàcil. L’escriptora Anna Lleonart explica la seva feina. 19 entrevistes i moltes hores de treball. La voluntat ha estat la fer un llibre per als propis pagesos.\nAnna Lleonart revela que, en el moment d’escriure el llibre, hi ha dos moments que l’han colpida: la importància que va tenir la patata en el seu moment i la voluntat de la gent assalariada que decideix fer un pas endavant per crear una entitat cabdal per a Vilassar de Mar\nEn el llibre ens endinsem en la història d’un sindicat que ha tingut un munt de noms al llarg d’aquest primer segle de vida.\nSi vols escoltar l’entrevista sencera, clica aquí.\nSegüent notíciaNova edició del VidMar Festival, aquest dissabte a Can Bisa


Vint grups participaran en el «Sona la Dipu amb música, balls i cançons tradicionals 2015»\nCatarroja, Manises, Canals i València acolliran les proves semifinals del certamen de folklore de la Diputació\nUn total de 20 grups, procedents de València ciutat i de les comarques de l’Horta, Requena-Utiel, la Ribera, el Camp de Túria, la Vall d’Albaida, Valle d'Aiora, la Costera i la Safor, es disputaran els primers premis de la tercera edició de «Sona la dipu amb música, balls i cançons tradicionals 2015» que se celebrarà del 16 de maig al 12 de setembre.\nCom en anys anteriors, el festival concurs es desenvoluparà en dues fases, semifinals i final. En les semifinals participaran tots els grups inscrits distribuïts en les quatre proves que s'organitzaran a Catarroja, Manises, Canals i una quarta seu pendent de confirmació. Els dos millors grups de cada seu passaran a la final que se celebrarà el 12 de setembre al Teatre Principal de València.\nLa primera semifinal serà dissabte que ve, 16 de maig, a les 19:00 al Teatre Auditori de Catarroja i concursaran el Grup de Danses d’Ontinyent, La Xicalla de Catarroja, El Drac Alat de València, Cantares Viejos de Requena i el grup L’Olivar de la Unió Musical d'Alaquàs.\nL'Auditori Germanies de Manises serà la seu de la segona semifinal el 30 de maig en la qual competiran La Senyera de València, el Grup de Ball Quiqueries de València, Safor i Festa de Gandia, Xafarnat de Paterna i La Carraspera de València.\nEn la tercera semifinal, l'amfitrió de la qual està pendent de confimación, participaran Les Folies de Carcaixent, Grup i Rondalla Repicó de Manises, Grup de Danses Azahar de València, El Tossal de Llíria, i El Piló de Burjassot.\nLes semifinals conclouran en la Casa de Cultura de Canals amb l'actuació del Grup de Danses Canyamars de Canals, Rondalla Cor i Grup de Ball de Cofrents, Grup de Danses Realenc de Picanya, Grup de Danses de Montcada i Grup de Danses de Moixent.\nProva final en el Teatre Principal de València\nLa prova final consistirà en l'actuació dels grups seleccionats en les proves semifinals i el jurat concedirà tres premis atesa la millor puntuació que reba cada grup.\nEl guanyador del primer premi s’endurà 2.500 euros, el segon 1.500 euros i el tercer 900 euros, a més de les corresponents plaques commemoratives de la Diputació i de la Federació de Folklore de la Comunitat Valenciana.\nValoració positiva de danzantes mixts\nEl jurat valorarà l'actuació dels grups en tots els seus elements, incloent l'autenticitat, l’execució musical, l'ocupació d'instruments propis, la indumentària apropiada d'home i dona, i la incardinació perfecta de tots estos ingredients, valorant positivament que les parelles en la seua majoria estiguen compostes per balladors mixtos.


Discussió:Tipologia de classificació de manifestacions de la catalanofòbia - Wiki\nDiscussió:Tipologia de classificació de manifestacions de la catalanofòbia\nPenso que caldria una categoria específica de racisme, donat que durant el primer terç del segle XX existí la assimilació del catalanisme amb la condició de jueu, altrament en un context europeu totalment agressiu contra aquesta ètnia. De fet, penso que el racisme espanyol fou un dels motors de la guerra civil.\nCal considerar que durant el primer quart de segle XX el racisme impregnava la política europea, incloses l'espanyola i la catalana. Hom sap perfectament del racisme nazi, i possiblement també conegui el racisme nòrdic de la mateixa època, però es sap poc del racisme espanyol, esborrat de la història, com tantes altres coses que el franquisme cuità d'amagar (com ara els llistats de jueus espanyols de cara a futures accions dins del marc de l'Eix, possiblement, com passà amb els jueus italians, la deportació cap a l'Alemanya). Alhora, cal pensar que el fet de ser roig i/o separatista era considerat resultat de la degeneració racial espanyola.\nGràcies pels teus comentaris. Estem incorporant totes les cites del llibre Tempesta (2015), que desconeixiem i que assenyalen aquest racisme hispànic que assenyales, nodrit a la 1ª meitat del segle XX, en sintonia amb el pensament racial nazista, i que busca en l'element jueu a la Península Ibèrica l'explicació al sorgiment del catalanisme i la seva diabolització. Això s'enquadra perfectament en la tipologia discurs de l'odi. Obrirem una nova pàgina informant de les categories de Discurs de l'odi i que recullo en elements discursius:\nCATALANISME I FEIXISME\nCATALANISME I SIONISME\nCATALANISME I TERRORISME\nEn el següent article en trobaràs una bona anàlisi: El discurs de l’odi contra els catalans, dades i gràfiques\thttp://www.vilaweb.cat/etiqueta/la-wikipedia-de-la-catalanofobia/\nCATALANISME I YIHADISME\n--Admin (discussió) 13:07, 13 set 2016 (CEST)\nObtingut de «https://wiki.vilaweb.cat/index.php?title=Discussió:Tipologia_de_classificació_de_manifestacions_de_la_catalanofòbia&oldid=2433»\nDarrera modificació de la pàgina: 13 set 2016 a les 12:07.\nS'ha visitat aquesta pàgina 827 vegades.


IVAM / El Mediterrani en l’art i la gastronomia - Festival de Arte & Gastronomía\nAforament de 100 pax. al dia amb inscripció prèvia.\nCompartir taula amb els grans de l’art modern i contemporani és l’experiència gastrocultural que et proposa l’IVAM. Una proposta vinculada amb el mar Mediterrani, tant pels productes del rebost autòcton als quals dona forma amb gran mestria Jose Luis Mascaraque (xef de l’Hotel Ritz de Madrid durant més d’11 anys), en dos degustacions gastronòmiques a partir de seqüències de mossets mediterranis, com per l’oferta expositiva i d’activitats representada per les obres d’artistes d’altura internacional com Jean Dubuffet o Miquel Navarro i altres de no tan mediterranis, però sí fonamentals en la història de l’art, com Rosenquist, Richard Hamilton, Robert Rauschenberg, Tony Cragg, Yves Klein, Martha Rosler, Carmen Calvo o Gilian Wearin, sense oblidar Julio González, considerat el mestre del ferro al costat de Giacometti.\nUna sèrie d’activitats que tindran lloc els dies d’esta oferta exclusiva en el hall de la 2a planta. Informa-te’n en les taquilles quan arribes al museu.\nNota important: per respecte i cura de les obres que s’hi exposen, no es podrà entrar a les galeries amb menjar o beguda.\nPodràs triar entre estes dos opcions de menú:\nTires de salmó marinat amb soja i xampinyons fermentats.\nEnsaladilla de sépia i allioli de caviar negre.\nCaneló de pollastre al forn amb curri verd i chutney de mango.\nPostres: crema de llima natural amb suc de moscatell.\nCafé i servici de pa.\nSardina fumada amb alvocat i pico de gallo.\nHummus de garrofó envinagrat i pani puri.\nCostella lacada de cítrics i pak-choi.\nPostres: fruita roja amb xocolate blanc.\nVisita lliure a les exposicions –sense que es puga entrar a les galeries amb menjar o beguda–, i possibilitat de disfrutar de les activitats següents el cap de setmana.\nEl 25 de gener: Jornades de Brut Art.\nEl 31 de gener: Recorregut per l’exposició «Dibuixos de Miquel Navarro» pel subdirector d’Exposicions i Col·lecció de l’IVAM.\nLes activitats se sol·licitaran en el moment de reservar l’oferta gastronòmica. No es podrà entrar a les galeries amb menjar o beguda.


Dificultats per a emprendre en España\nEducació per a l'emprendiment\nEl diccionari de la Real Acadèmia Espanyola defineix emprenedor com la persona “que emprèn amb resolució accionis o empreses innovadores”.\nÉs un terme que està, avui dia, molt en voga. Parlem d'emprenedors per a referir-nos a persones que inicien una nova activitat econòmica pel seu compte.\nEn molts casos són persones que estan en l'atur i no tenen bones perspectives de trobar un lloc de treball per compte d'altri, per la qual cosa busquen una sortida econòmica personal buscant-se la vida com a empresaris, ben individuals o ben associats amb altres emprenedors o empreses.\nEn altres casos són persones que sí que tenen un lloc de treball però que no estan satisfets i volen progressar professional i/o econòmicament pel que comencen una nova activitat econòmica.\nEn qualsevol cas l'emprenedor, com acabem de dir, comença a exercir una nova activitat pel seu compte i risc. Aquest concepte porta implícites idees com la innovació i assumpció de riscos empresarials i la persona que ho fa ha de tenir els mitjans materials i la preparació i aptituds necessàries per a tirar endavant aquest nou projecte i, per què no dir-ho, un grau important d'il·lusió i ambició.\nLa raó per la qual l'existència d'emprenedors és important al nostre país i en els nostres dies és que, com a conseqüència de la gravíssima crisi econòmica que ha afectat a Espanya de manera molt important, s'ha produït una gran destrucció d'empreses (entre 2008 i 2012 es van tancar gairebé dos milions d'empreses, la majoria amb menys de 20 treballadors), en el mateix període els petits empresaris entre 15 i 39 anys van disminuir un 30%.\nConseqüència d'això és l'altíssima taxa de desocupació juvenil que, a Espanya, duplica la de les UE.\nLes dificultats per a crear un negoci a Espanya han estat, tradicionalment, molt majors que en altres països del nostre entorn. Els requisits i gestions administratives, l'obtenció de llicències, l'alt cost del rebut d'autònoms, no faciliten aquesta creació d'empreses i, encara que l'Estat ha intentat solucionar aquest problema amb iniciatives com la modificació legislativa per al suport d'emprenedors (p. ex. la Llei 14/2013, de 27 de setembre que realitza canvis en diversa legislació aplicable), la tarifa plana d'autònoms i altres iniciatives com l'intent d'implementar una finestreta única i la creació d'organismes assessoris i de finançament. Aquestes iniciatives provenen de totes les administracions públiques, des de l'Estat a les Comunitats Autònomes i Entitats Locals.\nL'emprenedor deu, per a la creació i manteniment de la seva empresa, contractar els serveis professionals d'assessors externs per a la confecció i liquidació dels seus impostos, els contractes de treball i les nòmines i altres obligacions de la seva microempresa amb les Administracions Públiques, la qual cosa també suposa un cost afegit.\nEspecial esment ha de fer-se de les dificultats de finançament, sobretot per als joves emprenedors, que l'Estat intenta solucionar per vies bancàries o no bancàries com a accions de suport a l'emprenedoria mitjançant subvencions (reemborsables o no) o crèdits tous segons cada cas i circumstància concrets.\nTambé tenim a Espanya molt a fer quant a la recerca, desenvolupament i innovació en les quals Espanya va molt per darrere dels països del nostre entorn i, també, en l'accés als mitjans informàtics i de comunicació.\nUn altre aspecte molt important és la internacionalització de les nostres empreses. Afortunadament, i per primera vegada en la nostra història, les empreses espanyoles s'han posat les piles i comencen a vendre en l'exterior, la qual cosa suposa un enorme benefici per al nostre país.\nI no parlem sol de grans empreses (com Inditex, les grans elèctriques, les petrolieres o els grans bancs) sinó que petites empreses i, fins i tot, microempreses busquen mercats fora del país investigant on es troben aquests mercats i associant-se o, almenys, utilitzant els serveis de distribuïdors internacionals o als països on vendran els seus béns i serveis.\nA més de tot el que acabem d'exposar, si en el passat Espanya no era un lloc on l'emprenedoria fos una cosa habitual és perquè no ha existit, tradicionalment, una cultura d'emprenedoria i aquesta iniciativa empresarial no tènia la valoració ni el respecte que haurien d'haver tingut.\nPer això la primera mesura a adoptar i que s'intenta implementar amb les iniciatives legislatives sobre aquest tema és que els diferents nivells educatius en els quals es formen els espanyols fomentin l'esperit emprenedor, facilitant als seus alumnes l'adquisició d'habilitats i competències per a la creació i gestió d'empreses a més d'altres aspectes com el respecte a la igualtat d'oportunitats i a una ètica empresarial.\nAixò ha de fer-se des de l'ensenyament primari i durant l'ensenyament secundari obligatori, però és també molt important en l'ensenyament universitari, que ha d'orientar-se a un acostament dels alumnes al món empresarial i al foment i ajuda perquè els seus joves es converteixin en emprenedors.


Riberaonline: Vi i literatura es tornen a conjugar aquest cap de setmana en la IX Copa de Lletres de Riba-roja\nRiba-roja d'Ebre celebra aquest cap de setmana una nova edició de la Copa de Lletres, la novena ja d'aquesta cita que combina el vi i la literatura. Serà aquest dissabte, 11 de novembre, a les 7 del vespre, en un acte organitzat a la segona planta de la Casa de la Vila pels riba-rojans Elena Peralta i Josep Sebastià Cid, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Riba-roja d'Ebre.\nCom és habitual, el Copa de Lletres inclou un tast de vins, que en aquesta ocasió anirà a càrrec de Vins Biopaumerà de Rasquera, un petit celler de vi ecològic de la DO Tarragona. L'acte comptarà amb diversos escriptors que llegiran les seves obres, lectures que es combinaran amb intervencions musicals de petit format.\nTot just fa un any, la VII Copa de Lletres, va preparar una edició especial dedicada a la Guerra Civil amb la participació de la Banda de Música de Benissanet, que sens dubte va afegir atractiu i va registrar rècord de públic a la Societat. En aquesta ocasió, menys ostentosa, es preveu igualment l'assistència de públic de tota la comarca, ja que la Copa de Lletres és un esdeveniment ja consolidat: "Ve gent de Gandesa, de Tortosa, de Flix, de Móra... venen persones de tota la comarca", explica Tite Peralta, qui agraeix la feina de molta gent que està darrere i sense la qual no seria possible aquesta festa del vi i les lletres: "Preparen les copes, ho posen tot a punt... gràcies a aquestes persones surt tot això".\nLa cita riba-rojana coincideix amb l'estrena d'uns versos de Tite Peralta a Argentina, concretament a Tucamán, on el director d'orquestra argentí Raúl Dip ha musicatels versos del seu darrer llibre: Entre las sombras de otoño.


Curs de Pesca Submarina i Apnea - APS - Associació de Pesca Submarina de Barcelona\nDescobreix els secrets de la Pesca Submarina i la Apnea a través del nostre curs.\nEl curs consta de 10 classes teòriques, una pràctica a la piscina i una altra a mar. És gratuït per a tots els nostres socis.\nAquest 2021 farem l'edició número 60 del nostre curs, que se celebra sense interrupció des de 1961. Tenim la gran fortuna de comptar entre els nostres professors a grans pescadors amb molta experiència, entre ells campions d'Espanya i Catalunya.\nL'edició d'aquest 2021 es realitzarà entre abril i maig. Les classes teòriques les impartim al nostre local social, els dimarts i dijous de 20h a 22h. Si la situació sanitària a l'abril no permet les classes presencials farem les classes en línia.\nLa classe pràctica en mar la solem fer a Cala Canyelles, Lloret de Mar, l'últim cap de setmana del mes de maig.\ndel curso de pesca submarina i apnea\nUn breu repàs als antecedents de la pesca submarina des dels seus inicis a principis de segle passat fins als nostres dies.\n– Antecedents primitius\n– Primers fusells a Catalunya\n– Fundació de l’APS\n– Els nostres primers campions\n– Evolució de l’material\n– El futur de la pesca submarina a la societat actual\nDescobreix tot el material que necessites per practicar pesca submarina. Aprèn a triar el que més s’adapta a les teves característiques, aprèn a conservar correctament.\n– Descripció de conceptes bàsics sobre el material: Hidrodinàmica, confort, materials, etc.\n– Descripció de les parts de l’equip\n– Mode d’utilitzar i conservar el material\n– Com veure les qualitats dels productes a l’hora de comprar-los\n– Resum de el material més adequat present al mercat\nDescobreix diversos trucs de bricolatge que t’ajudaran a millorar el teu material, perquè no sempre el material de sèrie s’adapta a les nostres necessitats.\n– Modificacions del nostre material que no sempre adquirim a l’gust desitjat\n– Operacions senzilles que faran que el nostre equip sigui més eficaç\n– Muntatge d’un fusell: niló, obusos, gomes, rodet\n– Esmolar i reparar varetes\n– Aprèn els nusos bàsics\n– Com equipar correctament una boia o una planxa\n– Trucs per tenir menys fred al aigua\n– Com tunejar la nostra llanterna\n– Fer un cinturó de ploms elàstic\nAprèn tota la teoria de l’apnea, com els principis físics que la regeixen i els efectes sobre el nostre cos durant la immersió. Descobreix tècniques de respiració, compensació i aleteig. Coneix les diferents modalitats d’apnea competitiva.\nAccidents en apnea i pesca submarina\nConeix els perills que comporta la pesca submarina, com prevenir els accidents i com actuar en cas de produir-se.\n– Accidents causats pel fred\n– Anòxia, la síncope dels set metres\n– Accidents causat pels éssers vius de la mar\n– Accidents causats per embarcacions\n– Descripció, símptomes, com prevenir-los\n– El que s’ha de fer i el que no davant d’un accident\nConeix una a una totes les espècies d’interès per al pescador submarí. Aprèn a localitzar-les i a pescar-.\n– Espècies més comuns de la zona mediterrània\n– Hàbitat i costums\n– Com actuen els peixos davant la presència de l’pescador submarí\n– Tècniques de captura\nDescobreix les diferents tècniques de pesca submarina. Aprèn a triar la tècnica correcta segons les condicions i el material indicat per a cadascuna.\n– Descripció de les parts d’una baixada\n– Descripció de les principals tècniques de pesca\n– Objectius, actitud i material específic per a cada tècnica\nLegislació i ètica\nConeix els aspectes legals que afecten la pesca submarina i com practicar una pesca respectuosa amb el medi ambient.\n– Llicència de pesca submarina\n– Contingents i talles mínimes\n– Zones on la pesca submarina està prohibida\n– Espècies protegides\n– Impacte de la pesca submarina en el medi\n– Ètica per a practicar una pesca submarina sostenible i respectuosa amb el medi\nConeix una altra de les activitats subaquàtiques: la fotografia submarina en apnea o cazafotosub.\n– Introducció a la fotografia submarina\n– Equip fotogràfic\n– Il·luminació submarina\n– Vídeo submarí: Com gravar les nostres captures\n– Història de la cazafotosub\n– Repàs de les espècies a fotografiar\nClasse pràctica en piscina\n– Col·locació de tot l’equip\n– Distribució i quantitat de llast\n– Prova de natació lliure\n– Ús de la màscara i el tub respirador\n– Cop de ronyó\n– Entrar i sortir de l’aigua\n– Compensació. Maniobra de Valsalva\n– Exercicis de destresa\n– Relaxació. Actitud mental abans, durant i després de l’apnea\n– Natació horitzontal en immersió\n– Tècniques de ventilació\n– Com augmentar la nostra apnea amb seguretat\nAplica i posa en pràctica en una jornada de pesca real tot el que han après durant el curs, sempre tutelat pels nostres experimentats monitors.\n– Sortida a mar a embarcacions semirígides per la Costa Brava\n– Classe pràctica on els monitors us ensenyaran tot el que han après a les classes teòriques\n– Com identificar una bona zona de pesca\n– Com col·locar-se bé tot l’equip\n– Escollir el llast correcte\n– Carregar el fusell\n– Desplaçament en superfície i aleteig\n– Com trobar peixos\n– Pràctica de les diferents tècniques de pesca\n– Com triar la tècnica adequada segons la zona i les condicions\n– Dinar en grup, lliurament de diplomes i comiat\nCurs gratuït per a tots els nostres socis


DESENVOLUPAMENT SEXUAL 2 (Teories de l'aprenentatge social A.Bandura… Coggle\nDESENVOLUPAMENT SEXUAL 2 (Teories de l'aprenentatge social A.Bandura…\nDESENVOLUPAMENT SEXUAL 2\nTeories psicoanalítiques S.Freud\nImportància que exerceix en el nen i la nena la identificació amb la figura parental del mateix sexe.\nLa idea que el desenvolupament de la persona gira al voltant del seu desenvolupament sexual, entès coma a desenvolupament de l'afectivitat el va portar a formular la seva "TEORIA DE LA SEXUALITAT".\nLa sexualitat com un posicionament de la persona davant el desi. Es consideren zones erògenes totes aquelles parts del cos que poden afavorir el plaer.\nZONES ERÒGENES (parts del cos que poden afavorir el plaer.\nFase anal De 2 a 3 anys, la libido s'organitza al voltant de la zona anal. l'activitat està en la defecació i el valor simbòlic dels excrements com a regal. Es caracteritza per el control esfínters i la lluita per l'autonomia.\nFase fàl·lica De 3 a 5 anys, curiositat cap al seu propi cos els porta a explorar i descobrir els seus òrgans genitals com a font de plaer. Atracció per la diferencia entre el seu sexe i el sexe oposat. Els nens tenen un desig eròtic ca a la mare i veuen el pare com un rival, tracta d'identificar-se amb el pare per obtenir l'amor de la mare: complex d'Edip. Les nenes senten desig del pare i en percebre la mare coma rival, intenta identificar-se amb ella per aconseguir l'amor del pare: complex d'Elecra.\nComplex de castració: per a nens i nenes únicament tenen importància els genitals masculins i entenen la diferència de sexe com a una oposició fal·lus/castració.\nFase latència De 6 a 11 l'interès sexual disminueix.\nFase genital Es comencen a produir una sèrie de canvis hormonals que marquen la fi del desenvolupament sexual del nen i la nena. La libido deixa de centrar-se en el pares per dirigir-se a un altre persona.\nBoca i llavis\nFase oral De 0 a 2 anys, l'activitat està en satisfer les seves necessitats orals (mamar, beure...). A través de la boca estableix les primeres bases afectives amb la seva mare i explora i coneix el món exterior.\nTeories de l'aprenentatge social A.Bandura\nImportància de premis i càstigs, de l'observació i el modelatge, en l'adquisició de conductes adequades per a cada sexe.\nNo neguen que els homes les dones siguin diferents biològicamenet per`consideren que moltes de les diferències sexuals no són una conseqüència inevitable de la dotació genètica.\nLa pràctica totalitat dels esquemes de rols no són innats i no estan determinats, sinó que són apresos.\nS'arpen en els primers anys de vida. Abans dels 5 anys ja han adquirit els conceptes d'home i dona.\nSi bé el reforç no és necessari en l'aprenentatge de conductes imitatives, sí que afavoreix el seu manteniment.\nAprenen a partir de l'observació, el principal model és la família.\nInteracció amb els iguals perpetua els rols de gènere: si incompleix les expectatives de rol serà criticat o exclòs i en canvi serà elogiat i imitat si s'hi ajusta.\nMitjans de comunicació transmeten els rols i estereotips de gènere.\nTeories cognitives J.Piaget / L.Kohlberg\nImportància de la socialització de nens i nenes, després d'haver quedat fermament categoritzar com a mascle o femella.\nPrimer es construeix l'autopercepció i només després vénen les conductes apropiades al gènere.\nAdquisició de la constància de gènere consciència que ni les conductes que es realitzen poden canviar la biologia. Kohlberg defensa que abans d'aconseguir la constància de gènere, el nen i la nena ha de passar per 3 etapes.\nEstabilitat de gènere pensen que un canvi de vestit o de pentinat pot ocasionar un canvi de sexe 4-5a.\nConsistència de gènere al final de preescolar estan segur que el seu sexe no canviarà 6-7a.\nEtiquetatge de gènere A preescolar són capaços d'etiquetar el seu sexe i el dels altres de manera correcta 3a.


L'Estat espanyol suma 510 morts en les últimes 24 hores, la menor xifra en 19 dies\ndimecres, 27 de maig de 2020 01:36h\n#coronavirusEstat EspanyolMallorcacoronavirusmortnous casosxifres\nLa Comunitat de Madrid continua sent la més afectada, amb 45.849 contagis.\nEls casos per coronavirus a l'Estat espanyol s'eleven a 161.852, la qual cosa suposa 4.830 més que aquest divendres, segons les últimes dades publicades pel Ministeri de Sanitat. Un total de 16.353 persones han mort (510 més en les últimes 24 hores) i 59.109 s'han recuperat (3.441 més).\nEs tracta de la xifra de morts més baixa des del 23 de març, fa 19 dies, quan es van comptabilitzar 462 defuncions. També suposa una baixada respecte a les dades de divendres, quan es van notificar 605 morts.\nEn nombre de casos, no obstant això, es produeix un petit repunt respecte a aquest divendres (4.576 nous positius, en comparació amb els 4.830 d'avui). L'anterior xifra de positius confirmats més baixa es va registrar el 6 d'abril: 4.273.


Som n’Àngels i en Víctor, els creadors de la marca serclet.\nPel que fa a mi, n’Àngels, la meva experiència personal durant la infantesa i l’acompanyament directe amb nenes i nens que gaudeixen de la música, han estat el motor que ha donat lloc als materials que us oferim.\nEl meu punt de partida amb els infants és la cançó, el nen que viu en un entorn on la música és present, canta mentre juga i inventa musiquetes, posa banda sonora al seu joc. I la cançó, és una síntesi de tots els elements que conformen el llenguatge musical: el ritme, la melodia i l’harmonia. Els infants que volen aprofundir en l’aprenentatge d’aquests elements, sovint ensopeguen amb uns conceptes que els resulten difícils; nenes i nens en qui la música transita amb gran fluïdesa es topen amb qüestions massa abstractes que entorpeixen el seu aprenentatge.\nPartint d’aquesta anàlisi, i amb una clara inspiració Montessoriana, aposto per oferir recursos i materials, de creació pròpia, que contribueixin a facilitar l’adquisició d’unes habilitats que seran necessàries per a una vivència profunda de la música i que, tanmateix, seran imprescindibles per a la lectura, l’escriptura, la interpretació, la improvisació i la creació musicals.\nEn Víctor, amb formació empresarial, treballa tota la part burocràtica de l’empresa, i valida, des d’una òptica més pragmàtica, la viabilitat del projecte en conjunt.


Inici > detall del relat: OSSOS\nVa arribar amb el seu títol sota el braç, il·lusionat i content de poder exercir després de molts esforços. Tant se val el lloc!, li va dir a la seva dona, quan va saber que se n'havien d'anar a un petit poble de només seixanta-dues cases. Venien de la ciutat, eren joves, lluitadors i amb tota l'esperança posada en aquell 14 d'abril que els hi havia portat la llibertat.\nTot i que des del primer dia es va adonar que el seu mètode pedagògic, innovador i respectuós amb els alumnes, basat principalment en els mateixos interessos dels nois, provocava recels, no en tenia cap dubte que aquell era el lloc ideal per aplicar les noves tècniques que l'escola republicana va promoure en aquells primers anys de llibertat.\nMolt aviat també es va adonar, però, que això seria una tasca prou difícil, en un poble rural en què les famílies, d'una misèria aterridora, anteposaven les feines de supervivència a l'eliminació de l'analfabetisme.\n- No els hi fa aprendre res de memòria, i els hi demana la seva opinió!\n- Ja no estudien religió!\n- Llegeixen llibres de poesia!\nVa desaparèixer. Els assassinats es portaven a terme lluny de les poblacions i els cadàvers s'amuntegaven en qualsevol lloc, apilats com animals. La brutal repressió portada a terme posteriorment, va segellar boques i va anestesiar sentiments. Què devien pensar els seus alumnes? Segurament van cremar els seus quaderns.\nMés de vuitanta anys després, l'impacte emocional que suposa obrir una fosa comuna és tan fort que els familiars esperen amb impaciència una identificació immediata. Davant una terra erma i vermella que els va vomitant ossos amuntegats, sempre superant les expectatives inicials, l'angoixa i el desconcert són indescriptibles. Es voldria intuir l'esquelet de l'ésser estimat, un senyal clar que aquells són els teus ossos.


Verdejo - CASAMARIOL.COM\n100% Verdejo plantat a la Terra Alta, on aquesta varietat és exòtica i poc usual. Verema nocturna per a preservar les millors qualitats del raïm. Fermentació a baixa temperatura.\nColor groc palla amb reflexes lleugerament verds. Net i molt brillant.\nIntensos i persistents aromes tropicals, destacant la pinya. Notes de flors i albercocs.\nEn boca és cremós, gustós, equilibrat i amb un lleuger i agradable toc amarg al final, típic de la varietat.\nPerfecte per combinar amb guacamole o amb hummus, també amb una truita d’espàrrecs. El gaudiràs molt amb una pizza de verdures, unes patates braves o amb el nostre tradicional pa amb tomàquet. Un vi blanc, del que mai te’n canses. El company perfecte per una llarga nit d’estiu…


camp | Roser Sebastià's Blog | Pàgina 2\nLo canal etern\nQuan era menudeta passava moltes hores per racons del meu poble que si llavors em semblaven norm als ara em semblen emblemàtics i tenen alguna cosa de màgics. Les coves del barranc, los camins de terra per on anàvem d’excursió, les moreres, el cementiri, els camps d’oliveres, la Casalta, la Pedralta, la sèquia, etc. Però entre ells en destaca un que sempre m’havia cridat l’atenció: lo canal. Lo canal estava format per una estructura de formigó vella i deteriorada, en alguns punts escardada per on assomaven lo cap males herbes i plantes que feien flors. Hi anàvem sobretot quan feia bon temps i els més valents feien demostracions del domini de la bicicleta anant amunt i avall de la forma cilíndrica del canal. Mun iaio sempre m’explicava que aquell canal era l’obra més inútil que havia vist mai. L’havia fet construir Franco en la intenció de portar aigua de l’Ebre cap a València. Sembla ser, però, que no es va poder finalitzar i així, van quedar uns vestigis d’una infrastructura que ocupava les afores del nostres poble.\nDurant els meus primers anys de carrera -estem parlant del 2001- vaig dedicar un dels treballs d’investigació d’una assignatura al canal ja que començaven a córrer rumors d’una possible reconstrucció de l’obra. Vaig descobrir, així, la diversistat d’interessos que s’hi amagaven darrera, les reticències per part de la Plataforma en Defensa de l’Ebre i també de molts pagesos i alhora, els enganys que els interessats difonien volent fer creure els regants que aquell canal serviria únicament per abastir camps de les Terres de l’Ebre. Finalment, però, sembla que res ni ningú ha pogut aturar aquesta obra -inversió valorada en 300 milions d’euros-. I ahir em trobava esta notícia a El Punt. A banda de tots els motius que em porten a pensar que es tracta d’un transvassament encobert que acabarà portant més mals de caps que res als pagesos del terreno, conec els problemes que aquesta obra ha portat a la vida tranquil·la del meu poble: passos de camins que porten a propietats privades tallats, fuites d’aigua que trigaven dies en ser reparades, suspensió de pagaments de l’empresa subcontractada pel govern, treballadors de les Terres de l’Ebre contractats amb contractes il·legals i acomiadats improcedentment… Per això, em posa molt trista pensar que en temes com aquests, la gent del carrer no hi tenim res a dir. Per moltes accions reivindicatives, per molts escrits als diaris i per molts crits pegats pel carrer, lo canal s’està construint. I mai més cap xiquet se pelarà els genolls en intentar creuar-lo en la bicicleta i després riurà pensant que aquell canal ideat per la dictadura no s’ha fet realitat.\nDeixa un comentari\t| posted in camp\nSensacions al voltant de la vida al camp i el cultiu de la terra\nSensació 1. Aquest migdia he anat a collir taronges a l’hort perquè el meu avi està convalescent i no hi pot anar. He recordat la tècnica que ell em va ensenyar de petita per tal de saber si la taronja és prou madura: no s’ha d’estirar de cop de la branca, sinó que s’ha de girar lleugerament i si s’arrenca en facilitat és que ja està a punt per marxar de l’arbre. Després, he acompanyat a la meua germana a casa seua. Ella i el seu home són pagesos i grangers i tenen dos granges de pollastres. De cop, s’ha quedat palplantada tot escoltant alguna cosa imperceptible per a mi. “Ssshh… he sentit que els polls piulen diferent; alguna cosa deu passar; després de dinar m’ho miro”. He tingut una sensació gratificant en veure que hi ha un relleu generacional al camp i especialment, a la meua família. Tant de bo algun dia pugui viure al costat del meu hortet i sentir, com la Mònica, que alguna cosa hi passa quan no s’escolta l’habitual melodia del camp.\nSensació 2. Tot dinant i fent tertúlia familiar amb les notícies del TN de fons, el meu cunyat i el meu pare demanen silenci per escoltar alguna cosa que els ha cridat l’atenció. Es tracta d’una notícia sobre el tancament de granges en alguns pobles de pagès a causa de les queixes de la gent de ciutat que ocupa les urbanitzacions que durant els últims anys s’han construït a la vora. Fins i tot hi ha pagesos que han de treure les esquelles als seus animals per no molestar… La causa que al·leguen els qui obliguen als pagesos a canviar les seues formes de vida o fins i tot les eradiquen: l’impacte visual i auditiu. Però que ens està passant? Això és el món al revés o que? I l’impacte visual dels munts de ciment que s’han abocat als nostres camps? I l’impacte auditiu dels tot terrenys que cada cap de setmana envaeixen les nostres muntanyes? Però si la gràcia del camp és precisament el soroll dels animals pasturant, l’olor dels arbres florits i el peculiar aroma que surt d’una granja. Bé, aquest cop la sensació és d’impotència.\nSensació 3. Torno cap a la ciutat amb el meu habitual viatge de diumenge dalt d’un Regional Express i acabo de llegir-me La mort i la pluja de Guillem Frontera, un recull de contes que descriuen la vida a la Mallorca rural d’abans del turisme. La sensació que tinc és entre escabrosa i perplexa. La vida, llavors, no era tant fàcil com ara, però es mantenien unes costums, unes maneres de fer i un esperit d’esforç continu per tirar endavant allò que la terra ens dona. Espero que l’essència de tot plegat es mantingui, encara que sigui gràcies a uns quants que hi creuen fermament i lluitin per evitar que es tanquin granges, que s’assequin pous, que morin animals o que es marceixin les plantes.\n4 comentaris\t| posted in camp\nMort, primavera i barbàrie\nAvui m’he llevat i tenia la sensació d’haver-me passat la nit dins l’escenari de La mort i la primavera, l’última obra que he llegit de Mercè Rodoreda. I que curiosos són els somnis per a que això em passi 5 mesos després d’haver-ne tancat la contraportada per última vegada.\nTot va començar un dia llegint el Plaers de l’Avui on un article em va cridar molt l’atenció. Parlava d’una obra ben poc valorada de Rodoreda, una obra on ella hi havia dipositat moltes esperances tal com revelava a les cartes que escrivia al seu editor Joan Sales. “Aquest cop, estic treballant en una novel·la brillant”. Però tant afany per revisar-la i polir-ne fins al mínim detall va fer que la publicació de l’obra s’hagués de dur a terme a títol pòstum. I finalment, sembla que la crítica no va ser gens generosa amb aquesta novel·la d’aire rurals i grotesc que va quedar sota l’ombra de La Plaça del Diamant o Mirall trencat. Després d’haver descobert Rodoreda en plena adolescència amb Aloma; haver-hi aprofundit als 18 anys amb La plaça del Diamant; haver-me divertit amb els seus reculls de contes durant l’època universitària; i haver pogut comparar la versió televisiva, teatral i prosística de Mirall Trencat, La mort i la primavera, realment, m’ha demostrat la força expressiva de Rodoreda i la riquesa del seu estil. Carregada de simbolisme, l’obra inventa un món paral·lel i primitiu, però filant ben prim, no tant allunyat de la realitat actual. Sense caure en moralismes llagrimers, Rodoreda és capaç de donar una lliçó de vida sense deixar per un moment de descriure fins a l’infinit tot allò que rodeja els personatges, tant complexos com en moltes de les seves obres però aparentment més simples. A partir de l’equador del llibre, els desastres i la barbàrie es van encadenant uns darrera els altres. Què sents en tancar el llibre? Que tens ganes de viure. Gràcies Club Editor per fer-ne una nova edició -amb una portada d’un verd que queda perfecte a la meva prestatgeria de llibres imprescindibles-!\nCrec que la pròxima adquisició que faré sobre la novel·lista i contista per excel·lència del segle XX seran les Cartes completes entre Mercè Rodoreda i Joan Sales. Sobretot, després de llegir l’article de Julià a la revista Lletres.\nPer últim, comentar que he trobat la banda sonora perfecta per acompanyar La mort i la primavera: Morts, desastre i barbàrie de Le Petit Ramon.\nDeixa un comentari\t| posted in camp, literatura, música


El Sant Feliu Fest 2013 torna a les arrels – Arxiu d'actualitat local\nSegons Informa Tribuna Ganxona La 14a edició del Festival es farà a una nova part del pati de la sala TZVR els dies 22, 23, 24 i 25 d´agost.\nL´Atzavara torna a ficar en marxa el Sant Feliu Fest, sota la filosofia del “Do It Yourself” que va marcar les seves primeres edicions.\nLa 14a edició del Festival es farà als exteriors de la Sala TZVR, on es situarà l´escenari amb una carpa, a una part del pati que fina ara estava en desús.\nAixí doncs, es deixa enrere l´espai port i el seu gran escenari per tornar així a un recinte més petit i proper.\nLa tornada las orígens del Sant Feliu Fest, inclou també a les bandes que tocaran en aquesta edició. Grups provinents del hardcore, es post-hardcore, el grind-core o el metal, com són B-12 (Terrassa), Yaw (Donosti), Greus (Sabadell-Móstoles) o Trocotombix (València) i la tornada als escenaris dels Hopeful, representants de la “old school” de Sant Feliu de Guíxols, que es tornaran a reunir especialment per aquesta data.\nA l´apartament més rocker destaquen grups com G.A.S Drummers (Jerez-Cadiz), que presentaran el seu nou disc “We Got The Light“, The Destroyed Room (Barcelona), The Hardtops (Madrid), Maryland (Vigo), i els ganxons Bullitt que també arribaran al Festival amb un nou disc sota el braç.\nMés bandes participants en aquesta 14a edició del Sant Feliu Fest presentaran disc. Aquest seran els Furguson i els Cuello, un grup a mig camí entre el pop i la piscodèlia.\nUn altre dels concerts sonats serà el de No More Lies, que després d´un llarg hivern tornen als escenaris ganxons amb noves cançons, les quals es podran escoltar en primícia abans que passin per l´estudi aquest mes setembre.\nLa quota de grups de les comarques de girona la tanquen els Rot, nova banda dels exLagonsales que posarà la nota punk al cartell.\nDiumenge serà el torn del tradicional concert acústic de cloenda amb els Grampoder, vinguts expressament de Santiago de Compostela que amb el seu pop “bon rotllista” posaran el punt final a una nova edició del festival.\nPerò això no és tot, els organitzadors es guarden un “As a la màniga”, i el 15 de juliol anunciaran el grup que encapçalarà el cartell.\nanunciaran el grup que encapçalarà el cartell.\nEntrades i abonaments:\nDiumenge 25 d’agost (1 grup acústic a la Rambla del Portalet): GRATUÏT\nEl Sant Feliu Fest 2013 torna a les arrels added by Redacció on 17/06/2013\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. un + = vuit


Revisió del 23:09, 29 set 2003\n314 bytes afegits , fa 17 anys\n*ho vaig completant\nRevisió del 17:54, 29 set 2003 (modifica)\nRevisió del 23:09, 29 set 2003 (modifica) (desfés)\n(*ho vaig completant)\n[[Fonema de la llengua catalana]] que pot realitzar-se segons els [[al.lòfon|al·lòfons]] que s'expliquen a continuació:\n**Excepcionalment, Comsi as'esdevé normaen generalposició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]] seguit de [[consonant sonora]], s'assimila a la [[sonoritat]] d'aquesta [[consonant]] i es realitzapronuncia, per tant, amb un segon [[al.lòfon|al·lòfon]] que és: la [[so consonàntic velar oclusiu sordsonor|consonant velar oclusiva sordasonora]]:. Aquest fenomen es dóna poc sovint a l'interior de mot (''casèczema'' > /'kasεgzema/ > ['kasεgz∂m∂]); però ,es molt freqüent per [[fonosintaxi]], és a dir, entre el [[fonema]] final d'un mot i el [[fonema]] inicial del [[mot]] següent: 'quin'sac buit'' > /'kinsak'bujt/ > ['kinsag'bujt].\nExcepcionalment,**Si siaquest s'esdevé[[fonema]] enocupa posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]] i va seguit ded'un [[consonantfonema sonoraconsonàntic alveolar nasal|fonema /n/]], s'assimilaque ainicia la [[sonoritatsíl.laba|síl·laba]] d'aquestasegüent, [[consonant]]tendeix ia es pronuncia, per tant,realitzar-se amb un segontercer [[al.lòfon|al·lòfon]]:, la [[so consonàntic velar oclusiu sonornasal|consonant velar oclusiva sonoranasal]] ([ŋ]). Per exemple, ''aràcnid'' es pronuncia com si fos escrit "aràng·nid". Aquest fenomen esés dónamés tantperceptible aen l'interior[[elocució]] ràpida i informal, en la qual pot arribar a donar-se també quan /k/ (en posició de mottancament comde per[[síl.laba|síl·laba]]) va seguit de [[fonosintaxifonema consonàntic bilabial nasal|/m/]], ésaleshores ''dracma'' pot sonar com si fos escrit "drang·ma". Val a dir, entreperò, que elaquest [[fonemaal.lòfon|al·lòfon]] finalno d'unapareix motmai i elper [[fonemafonètica sintàctica]], inicialés dela dir, entre un mot acabat en /k/ seguit d'un altre començat en [[mot]]so següent:consonàntic alveolar nasal|''sacn'']] buit(''poc > /nas'sak'bujt/) >o [[fonema consonàntic bilabial nasal|''m'sag'bujt]] (''poc mal'').\n** Si aquest [[fonema]] ocupa posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]] i va seguit d'un [[fonema consonàntic alveolar nasal|fonema /n/]] que inicia la [[síl.laba|síl·laba]] següent, tendeix a realitzar-se amb un tercer [[al.lòfon|al·lòfon]], la [[so consonàntic velar nasal|consonant velar nasal]] ([ŋ]). Per exemple, ''aràcnid'' es pronuncia com si fos escrit "aràng·nid". Aquest fenomen és més perceptible en l'[[elocució]] ràpida i informal, en la qual pot arribar a donar-se també quan /k/ (en posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]]) va seguit de [[fonema consonàntic bilabial nasal|/m/]], aleshores ''dracma'' pot sonar com si fos escrit "drang·ma". Val a dir, però, que aquest [[al.lòfon|al·lòfon]] no apareix mai per [[fonètica sintàctica]], és a dir, entre un mot acabat en /k/ seguit d'un altre començat en [[so consonàntic alveolar nasal|''n'']] (''poc nas'') o [[fonema consonàntic bilabial nasal|''m'']] (''poc mal'').\n** En part del [[català central]], en alguns [[mot|mots]] (com ''miracle'') en què la seqüència de fonemes /kl/ ([[fonema]] /k/ seguit del [[fonema consonàntic alveolar lateral|fonema alveolar lateral]]) es troba alhora precedida i seguida de [[vocal]], es realitza amb un quart [[al.lòfon|al·lòfon]]: la [[so consànantic velar oclusiu sord llarg|consonant velar oclusiva sorda llarga]]. Aquest [[so]] té una duració temporal que és aproximadament el doble del que té una [[so consonàntic velar oclusiu sord|consonant velar oclusiva sorda curta]], que és la que es fa habitualment. Els parlants catalans perceben els [[so llarg|sons llargs]] com a [[so|sons]] [[geminació|duplicats o geminats]], motiu pel qual s'acostumen a transcriure com dos [[so curt|sons curts]] successius, és a dir [kk]. Aquest fenomen es dóna quan es tracta d'un [[mot primitiu]] en què la [[vocal]] que precedeix la seqüència /kl/ és [[tònica]] i en els [[mot|mots]] derivats d’aquest [[mot primitiu|primitiu]]: ''tecla'', ''tecleta'' (a ''tecla'', la ''e'' és tònica i ''tecleta'' és un derivat de ''tecla''). Però en canvi el fenomen no es produeix si no es donen aquestes condicions: ''aclucar'', ''aclamar'', ''aclarir'', etc. mai no es pronuncien amb [[duplicació fonètica|duplicació]], perquè la ''a'' inicial és [[vocal àtona|àtona]] i alhora són [[mot primitiu|mots primitius]].\n** A [[Mallorca]], si aquest [[fonema]] ocupa posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]] i va seguit de consonant, s'assimila totalment o parcial a aquesta consonant que el segueix.\n** A molts llocs de [[Mallorca]], com a [[Santanyí]] el [[fonema]] /k/, en posició d'inici de [[síl.laba|síl·laba]], es pronuncia encara amb un altre [[al.lòfon|al·lòfon]]: la [[consonant mediopalatal oclusiva sorda]].▼\n▲** A molts llocs de [[Mallorca]], com a [[Santanyí]] el [[fonema]] /k/, en posició d'inici de [[síl.laba|síl·laba]], es pronuncia encara amb un altre [[al.lòfon|al·lòfon]]: la [[consonant mediopalatal oclusiva sorda]].\n** Com a norma general, es representa per la lletra [[C]] quan va seguit de les [[vocal|vocals]] ''a'' (''casa''), ''o'' (''cosa''), ''u'' (''cullera''), i les [[consonant|consonants]] ''r'' (''creu'') i ''l'' (''clau'') i quan va en posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]] (''acte'', ''sac'').▼\n** Com a norma general, es representa pel [[dígraf qu]] quan va seguit de les [[vocal|vocals]] ''e'' (''Miquel''), ''i'' (''química'') i del [[fonema/wau|fonema wau]] (''quatre'', ''eqüestre'', ''aqüífer'', ''quota'').▼\n**El Entrobem determinats mots d'origen estranger, es representarepresentat -en qualsevol posició- per la lletra [[K]] (''kàiser'', ''kremlin'', ''rock & roll'') en determinats mots d'origen estranger.▼\n▲** Com a norma general, es representa per la lletra [[C]] quan va seguit de les [[vocal|vocals]] ''a'' (''casa''), ''o'' (''cosa''), ''u'' (''cullera''), i les [[consonant|consonants]] ''r'' (''creu'') i ''l'' (''clau'') i quan va en posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]] (''acte'', ''sac'').\n▲** Com a norma general, es representa pel [[dígraf qu]] quan va seguit de les [[vocal|vocals]] ''e'' (''Miquel''), ''i'' (''química'') i del [[fonema/wau|fonema wau]] (''quatre'', ''eqüestre'', ''aqüífer'', ''quota'').\n▲** En determinats mots d'origen estranger, es representa -en qualsevol posició- per la lletra [[K]] (''kàiser'', ''kremlin'', ''rock & roll'').\n** En determinatsl'[[escriptura]] mots[[català|catalana]] dprenormativa, també el podem trobar representat pel [[dígraf ch|ch]], generalment a final de mot ('origen'Blanch'', àrab''Folch'', es''Vich'') representai, -en qualsevolaltres posició-posicions, peren la lletraalguns [[Qhel.lenisme|hel·lenismes]], com ''QatarChrist'', o ''Iraqchor'' ("grup de cantors"), quan [[transliteració|transliteratransliterava]] la lletra [[qafxi]] (Ξ X) de l'[[alfabet àrabgrc]] ([[fonemaso consonàntic guturalvelar oclusiu aspirat sord|consonantconsonànt guturalvelar oclusiva aspirada sorda]]).\n** En determinats mots d'origen italià (''scherzo'') i en l'[[escriptura]] [[català|catalana]] prenormativa, també el podem trobar representat pel [[dígraf ch|ch]], generalment a final de mot (''Blanch'', ''Folch'', ''Vich'') i en alguns [[hel.lenisme|hel·lenismes]], com ''Christ'' o ''chor'' ("grup de cantors"), en altres posicions.\n** El fonema /k/ forma part del [[dígraf fonètic]] [[dígraf NC|/nc/]], només possible en posició de tancament de [[síl.laba|síl·laba]]. Aquest [[dígraf]] es correspon a la seqüència de [[fonema|fonemes]] /nk/ i s'articula amb la [[so consonàntic velar nasal|consonant velar nasal]] ([ŋ]), tant a final de [[mot]] (''banc'') com enmig (''plàncton'').\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/1517»


Festival NOMAD a Cervera - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nFestival NOMAD a Cervera\nPropera edició: 15/06/2019 a 16/06/2019\nNomad a Cervera, una proposta gastronòmica, de moda i oci que s’organitza a la plaça i els patis de la Universitat de Cervera.\nNomad portarà a Cervera food trucks amb propostes gastronòmiques innovadores de qualitat cuinades al moment i expositors de moda amb dissenys d’autor, vintage, decoració... Els food trucks s’instal·laran a la plaça Universitat i els expositors de moda al pati principal de la Universitat. Presentaran propostes creatives que no pretenen fer la competència al comerç local, sinó complementar-lo.\nNomad és també un festival cultural adreçat a tota família, amb activitats com concerts, teatre infantil, inflables, tallers, actuacions de cultura popular... que tindran lloc als patis de la Universitat. Entre aquestes activitats, es dóna una oportunitat a les entitats comarcals a participar-hi.


Salut comença la vacunació intensiva de proximitat per arribar al màxim de població que encara no s'ha immunitzat - Revista Cambrils\nPublicat el Dijous, 30 de setembre de 2021 10:20h\nRoda de premsa de la secretària de Salut Pública, Carmen Cabezas ahir al matí | Cedida\nLa secretària de Salut Pública, Carmen Cabezas, va explicar ahir al matí l’inici de l’estratègia d’optimització progressiva dels punts de vacunació poblacional a un d’aquests punts, el de la Farga de l’Hospitalet. “Comença el canvi de fase de vacunació en què ens centrarem en continuar augmentant la cobertura vacunal mitjançant estratègies de proximitat”, va dir la secretària Cabezas. Així, el dispositiu de vacunació massiva de la COVID-19 habilitat fins ara a Catalunya, s’adapta per prioritzar l’accessibilitat des de la pròpia comunitat de les persones encara no vacunades. Bona part d’aquestes accions comunitàries consistiran, com va explicar Cabezas, a “apropar-nos a aquesta població que pot tenir una necessitat que ens acostem al lloc on viuen i els expliquem en persona per què cal vacunar-se”.\nEl nombre de persones reticents a vacunar-se és molt baix\nEn tot cas, a Catalunya, el nombre de persones reticents a vacunar-se de la COVID-19 és molt baix, ja que quan hem demanat a prop de 15.000 persones entre 20 i 40 anys que encara no han rebut la primera dosi, menys de la meitat no veuen necessari vacunar-se. I tan sols un 27% no es volen immunitzar per por als efectes adversos de la vacuna, segons ha dit avui la secretària de Salut Pública. Per aquest motiu Salut insisteix en informar de la necessitat de la vacuna en aquestes edats i de la transitorietat d'efectes adversos.\nAquesta nova fase de la vacunació s’endega en el context d’una situació epidemiològica a Catalunya en què les taxes d’incidència estan baixant fins a un nivell de 29,9 d’incidència acumulada en set dies (IA7). “Però aquests darrers dies observem una situació d’estancament, com si s’hagués assolit la baixada màxima”, ha dit Cabezas. I ha continuat dient que, per això, “serà fonamental veure l’evolució que hi haurà les properes setmanes per saber què passarà aquesta tardor”.\nCabezas va fer una nova crida a que es vacuni la gent que encara no ho ha fet: “És importantíssim que es vacunin, perquè tenim tots els CAP i també aquests punts de vacunació específics disponibles per administrar primeres i segones dosis. I tot aquest teixit de proximitat al voltant de l’atenció primària”.\n146 persones ingressades a l'UCI actualment\nQuant a la situació assistencial actual, en aquests moments hi ha 146 persones ingressades a UCI, de les quals 9 tenen entre 20 i 40 anys d’edat, i 8 d’aquestes no estan vacunades.\nPel que fa a la nova fase de l’estratègia de vacunació que ara s’inicia a Catalunya, que implica optimitzar els punts de vacunació poblacional, és complementari a les trucades per animar la gent que encara no s’ha vacunat. Així com a les estratègies comunitàries per a la vacunació fetes anteriorment, que havien estat arribat a mesquites, a centres comercials, atenent i vacunant a persones en situació de sense llar, a mercats, i altres punts de vacunació oportunistes.


Arxius de Human - Dic Social\nProcés Human a Fundació Tallers\nEl clima laboral te relació amb la cultura organitzacional? Inicialment a Fundació Tallers hi havia aquest neguit-curiositat per la millora del clima laboral a una de les seves seccions. La intenció: trobar estratègies i/o solucions per fer alguna cosa més enllà de la reactivitat i que siguin sostenibles . Entendre el clima laboral com a\nHuman a full a Radio Nova\nConverses que aporten a la vida Podem dir que aquesta col·laboració, que es va iniciar fa ja 4 anys, ens ha acompanyat en la nostra pròpia evolució, i és que aquesta és ja la quarta temporada!!!, increïble com passa el temps quan s’està bé! Iniciem el camí parlant de mediació, conflictes, convivència per a continuar\nFira Internacional de Mediació\nCultura organitzacional centrada en persones Dos dies en què s’han dut a terme presentacions i propostes innovadores, tallers i sessions de treball, conferències magistrals, classes pràctiques, presentació de llibres i novetats editorials, promoció de màsters i cursos, sessions formatives i informatives, entre altres iniciatives obertes, relacionades amb la mediació. I on hem participat explicant Human,\nInnovació en riscos psicosocials, més enllà de la norma En el camí ja iniciat en Fundació Tallers d’atenció a la convivència i a la gestió del conflicte amb les formacions del projecte Jo decideixo, jo resolc s’ha fet un pas més. Què podem fer en la prevenció de riscos psicosocials per a anar més enllà


El teu casament: Rocio i Carles\tDestacats\nEntrevistem als recents nuvis Rocio i Carles.\nPer res del món! Des del minut 1 ens vàrem implicar al 100%. Va ser molt divertit poder fer la nostra pròpia decoració, començant per les invitacions de creació pròpia, engalanant taules i cadires, i acabant amb la part exterior de la casa, entre altres coses.\nEl nostre casament va durar 2 dies, el dia del mateix casament amb la cerimònia civil, convit i ball. Aquesta segurament és la part més convencional, però l’endemà gairebé amb tots els assistents vam poder continuar la festa, amb un bon esmorzar, piscina, barbacoa... i tot, fins al capvespre. A part d’això, el detall de l’arribada de les aliances, que també va ser diferent, ja que van venir volant –mai millor dit–, transportades per un falcó i un mussol.\nCarai! I tot això comptant també amb l’ajuda de professionals (floristes, modistes, fotògrafs, perruqueres...)?\nSí, i tant, vam comptar amb la Floristeria Orquídia, fotografia i vídeo Produccions MC, Perruqueria Txus, El Taller Càtering, Gintònic.cat, Pajarita Sound (DJ), Acariciando el aire (aus per portar les aliances), Festa activitat (cuidadors de la canalla, fent activitats a l’exterior)...\nVa ser un dia molt intens en general, ple d’emocions, i de retrobaments amb familiars i amics. És un dia especial que comparteixes amb les persones que més estimes i que vols tenir al teu costat.\nNo canviaríem res, sempre et queda el dubte o inquietud de si tothom haurà estat còmode i ben atès, però quan passa el temps i t’adones que els familiars i amics encara es recorden d’aquell dia, tots els dubtes s’esvaeixen i t’adones que s’ho van passar de conya.\nAlguna anècdota que vulgueu afegir?\nLa veritat és que no va ser un casament amb molta gent, érem unes 70 persones, però recordo que els de Gintònic.cat van comentar que era la primera vegada que esgotaven els gintònics. Això vol dir que eren molt bons (riuen)!\nMés en aquesta categoria: « Èric Parcerisa Diaz, Hereu de Catalunya Laia Lázaro Sala, estudiant del 3r Curs de Grau Mitjà de Cuina i Serveis a l’Escola Joviat de Manresa »


Enric Morera: 'Compromís tindria més força si liderés una plataforma més ampla'\nEnric Morera: ‘Compromís tindria més força si liderés una plataforma més ampla’\nEl Bloc farà un referèndum vinculant abans de fer cap acord amb Podem per a les eleccions espanyoles\nEl president de les Corts i dirigent del Bloc Nacionalista Valencià, Enric Morera, veuria bé una coalició de Podem i Compromís per a les eleccions espanyoles. ‘Si lidera una plataforma més ampla, Compromís tindria més força’, diu, però reconeix que ‘tot té pros i contres’. Sí que remarca que qualsevol decisió que es prengui ha de tenir totes les garanties democràtiques internes. Amb aquesta premissa, la direcció del Bloc té la predisposició de convocar un referèndum vinculant entre la militància si finalment Compromís comença negociacions amb Podem per anar plegats als comicis espanyols.\nPel Bloc, un requisit que hauria de respectar qualsevol pacte de Compromís amb Podem són les condicions que incloïa la consulta que es va fer la setmana passada a les bases sobre l’inici de negociacions amb més forces, un procés que va tenir una participació baixa. Les condicions serien la constitució d’un grup parlamentari valencià i propi; la preeminència de Compromís a la candidatura; que l’acord contingui un programa comú valencià, que haurien d’assumir tots els grups que hi participen, i que hi hagués un referèndum entre la militància.\nDins del Bloc un possible pacte amb Podem suscita més tensions. Un grup de militants del Bloc ha començat una campanya en contra, amb el manifest Per una Veu Pròpia a les Corts Generals. Tot amb tot, Morera remarca que el debat sobre les possibles aliances encara s’ha de fer internament.\nOltra: ‘Crec que Compromís – Podem seria una marca electoral ben bonica per a les espanyoles’\nQui va una mica més enllà respecte d’una possible candidatura amb Podem és la vice-presidenta i portaveu del govern valencià i dirigent de Compromís, Mónica Oltra. En una entrevista ahir a La Sexta va afirmar que Compromís – Podem seria una marca electoral ben bonica per a les pròximes eleccions espanyoles, previstes per a final d’enguany. Ho va dir quan li van preguntar si en una possible candidatura conjunta seria irrenunciable que el nom de la coalició valenciana anés en primer lloc.\nOltra també va subratllar que no li semblava que la qüestió del nom fos important, tot i que va destacar que com que formava part de Compromís li agradaria més que el nom de la seva coalició anés en primer lloc. Per justificar la seva posició, va indicar que les eleccions a les corts havien estat un ‘bon baròmetre’, que havien deixat el seu grup amb dinou diputats a la cambra i Podem amb tretze.\n‘Això dóna una idea de quins partidaris té cadascú’, va dir Oltra, que va reconèixer que les eleccions espanyoles eren diferents. Encara que ara mateix ‘la manera de mesurar que tenim són les eleccions i l’última vegada Compromís ha tingut més suport dels ciutadans’. Per aquests resultats va insistir que ‘tindria sentit que el nom fos Compromís – Podem’.


El confinament municipal de cap de setmana passa a ser comarcal des d’avui dilluns: consulteu aquí les novetats – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nEl confinament municipal de cap de setmana passa a ser comarcal des d’avui dilluns: consulteu aquí les novetats\nBy Paul Marca|2020-12-14T13:54:05+02:0014 de desembre de 2020|Sense categoria|0 Comentaris\nLa Generalitat de Catalunya informa que des d’aquest dilluns 14 de desembre s’han modificat algunes de les mesures per frenar l’avenç de la Covid a Catalunya. Aquestes mesures està previst que s’allarguin fins el 27 de desembre.\n·El confinament municipal, que fins ara tenia lloc els caps de setmana, passarà a ser comarcal. Entre les sis del matí de divendres i les sis del matí de dilluns, qualsevol persona podrà moure’s dins de la seva comarca, i no només dins del seu municipi, com fins ara. Tot i això, es recomana limitar els desplaçaments fora de casa i respectar les mesures de protecció individuals i de grup. El que es manté és el confinament perimetral de Catalunya, a excepció dels desplaçaments que es puguin justificar.\n.Des d’aquest dilluns ja poden obrir tots els centres comercials, que hauran de limitar l’aforament al 30%. La mesura s’aplica als establiments i a les zones comunes i de pas dels recintes comercials, que hauran de controlar l’aforament i els fluxos. També s’ha de garantir que els espais tancats tinguin bona ventilació, sigui natural o artificial. Les zones infantils i àrees de descans en aquest espais seguiran tancades.\n·Un altre dels canvis es refereix a les activitats culturals. Tot i que l’aforament es manté al 50%, podran augmentar el límit de 500 espectadors i arribar fins als 1.000 si es compleixen les condicions de ventilació forçada, les mesures de control d’aglomeracions i l’assignació prèvia de seients, respectant en tot moment l’aforament.\n·Pel que fa als actes religiosos i les cerimònies civils, aquests podran tenir fins a un màxim de 500 assistents, tot i que es manté l’aforament al 30%. El nombre màxim d’assistents podrà augmentar a 1.000 persones si els actes es fan de forma estàtica, a l’aire lliure o complint amb les condicions de ventilació i qualitat de l’aire i mesures de control d’aglomeracions.\n·Pel que fa a la restauració en àrees de servei de vies de comunicació, no té restriccions en els seus horaris d’obertura.\n·A partir d’aquest dilluns també es pot anar a esquiar, ja que totes les estacions catalanes, tan públiques com privades, han acordat obrir. Per evitar cues, cal recordar que el forfet només es podrà comprar online.\nPel que fa a la resta de mesures que s’aplicaven fins ara, no hi ha canvis al respecte i seguiran vigents, també, fins el 27 de desembre.


Notícies i esdeveniments | Fundació Vicki Bernadet\nFundació Vicki Bernadet / Notícies i esdeveniments / Page 3\nLa Fundació convida a l’equip de professionals de Coaching Ability per dur a terme una jornada destinada a la millora de la qualitat de vida i el benestar per a qualsevol persona interessada en participar-hi. No ho dubtis, vine i participa!\nLa Fundació organitza aquest concurs solidari per tal de donar a conèixer la nostra tasca i promoure la captació de fons per seguir duent a terme totes les activitats amb víctimes, familiars, escoles i professionals que realitzem anualment. Per aquest acte no comptem amb cap subvenció però sí amb l’ajuda i col·laboració d’un grup de professionals de diferents àmbits, amb les quals hem dissenyat aquesta acció. La lluita contra els abusos sexuals infantils ha de ser la base d’una societat que creu que els drets i protecció dels nens i nenes son sempre prioritaris. Gràcies a Madisound Study i a Coaching Ability per tot el suport i ajuda.\nContes infantils per prevenir l’abús sexual infantil\nComencen les vacances escolars i el període d’estiu, un moment ideal per passar temps en família. Una de les moltes propostes a fer és compartir espais de lectura de contes i llibres. Per aquest motiu, des de la Fundació Vicki Bernadet volem oferir-vos un petit llistat de contes infantils per abordar i parlar de l’abús sexual infantil amb els vostres fills i filles.\nÈxit en l’acollida europea del projecte ‘Breaking the silence together’\nLa Fundació Vicki Bernadet participa en la conferència final del projecte Breaking the silence together als Països Baixos per presentar els materials elaborats per treballar la prevenció de l’abús sexual infantil a les escoles de primària d’Europa.\nLa Fundació rep la menció especial dels Premis La Confederació 2018\nLa Fundació Vicki Bernadet ha estat guardonada aquest any als Premis La Confederació 2018 amb la menció especial en reconeixement als 20 anys de treball en la prevenció i atenció de l’abús sexual infantil.\nCursos d’estiu 2018 – Matrícula Oberta\nAquest estiu forma’t amb la Fundació Vicki Bernadet amb els cursos online i presencials a Barcelona i Saragossa.\nL’impacte que l’exposició a la violència té sobre totes les àrees de desenvolupament dels infants és innegable. Pel que fa al seu desenvolupament educatiu, diversos estudis apunten que la violència exercida sobre els nens i nenes pot tenir conseqüències sobre les seves possibilitats d’èxit escolar: pitjors resultats educatius, majors nivells d’absentisme, risc de repetició de curs i d’abandonament escolar prematur.\nFormació 100% subvencionada per a professorat en actiu de primària i secundària de Catalunya\nDía Mundial para la Prevención del abuso sexual infantil (14337)\nConcert Benèfic #UnRepteComú (25/11) (2999)\nTrobada Solidària (2796)\nContes infantils per prevenir l’abús sexual infantil (2773)\nPremi fada a la Cultura 2019 (2773)


Publi Autroni Pet (Publius Autronius Paetus) fou un magistrat romà que fou escollit cònsol el 65 aC amb Publi Corneli Sul·la, però abans d'entrar en possessió del càrrec foren acusats de suborn per Luci Aureli Cotta i Luci Manli Torquat i foren condemnats; per tant l'elecció fou declarada anul·lada i els acusadors elegits cònsols al seu lloc. Aquestes circumstàncies el van portar a entrar a la conspiració de Catilina amb el pla de matar als dos cònsols, pla que va fracassar al donar-se el senyal massa aviat; va continuar conspirant amb Catilina, i fou part activa a la conspiració del 63 aC en el consolat de Ciceró.\nDesprés del fracàs de la conspiració fou portat a judici; va demanar al mateix Ciceró de defensar-lo, però l'orador s'hi va negar; fou condemnat i enviat a l'exili a l'Epir on vivia encara quan el mateix Ciceró fou desterrat (58 aC).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Publi_Autroni_Pet_(cònsol_electe)&oldid=17955629»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 des 2016 a les 14:59.


Nadal: “Ara cal que s’extenga el tractament en fred a la importació de tots els cítrics de països tercers” – Compromís\nNadal: “Ara cal que s’extenga el tractament en fred a la importació de tots els cítrics de països tercers”\nEl portaveu de Compromís en la comissió d’agricultura en Les Corts, Josep Nadal, ha assenyalat que “el tractament en fred que la Unió Europea establirà per a les taronges importades des de Sud-àfrica, és un important pas endavant en allò que el camp valencià està reclamant per a la seua pervivència i en el que s’ha treballat des de la Conselleria d’Agricultura”.\n“Però des de Compromís considerem -ha afegit Nadal- que s’ha de seguir batallant per aconseguir que la imposició del tractament en fred s’extenga a tots els cítrics, no només a la taronja. Així mateix s’ha d’exigir per a les importacions des de qualsevol país tercer cap a la Unió Europea”.\nDe la mateixa manera també es fonamental l’exigència per a les importacions del compliment amb les condicions laborals i de tractaments fitosanitaris que ací compleixen les nostres produccions.\nSegons Nadal “reforçar els controls sanitaris a l’entrada de cítrics per blindar la nostra salut vegetal enfront de tota mena de plagues és un dels objectius que sempre hem plantejat però no podem oblidar que el problema de fons per a la citricultura valenciana són uns tractats de la Unió Europea per a la importació que afonen el mercat i són letals per al nostre sector agrari”.\nEn este sentit Nadal ha recordat que al gener de 2019 Les Corts Valencianes aprovaren per unanimitat, a proposta de Compromís, instar al govern d’Espanya a demanar en la Unió Europea la clàusula de salvaguarda que evite el solapament amb la nostra campanya citrícola, per defensar-nos així de manera efectiva de la competència deslleial de Sudàfrica, “una acció que el govern de Sánchez s’ha negat a realitzar. Els nostres cítrics no poden ser moneda de canvi per a altres qüestions”.


L’Ajuntament de Sant Jordi repartirà més de 700 mascaretes solidàries entre els veïns més vulnerables | Canal56 Notícies\nInicio Sant Jordi L’Ajuntament de Sant Jordi repartirà més de 700 mascaretes solidàries entre els veïns més vulnerables\non: 31/03/2020 En: Sant Jordi\nL’Ajuntament de Sant Jordi repartirà més de 700 mascaretes solidàries entre els veïns més vulnerables del municipi en els pròxims dies gràcies a l’espectacular acolliment que ha tingut aquesta iniciativa activada pel consistori per a continuar fent front a la crisi sanitària del coronavirus.\nLa important implicació de la població en l’elaboració d’aquest material de prevenció, ha fet possible que s’hagen superat totes les previsions. Així, l’Ajuntament de Sant Jordi procedirà aquesta mateixa setmana al repartiment de màscares, prioritzant en primer lloc als col·lectius més vulnerables, com són les persones majors, els treballadors de comerços, farmàcia i personal de l’Ajuntament i, en definitiva, tots els que les puguen necessitar.\nL’alcalde de Sant Jordi, Iván Sánchez, s’ha mostrat “molt agraït i orgullós de tot el poble, que ha tornat a demostrar la seua capacitat de superar-se, sent més solidari, més generós i implicat amb els quals més risc tenen, i més ho necessiten. Des de l’Ajuntament, amb el suport de tots, mirem avant amb més esperança, continuem treballant amb tots els nostres recursos, pensant en noves iniciatives que l’única cosa que persegueixen és minimitzar el risc de contagi entre els nostres veïns. Perquè no volem que ningú quede arrere en aquesta greu situació que ens està tocant viure, volem treballar tot el que puguem per a tornar a la normalitat com més prompte millor”.\nCal recordar que l’Ajuntament va activar la campanya de mascaretes solidàries a través de les xarxes socials i comunicant-lo en els propis comerços i empreses locals proporcionant el material gratuitament per a produir-les a tot aquell que es prestara voluntari a cosir-les. Ara, amb mes de 700 mascaretes produïdes de manera altruista en tan sols una setmana, Sant Jordi ha tornat a posar de manifest el seu exemplar comportament en aquesta crisi sanitària, cosa que l’Ajuntament agraeix de manera pública.\nSant Jordi intensificarà durant el mes d’agost les tasques de desinfecció en tot el municipi


Dijous, 23 Novembre 2017 17:59\nCornellà organitza una botifarrada i concerts per recaptar diners per la Caixa de la Solidaritat\nCornellà del Terri continua amb els actes de suport als polítics encausats i empresonats pel procés d'independència.\nDimarts, 21 Novembre 2017 20:48\nRepresentants del Pla de l'Estany a les llistes de les eleccions del 21D\nJa s'han publicat les llistes oficials de les candidatures a les eleccions al Parlament de Catalunya del proper 21 de desembre. A Girona es podrà escollir entre onze llistes i en tres d'elles hi trobem algun representant de la comarca.\nDimecres, 15 Novembre 2017 20:29\nÈxit absolut de l'activitat de ball en línia del Casal de la Gent Gran de Cornellà del Terri\nD’entre les diferents activitats que organitza, anualment, el Casal de la Gent Gran de Cornellà del Terri una de les que més èxit està tenint en els últims mesos és la de ball en línia. Durant tot aquest mes de novembre, més de 70 persones es reuneixen, cada dimarts, al local polivalent de Can Font de Borgonyà per moure el cos i passar-s’ho bé.\nDimarts, 14 Novembre 2017 19:08\nCornellà del Terri torna a mostrar el seu suport als presos polítics per segona setmana consecutiva\nCornellà del Terri va celebrar, aquest dilluns al vespre, un nou acte en record als presos polítics. Una cinquantena de veïns i veïnes es van aplegar a la Plaça del Maig del municipi per donar suport als membres del Govern i als líders d’Òmnium Cultural i l’ANC, que segueixen empresonats.\nDimarts, 07 Novembre 2017 19:25\nUn centenar de persones de Cornellà del Terri fan una encesa d'espelmes per demanar la llibertat dels presos polítics\nLa secció territorial de Cornellà del Terri de l'Assemblea Nacional Catalana va convocar una concentració, aquest dilluns al vespre, per demanar la llibertat dels presos polítics i començar a escalfar motors de cares a les eleccions del 21 de desembre.


Assistent clínic per a un projecte de recerca psiquiàtrica | UIC Barcelona\nL'objecte de la convocatòria és la incorporació d’un investigador doctor per afavorir la internacionalització de la recerca de UIC Barcelona.\nPoden ser candidats d'aquesta convocatòria les persones que compleixin els següents requeriments:\nAcreditar com a mínim un període d’un any d’estada postdoctoral en una o diverses universitats o centres de recerca fora del territori espanyol.\nLa durada del contracte és de dos anys a partir de la data d'incorporació de l'investigador. Aquesta està prevista el dia 3 de setembre de 2018.\nEl sou brut anual del contracte de l’investigador postdoctoral “La Caixa” és de 37.000€.\nL’investigador també disposarà de 6.500€ anuals per despeses associades al correcte desenvolupament de la proposta d’investigació. Aquestes despeses podran incloure: material fungible, desplaçaments, revisió d’articles, congressos, etc.\nEI fet de gaudir d'aquest contracte d'investigador de recerca postdoctoral no suposa cap compromís per part de la Universitat en relació a la seva posterior incorporació a la plantilla de la Universitat.\nLes sol·licituds s'avaluaran d'acord als següents criteris:\nCarta d'acceptació d’un investigador de UIC Barcelona que pertanyi a un Grup Reconegut (SGR) per la Generalitat de Catalunya. Cada investigador de UIC Barcelona podrà redactar una única carta de recomanació.\nVist i plau del Comitè d’Ètica de UIC Barcelona.\nUna carta de recomanació.\nEl termini màxim de presentació serà el 20 de maig de 2018.\nLa condició d'investigador de recerca postdoctoral serà incompatible amb altres vinculacions contractuals o estatutàries tant d'organismes públics com privats que puguin restar exclusivitat a la dedicació a la recerca.\nEls candidats seran avaluats per un panel d'experts extern a la UIC.\nLa plaça pot quedar vacant si no s’assoleixen uns requeriments mínims.\nEl 12 de juny de 2018 es comunicarà la resolució de la convocatòria a tots els candidats.\nEl termini màxim de l’acceptació de l’ajuda serà d’un mes a partir de l’endemà de fer-se públic l’investigador seleccionat.\nEn el cas d’acceptar l’ajuda, el candidat es comprometrà a fer menció de l’ajuda rebuda per part de la Fundació Bancària “La Caixa” en qualsevol tipus de document/material de difusió, activitats i articles científics.\nJustificació de l’ajuda\nEn la finalització de cada anualitat el beneficiari haurà de presentar una memòria del projecte seguint el model normalitzat disponible. S’estableix un termini màxim de 30 dies per a la presentació d’aquesta memòria a la adreça electrònica vrecerca@uic.es del Vicerectorat de Recerca, Innovació i Transferència (VRIT) de UIC Barcelona.


FERRARI 812 GTS: TORNA L’ARANYA V12\nBrowse: Home » FERRARI 812 GTS: TORNA L’ARANYA V12\n800 cv el converteix en el convertible de producció més potent del mercat.\nExactament 50 anys després del debut de l’última aranya a la gamma Ferrari per lluir un V12 muntat a la part davantera, el 812 GTS celebra una tornada triomfant per a un tipus de model que ha tingut un paper fonamental en la història de la marca des de la seva fundació.\nLa història de l’aranya Ferrari V12 presenta molts models icònics i va començar el 1948 amb el 166 MM, un autèntic GT de competició pura sang que va guanyar les dues curses de resistència més prestigioses del món en 1949: la Mille Miglia i les 24 Hores de Le Mans.\nL’últim en aquest llarg llinatge va ser el 365.365 GTS4 de 1969, també conegut com Daytona Spider causa de la llegendària victòria de Ferrari a les 24 Hores de Daytona de 1967, quan dos treballs de 330 P4 i el 412 P ingressat per NART van prendre la bandera a quadres de costat a costat. costat per ocupar els tres primers llocs.\nL’arquitectura V12 muntada al front no s’ha utilitzat en una aranya de producció en sèrie Ferrari des del 365 GTS4. Dit això, quatre edicions limitades sèries especials s’han posat en marxa: el 550 Barchetta Pininfarina en 2000, el Superamerica el 2005, el SA Aperta el 2010 i, més recentment, el F60 Llatina dels quals només 10 van ser construïts per celebrar de Ferrari 60 º any El mercat nord-americà el 2014.\nIgual que els seus predecessors històrics, el 812 GTS estableix un nou punt de referència en termes de rendiment i exclusivitat. El majestuós Sporting Ferrari 800 cv V12, no només és l’aranya de producció més potent del mercat, sinó també la més versàtil, gràcies al seu sostre rígid retràctil, una característica única en aquest segment que també garanteix una major capacitat d’arrencada.\nLa capota rígida retràctil (RHT), que s’obre en només 14 segons a velocitats de fins a 45 km / h, no afecta les dimensions interiors, mantenint així l’espaiosa cabina de l’automòbil donant. La pantalla del darrere elèctrica, que actua com un tallavents, fa que l’automòbil sigui realment utilitzable amb la capota baixada mentre que, amb la capota a dalt, pot deixar-se obert per permetre que els ocupants continuïn gaudint de la banda sonora única del V12 d’aspiració natural .\n← ŠKODA AL IAA 2019: PASSANT A UN FUTUR SOSTENIBLE\nNOU LAND ROVER DEFENDER: EL LAND ROVER AMB MÉS OPCIONS DE PERSONALITZACIÓ I ACCESSORIS PER s’adaptés A LA PERFECCIÓ A TOTS ELS ESTILS DE VIDA →


Desallotjats diferents edificis en Pego en enfonsar-se el sostre d'una finca de tres altures - Diari La Veu\nEscriba el número 683324\nImatge de l\_'edifici sinistrat.\nRedactaVeu / EP / Pego\nDues persones han sigut rescatades per l'ensulsiada del sostre d'un edifici de tres plantes a Pego (la Marina Alta), que ha sigut desallotjat, així com diferents edificis contigus, segons han informat fonts del Consorci Provincial de Bombers i la Comandància de la Guàrdia Civil d'Alacant.\nEls tècnics municipals analitzen l'afectació en l'estructura de l'edifici −situat en el número 16 del carrer de Ramón y Cajal− per valorar la situació en què ha quedat.\nEl bloc afectat, en el centre de la ciutat, ha sigut desallotjat després de la caiguda del sostre del tercer pis. A més, s'han rescatat dues persones que es trobaven en el seu interior i que han pogut eixir il·leses.\nFoto: Bombers Diputació Alacant.\nLa causa de l'enfonsament podria ser la intensa pluja que referma en la zona. A més de l'habitatge afectat, han sigut desallotjats els habitatges i els edificis contigus.\nEscriba el número 164358


Els treballadors de la Residència d’Ancians de Benissa es concentren contra els impagaments de Conselleria (actualitzada) « Infobenissa\nEls treballadors de la Residència d’Ancians de Benissa es concentren contra els impagaments de Conselleria (actualitzada)\n14 de novembre de 2013 No hi ha comentaris\nConcentració dels treballadors de la residència\nEls treballadors de la Residència Ntra. Sra. de los Dolores, San Joaquín y Santa Ana s’han concentrat este matí a les 11h a les portes del centre per a reivindicar que la Conselleria de Benestar Social abone els deutes que té amb el sector, tant amb la pròpia residència com a moltes altres de la Comunitat Valenciana.\nConselleria no paga les ajudes per a les places públiques de la residència\nEn el cas de Benissa l’ajuda que se li deu al centre és la part del preu de la plaça pública dels 20 residents del centre beneficiaris d’una d’aquestes places i que Conselleria s’ha compromés a abonar.\nLes places públiques són unes ajudes que es poden sol·licitar a l’administració pública, per la qual, valorant-se el grau de necessitat del sol·licitant, d’acord amb la seua situació sociofamiliar, situació econòmica i estat físic/psíquic, el sol·licitant amb plaça pública només ha de pagar una part del total de la plaça residencial (que Conselleria fixa en 1500 euros mensuals), sent Conselleria qui abonarà la diferència entre el preu de la plaça (1.500 €) i el que aporta el resident amb plaça pública.\nNo disposar de les ajudes suposa disposar de menys diners per a mantindre el centre i repercuteix negativament en l’atenció als residents ja que els proveïdors deixen de servir productes necessaris en no cobrar, o potser els treballadors no treballen motivats en no percebre la nòmina. De moment des del centre s’estan fent malabarismes perquè açò no passe, però només cal vore la situació general del sector.\nEls treballadors adjunten un comunicat, emés per l’associació LARES, a la qual pertany la Residència de Benissa i que clarifica la situació general del sector de Residències i Centres de Dia dirigides a les persones majors.\nCOMUNICAT DELS TREBALLADORS I TREBALLADORES DE RESIDÈNCIES I CENTRES DE DIA D’ATENCIÓ A PERSONES MAJORS\nMés de 300 centres de la comunitat valenciana en defensa dels salaris dels seus professionals.\nMils de treballadors es concentren hui a les portes de les residències i centres de dia on treballen en defensa de els seus salaris i recolzant als companys dels centres que no estan cobrant la seua nòmina. Una situació provocada per la Generalitat Valenciana com a conseqüència dels més de 106 milions d’euros que deu a les empreses del sector.\nParlem de més de 12 mesos de deute, que cada més s’incrementa en 6 milions més; estem parlant de més de 200 empreses, més de 15.000 treballadors i 30.000 persones majors dependents; parlem de serveis professionals de qualitat que estan sent discriminats en el seu tracte respecte a altres sectors bàsics.\nMés de 300 centres de la Comunitat Valenciana es concentren hui a les portes durant cinc minuts en defensa dels seus salaris i donant suport als companys i companyes que no estan rebent les seues nòmines. No es pot demanar més esforç a les empreses ni als seus treballadors, i és per això que hui ens reunim ací, com fan molts altres centres de tota la Comunitat, per tal de reivindicar una solució estable que ens permeta treballar sense la incertesa de si podrem o no cobrar la pròxima nòmina.\nEl Sector exigeix a la Generalitat Valenciana un compromís totalment ferm per establir un pla de pagament real i d’aplicació urgent, i que salde immediatament el deute acumulat de 106 milions d’euros. El sector exigeix a la Generalitat Valenciana que ens done el mateix tractament en quan a pagament, que a altres serveis bàsics, com la sanitat o educació. El Sector, després de tres anys d’impagaments, no pot esperar més i no abandonarà les seues mobilitzacions fins aconseguir que el President de la Generalitat es reunisca amb els nostres representants i els de les empreses i done resposta a les nostres legítimes reivindicacions.\nPer tant, emplacem a totes les persones compromeses amb l’atenció a les persones majors dependents, a donar suport a les mobilitzacions previstes el dia 18 davant de la Conselleria d’Hisenda en València i davant les delegacions del govern valencià en Castelló i Alacant. També per la gran marxa que es celebrarà en València el dia 29 de novembre.\nLa residència d’ancians amplia la plantilla de personal després dels advertiments de la Conselleria de Benestar Social (9/2/2012)\nLa Conselleria de Benestar Social encara no ha construït la residència geriàtrica pública de Benissa (27/10/2006)\nLa situació de la residència de Benissa a dia de hui (19/10/2013)\nEls treballadors de l’Ajuntament es concentren contra l’últim assassinat d’ETA (23/9/2008)


Tortosa demana que no es deixen voluminosos ni deixalles fora dels contenidors – Marfanta\nMeritxell Roigé ha signat este diumenge el decret que regeix els serveis essencials a partir de dilluns per la crisi del Covid-19 · L'Ajuntament de Tortosa funcionarà amb serveis mínims i només atendrà tràmits urgents de manera presencial\nA partir d’este dilluns, l’Ajuntament de Tortosa només mantindrà l’activitat en els serveis essencials bàsics per al funcionament del municipi. La comissió de seguiment de la pandèmia provocada pel Covid-19 ha concretat este diumenge el nombre de treballadors i les àrees que continuaran prestant el servei a l’Ajuntament i als ens dependents, atesa la situació de crisi. La resta de la plantilla laboral treballarà des de casa quan el seu àmbit d’actuació així ho permeta. D’esta manera, l’Ajuntament mantindrà l’activitat en àrees com intervenció, tresoreria o secretaria, amb un sol treballador per cada departament.\nAixí mateix, el Servei d’Atenció a la Ciutadania (SAC) també continuarà l’activitat amb caràcter de serveis mínims. L’atenció es farà via telemàtica, al correu electrònic (sac.tortosa@tortosa.cat), al telèfon de l’Ajuntament 977 585 800 o, en casos de Serveis Socials, al 977 585 810. El SAC i Serveis Socials només atendran presencialment quan es tracte de casos o gestions urgents i inajornables, i estes s’hauran de demanar prèviament per telèfon per concretar l’hora i el dia. L’objectiu és evitar la presència de diverses persones simultàniament a les dependències municipals. En el cas dels pobles de Vinallop i els Reguers, l’atenció ciutadana també s’oferirà de manera telefònica.\nAigües de Tortosa mantindrà tancada l’oficina. L’atenció al client es farà al telèfon 900 927 000 (trucada gratuïta). De la mateixa manera, també existeix un telèfon gratuït per a avaries i emergències: 900 194 998. La resta de tràmits es poden fer a l’oficina virtual: www.aiguesdetortosa.cat.\nD’altra banda, el servei de recollida d’escombraries també mantindrà l’activitat, però amb algunes modificacions: la deixalleria situada al polígon industrial Baix Ebre quedarà tancada. A més, la deixalleria mòbil no farà el recorregut anunciat. Durant els dies que s’allargue el confinament es demana a la ciutadania que no diposite objectes voluminosos ni es deixen les deixalles fora dels contenidors per evitar haver d’activar el servei de neteja per retirar-los.\nCal recordar que el decret de l’estat d’alarma fet pel govern de l’Estat obliga al confinament de tota la ciutadania a casa seua, i que només permet la mobilitat de les persones quan hagen d’anar a comprar aliments als supermercats, productes farmacèutics o de primera necessitat; quan hagen d’acudir a algun centre mèdic; quan vagen al seu lloc de treball; quan hagen de tindre cura de menors, ancians o persones dependents, o per anar a entitats financeres.\n[#Fotogaleria] L’Ebre compleix el confinament amb gent al carrer només per comprar\nAmposta, Móra d'Ebre i Deltebre també fan gratuïta la zona blava


Nous premis a l’oli de la Cooperativa Agrícola de Cambrils | Etiquetes.cat\n← Els vins del Celler de Capçanes triomfen més enllà de les nostres fronteres\nCabrida 2011, el vi català més ben puntuat per Jancis Robinson →\nNous premis a l’oli de la Cooperativa Agrícola de Cambrils\nPer segon any consecutiu la Cooperativa Agrícola de Cambrils guanya el premi al millor oli de l’Estat , collita 2013-2014.\nEl passat 9 d’abril, el Ministeri d’Agricultura , Alimentació i Medi Ambient ha fet públic els guardonats al “Premi Aliments d’Espanya als millors Olis d’Oliva Verge Extra de la campanya 2013-2014” . L’Oli d’Oliva Verge Extra elaborat per la Cooperativa Agrícola i Caixa Agrària de Cambrils ha guanyat el Primer Premi al Millor Oli d’Oliva Verge Extra d’Espanya de la campanya 2013-2014, en la categoria de fruitats madurs . Aquest és el reconeixement més important que pot rebre un oli d’oliva a l’estat espanyol i la Cooperativa Agrícola de Cambrils , amb més de 400 productors , és la quarta vegada que ho aconsegueix.\nLa decisió del concurs destaca textualment que : “L’oli verge extra de la Cooperativa Agrícola i Caixa Agrària de Cambrils és un oli fruitat intens d’oliva madura . Es troben notes d’ametlla , poma i plàtan madur , així com sensacions que recorden la canyella , el cacau i la vainilla . En boca és dolç i ametllat , tot el conjunt és molt harmoniós , suau i equilibrat ” .\nGourmet de Plata al Concurs Internacional a París\nLa Cooperativa de Cambrils , va recollir el Gourmet de Plata al prestigiós premi internacional en el Concurs Internacional ” Produits de Cultures d’exception ” a la categoria d’oli d’oliva afruitat . Aquest concurs l’organitza l’Agència per a la Valorització dels Productes Agrícoles a París ( França ) i el jurat està format per professionals del sector , gastrònoms , xefs i compta amb el suport tècnic del ” Centre Technique de l’Olivier ”\nPosted in Oli, Premis\nRT @Infocamptgn: Xerrada sobre les etiquetes de vi, cava i xampany artístiques a #BiblioVendrell ow.ly/yjvx30mIjqj https://t.co/iZzO6… 2 months ago\nRT @XaletdelNin: DO Penedès 2700 anys d'història youtu.be/PMS9DZ4gp5w @dopenedes @TempsdeVi 2 months ago\nRT @pereventuracava: Pere Ventura, amongst 10 Top Producers by @Decanter. MW Pedro Ballesteros includes our cavas amongst his Top Ten to tr… 2 months ago\nRT @DO_Cava: #SabiasQue para enfriar el #cava hay que tenerlo unas horas en la nevera o en una cubitera con hielo y agua durante media hora… 2 months ago\nLes 5 tendències més destacades en packaging de 2019 repaq.es/blog/las-5-ten… 2 months ago


La vida mon�stica jer�nima\nLa vida al monestir De bon mat�, comen�a la nostra jornada amb la lloan�a de la\nLit�rgia de les Hores. Set vegades al dia ens reuneix aquest ofici que gaireb� tot �s cantat. Al mat� tamb� celebrem l�Eucaristia; �s el punt cimal de la nostra uni� amb Crist cap el qual convergeix tota la nostra vida personal i comunit�ria. La fidelitat a l�oraci� personal i la recerca d�un ambient de silenci ens permeten d�intensificar al llarg del dia all� que constitueix la vida d�oraci�, o sia viure la comunicaci� amb D�u i la seva pres�ncia.\nTamb�, la lectura espiritual o l�estudi amor�s de la Sagrada Escriptura, ocupaci� que amb insist�ncia ens recomana el nostre pare sant Jeroni. En aquest ambient de solitud, silenci i preg�ria, la monja jer�nima treballa perqu� �s conscient de la llei divina que mana a l�home menjar amb la suor del seu front, sense oblidar l�exercici de la caritat, al contribuir amb el fruit del treball a l�ajut als pobres, a la societat i a l�Esgl�sia. Una petita impremta i l'acollida dels hostes al Casal Bellesguard donen treball a gaireb� tota la comunitat. No manca en la vida de comunitat una estona destinada a la sana comunicaci� de les unes envers les altres.\nA exemple de la primitiva comunitat cristiana de Jerusalem, ens va congregar en un l�amor de Crist, perqu� f�ssim una �nima i un cor en D�u �com diu la nostra Regla-, (cf. Fets 2,42-47; Regla de St. Agust�, cap. 1), per aix� vivim en comunitat. �Som membres uns d�altres� (Rm 13,5). Ja no podem viure sols i a�llats. M�tuament ens necessitem i ens beneficiem. La vida de comunitat �s necess�ria per a la gran majoria dels monjos i especialment als inicis de la vida mon�stica.\nAix� la descriu sant Jeroni, en la carta a R�stic: �No t�has de lliurar al teu propi arbitri, sin� que has de viure en el monestir sota la disciplina d�un sol pare i la companyia de molts, perqu� d�un aprenguis la humilitat, d�un altre la paci�ncia, aquest t�ensenyar� el silenci, aquell la mansuetud, a fi que no facis el que vulguis; menjar�s el que et diguin, tindr�s el que et donin, et vestir�s amb el que t�ofereixin, far�s la tasca assenyalada, t�haur�s de subjectar a qui no voldries, desfet arribar�s al llit i tot anant-hi ja dormir�s, i t�obligaran a llevar-te que encara tindr�s son, recitar�s el salm que et toqui... Haur�s de servir els germans, rentar�s els peus dels hostes, callar�s si sofreixes una inj�ria, haur�s de reverenciar el prior del monestir com un senyor i estimar-lo com un pare, haur�s de creure que tot el que ell et mani �s per al teu b� i no jutgis el parer dels ancians; el teu deure �s obeir i complir el que et manin... Atrafegat d�aquesta manera no et vagar� de tenir pensaments ociosos i, mentre passes d�una cosa a l�altra i un treball estalona l�altre, nom�s tindr�s al pensament all� que has de fer.� (Sant Jeroni, Carta 125,15 a R�stic)\nLa comunitat, com a veritable fam�lia reunida en nom del Senyor, gaudeix de la seva pres�ncia (cf. Mt 18,20). Crist, que ho ha prom�s, est� en mig d'ella i �s el seu centre d�uni�. �s m�s, per la caritat de D�u que l�Esperit Sant ha vessat en els cors, formem un sol cos en Ell, inserit, com a cel�lula viva, en el misteri de l�Esgl�sia. �Som membres uns d�altres� (Rm 13,5).\nJa no podem viure soles i a�llades. M�tuament ens necessitem i ens beneficiem. �s preci�s aquest ajut en el cam� dels consells evang�lics. La castedat es guarda m�s segurament quan entre les germanes regna veritable caritat fraterna en la vida comuna (PC 12). El mateix podem dir de la pobresa: �Tot ho tenim en com�, perqu� posseim en com� a Crist� ens diu St. Jeroni (Sant Jeroni, Tract. In Ps. 132, CC LXXVIII, p�g. 276, 29-31). Es fa f�cil i joiosa la pobresa personal dins de la col�lectiva. La nostra cont�nua atenci� a D�u ha de fer m�s delicada i respectuosa l�atenci� als altres membres de la comunitat, i la contemplaci� esdev� una for�a que allibera de tota forma d�ego�sme.\nUns versets del salm 15 poden ben resumir el sentir en la nostra vida: �M�ensenyareu el cam� que duu a la vida:\njoia i festa a desdir a la vostra pres�ncia;\nal costat vostre, del�cies per sempre.�


Les Totxanes continuen (sobre el llegir i l’escriure).\n5 de febrer de 2017 Batalletes, Blocs i blocaires, Llibres i literatura\nQuan sóc a la ratlla dels 3.100 apunts publicats en aquest Bloc des de l’any 2004 algú em comenta si estic cansat d’explicar tantes batalletes. Sorprès li responc que en absolut. Que gens, vaja. I quan m’interesso per les raons de la seva pregunta em diu que aquests darrers dies li sembla que ha baixat una mica el ritme de producció de nous apunts.\nHi penso i m’adono que és cert. Però la raó és molt fàcil d’explicar. I d’entendre. De vegades a la vida passes èpoques en què l’escriptura t’ocupa tot el temps i no et deixa espai per llegir. I altres vegades passa just a l’inrevés: la lectura t’acapara i deixa en segon terme aquell clàssic proverbi –atribuït a Plini el Vell— que diu “Nulla dies sine linea” i que ens exhorta a no deixar passar cap dia sense escriure res, ni que sigui una sola i humil línia.\nDoncs bé, jo ara mateix en trobo en aquesta segona situació: s’acosta Sant Jordi, les editorials acceleren el seu ritme de producció de novetats i la pila de llibres que m’interessen, no només per llegir-los sinó també per publicar-ne algun comentari, creix de manera molt poc clement amb les limitacions d’aquest humil i lletraferit jubilat. No fa gaire en vaig parlar aquí.\nAixí doncs, és possible que en els propers dies el ritme de “batalletes” decaigui una mica i, en canvi, augmenti el nombre d’apunts que reprodueixen els meus articles publicats en altres bandes.\nLa setmana passada va ser el meu article sobre la biografia de Joan B. Cendrós (aquest), publicat inicialment a Vilaweb. Aquesta setmana que avui tanquem ha estat l’article amb les efemèrides, aniversaris i commemoracions de 2017 (aquest) que vaig publicar al “Serra d’Or” de gener. I ja us anuncio que demà mateix, sense anar més lluny, us parlaré de la novel·la de David Cirici que ha guanyat el premi Sant Jordi.\nQue tingueu un bon diumenge. I gràcies per l’interès, però ja veieu que a això de les Totxanes no se li veu un final.