Infermeravirtual.com - Antidiabètics, Problemes de salut\nQuè cal saber: Antidiabètics\nInici / Problemes de salut / Tractaments / Antidiabètics\nQuan s'han de prendre?\nNo t'oblidis de l'alimentació\nNo t'oblidis de l'activitat física\nContraindicats en la diabetis gestacional\nQuan una persona desenvolupa diabetis és perquè el pàncrees (glàndula localitzada darrere de l'estómac i per davant de la columna) produeix sucs que ajuden a descompondre els aliments i hormones que ajuden a controlar els nivells de sucre a la sang) no segrega insulina (diabetis tipus 1), perquè la segrega de manera insuficient o perquè la insulina no és prou eficaç per controlar els nivells de glucosa a la sang (diabetis tipus 2).\nActualment, els antidiabètics es classifiquen en set grups: sulfonilurees, meglitinides, biguanides, tiazolidinediones, inhibidors de l’α-glucosidasa, inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4 (DPP-4) i anàlegs del GLP—1.\nEls antidiabètics actuen fonamentalment sobre les cèl·lules del pàncrees, del fetge, dels músculs i del teixit gras, ja que aquestes són també les cèl·lules en les quals actua la insulina de manera més important.\nEl pàncrees és l’òrgan responsable de fabricar i alliberar insulina. En la diabetis tipus 1 aquesta funció s’ha perdut gairebé del tot, per la qual cosa és necessari administrar insulina. En la diabetis tipus 2, el pàncrees és capaç de fabricar insulina però en quantitats petites.\nEl fetge és un gran magatzem de glucosa de l’organisme. És l’encarregat d’alliberar glucosa a la sang quan el nivell de glucosa disminueix (com, per exemple, després d’unes quantes hores en dejú) o quan el cos s’enfronta a una situació de necessitat de “combustible” (com, per exemple, quan es fa exercici, en situacions d’estrès, etc.).\nEls antidiabètics orals actuen sobre el pàncrees, el fetge, el múscul o el teixit gras per controlar els nivells de glucosa a la sang. El tractament amb antidiabètics orals és més eficaç en les primeres fases de la diabetis, quan el pàncrees encara respon a l’ordre d’alliberar més insulina, i el fetge, el múscul i el teixit gras encara són sensibles a l’efecte d’aquesta hormona. A mesura que passa el temps, l’efecte de les pastilles comença a disminuir, perquè el pàncrees es va “esgotant” (deixa de formar insulina) i el múscul i el teixit gras es fan resistents a l’acció de la insulina.\nNo totes les persones responen als mateixos tractaments ni la mateixa persona respon igual al tractament durant tota la seva vida. Algunes persones són capaces de controlar la diabetis amb una sola pastilla; d’altres necessiten dos o més tractaments, i d’altres necessiten començar a tractar-se amb insulina, canviar el tipus de medicament o afegir-ne algun altre perquè les pastilles no fan l’efecte que es desitja. Un cop passats alguns anys des de l’inici del tractament amb antidiabètics orals, el que és habitual és que calgui començar a aportar insulina.\nActualment, els antidiabètics es classifiquen en set grups:\nsulfonilurees, meglitinides, biguanides, tiazolidinediones, inhibidors de l’α-glucosidasa,inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4 (DPP-4) i anàlegs del GLP—1.\nEstimulen el pàncrees perquè alliberi més insulina.\nTambé estimulen el pàncrees per alliberar insulina.\nRedueixen el nivell de glucèmia perquè disminueixen la formació de glucosa del fetge. També ajuden que la glucosa sigui absorbida pel múscul, perquè el fan més sensible a l’acció de la insulina.\nAjuden que la insulina funcioni millor en el múscul i el greix, i a més redueixen la formació de glucosa al fetge.\nInhibidors de l’l’α-glucosidasa\nBloquegen la descomposició dels midons, una de les principals fonts de glucosa, a l’intestí. També redueixen l’absorció d’uns sucres determinats, com el de taula, amb la qual cosa es redueix l’augment de glucèmia després dels àpats.\nInhibidors de la dipeptidil peptidasa-4\nAugmenten els nivells d’hormones incretines (GLP-1 i GIP), que provoquen un augment de la secreció d’insulina postprandial i redueixen la secreció de glucagó.\nAnàlegs del GLP-1\nAugmenten la secreció d’insulina i disminueixen la secreció de glucagó.\nEls antidiabètics s’administren per via oral o injectable, segons el tipus d’antidiabètic.\nÉs important saber quan s’han de prendre (abans o després d’un àpat) perquè l’eficàcia d’aquests fàrmacs també depèn d’aquest factor.\nLa major part dels efectes secundaris dels antidiabètics apareixen en iniciar-se el tractament i, generalment, són lleus.\n1. Sulfonilurees, 2. Meglitinides, 3. Biguanides, 4. Tiazolidinediones, 5. Inhibidors de l’α-glucosidasa, 6. Inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4, 7. Anàlegs del GLP-1.\nDisminució brusca del nivell de sucre sanguini (hipoglucèmia).\nDescens brusc de sucre a la sang (hipoglucèmia).\nNàusees, diarrea i altres símptomes estomacals, sobretot en iniciar el tractament, que generalment són lleus i desapareixen després de poc temps.\nSabor de boca metàl·lic.\nDurant el tractament amb metformina és molt important prendre molts líquids. Les biguanides tenen un efecte advers , molt poc freqüent però greu, que s’anomena acidosi. La probabilitat de patir una acidosi augmenta si no s’ingereixen líquids. Aquesta probabilitat també augmenta si s’ingereixen begudes alcohòliques, per la qual cosa consumir-ne està contraindicat.\nInflamació de les cames o dels turmells (edema).\nAnèmia. L’anèmia fa que la sang transporti menys oxigen que el que és normal, la qual cosa provoca que se senti cansament.\nEls medicaments d’aquest grup poden restar eficàcia a les píndoles anticonceptives, per la qual cosa, en aquest cas, pot augmentar la possibilitat d’embaràs.\nEn rares ocasions aquests fàrmacs poden afectar el fetge, però en aquest cas és molt probable que apareguin nàusees, vòmits, dolor abdominal, pèrdua de la gana, cansament, coloració groga de la pell i de l’escleròtica (part blanca dels ulls) o enfosquiment de l’orina.\n5. Inhibidors de l’α-glucosidasa\nProblemes estomacals (augment de la formació de gasos i diarrea), que generalment desapareixen després de prendre el medicament durant un temps.\n6. Inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4\nProblemes gastrointestinals, com ara nàusees, dolor abdominal i diarrea.\nInfeccions respiratòries, com ara bronquitis, rinofaringitis i sinusitis.\nEn algunes ocasiones, s’han descrit casos de pancreatitis aguda.\nSe’n desconeixen els efectes a llarg termini.\n7. Anàlegs del GLP-1\nProblemes gastrointestinals, com ara nàusees o vòmits.\nDescens del sucre a la sang (hipoglucèmia).\nEn algunes ocasions, s’han descrit casos de pancreatitits aguda.\nCom utilitzar-los correctamentFTGI\n1. Precaucions i pautes d'actuació, 2. Com i quan acaba el tractament\nDepèn del tipus de sulfonilurees que siguin, s’han de prendre un o dos cops al dia.\nCal seguir les indicacions del metge, tot i que el més freqüent és prendre-les abans d’esmorzar, quan es tracta d’una sola dosi i s’han de prendre abans d’esmorzar i abans de sopar, en cas de dues dosis.\nÉs aconsellable prendre-les tots els dies a la mateixa hora.\nS’han de prendre des de 30 minuts abans de l’àpat fins just abans d’iniciar l’àpat.\nL’efecte màxim de les meglitinides es produeix una hora després de prendre-les i desapareix després de tres o quatre hores.\nLes meglitinides estimulen el pàncrees perquè alliberi insulina, la qual cosa s’ha d’assolir només un cop s’hagi menjat, ja que si aquesta medicació es pren en dejú es pot produir una hipoglucèmia. En cas de saltar-se un àpat, no s’ha de prendre la dosi de meglitinida.\nEs prenen dos o tres cops al dia.\nLa metformina es pren amb els àpats per disminuir les manifestacions adverses i, en la majoria dels casos, un cop al dia. La metformina de llarga durada s’ha de prendre amb el sopar.\nLa pioglitazona es pren generalment un cop al dia i tots els dies a la mateixa hora.\nInhibidors de l’α-glucosidasa\nEs prenen tres cops al dia, amb cada àpat i amb el primer mos d’aliment.\nEs prenen un o dos cops al dia, independentment, sense relació amb l’àpat.\nAnàlegs dels GLP-1\nL’exenatida s’administra dues vegades al dia, de forma injectada subcutània, una hora abans de l’esmorzar i del sopar.\nLa liraglutida s’administra una vegada al dia, de forma injectada subcutània, sense relació amb l’àpat.\nQuan la diabetis té una evolució de més de deu anys o quan ja s’administren més de 20 unitats d’insulina, la probabilitat que el tractament antidiabètic sigui efectiu és baixa. Així mateix, pot succeir que els antidiabètics deixin de ser eficaces després d’alguns mesos o alguns anys. Això es produeix per causes desconegudes i no significa que la diabetis hagi empitjorat. Quan passa això, el tractament combinat d'antidiabètics i injeccions d’insulina pot ser útil.\nFins i tot quan els antidiabètics portin el nivell de glucosa a la sang fins a valors gairebé normals, davant de determinades situacions, com per exemple una infecció greu o una intervenció quirúrgica, és molt probable que calgui administrar insulina, la majoria de les vegades de manera temporal. Això succeeix perquè en situacions d’estrès l’organisme modifica les seves necessitats energètiques i produeix un canvi en el metabolisme. Aquest canvi sol fer que els antidiabètics no siguin capaços de controlar per si sols la glucèmia i que s’hagi d’utilitzar la insulina. Després de la situació estressant, el més habitual és que no calgui continuar amb la insulina i que es pugui reprendre el tractament només amb els antidiabètics.\nAntidiabètics en les etapes del cicle vitalFTGI\n1. Infància, 2. Vellesa\n1. Antidiabètics en la infància\nTot i que habitualment l’edat infantil s’ha relacionat amb la diabetis tipus 1, que requereix tractament farmacològic amb insulina, actualment, a causa de l’augment de l’obesitat infantil (hàbits alimentaris dolents, sedentarisme, etc.), cada cop es comencen a veure més casos de diabetis tipus 2 en els nens.\nLa diabetis tipus 2 se sol relacionar amb problemes de sobrepès, els quals deriven d’una dieta inadequada per a les necessitats de la persona.\nL’excés de nutrients s’acumula en forma de greix. En alguns casos l’organisme no és capaç de respondre adequadament a aquesta situació i la insulina, que és l’hormona que regula les reserves energètiques en el cos, comença a funcionar de manera deficient. L’efecte més evident d’aquesta situació és la hiperglucèmia (excés de glucosa a la sang), que al seu torn provoca la polidípsia (sensació intensa de set i necessitat de beure una gran quantitat d’aigua), polifàgia (intensa sensació de gana) i poliúria (eliminació d’un gran volum d’orina). Aquests són els signes que poden fer pensar que una persona estigui desenvolupant una diabetis.\nFins fa pocs anys, la diabetis tipus 2 es presentava només en les persones adultes, però aquesta situació està canviant perquè cada cop hi ha més nens que pateixen sobrepès. Els nens més grans de 10 anys són més propensos a contreure diabetis tipus 2 que els menors de 10 anys.\nEl primer pas per abordar la diabetis tipus 2, tant en nens com en adults, és la dieta i l’exercici físic. La major part de persones amb diabetis tipus 2 que fan una dieta saludable, que es mantenen actius i que aconsegueixen un pes adequat poden aconseguir que els nivells de sucre a la sang tornin als paràmetres normals. Si no s’aconsegueix controlar la malaltia per aquests mitjans, es pot recórrer als tractaments farmacològics.\nConsells de salut: Activitats física i diabetis\n2. Antidiabètics en la vellesa\nDiabetis en la persona gran\nEl tractament amb antidiabètics s’ha d’iniciar quan amb la dieta i l’exercici físic no s’aconsegueix un control adequat després d’un període raonable (de 4 a 6 setmanes). En la persona gran, a diferència de la persona adulta, les funcions hepàtiques i renals estan alterades amb una freqüència més gran a causa de l’envelliment, per la qual cosa es considera que alguns dels tractaments amb antidiabètics tenen més risc de provocar efectes adversos i, per tant, no són contraindicats però es recomanen en un grau menor.\nL’única biguanida recomanada per a la gent gran és la metformina. No produeix hipoglucèmia. El candidat ideal és la persona amb diabetis que no aconsegueix controlar-la amb una dieta i exercici físic. Aquests fàrmacs no se solen utilitzar quan hi ha alteracions en el funcionament dels ronyons, el cor o el fetge. Tampoc no s’han d’utilitzar si la persona beu alcohol en quantitats excessives o amb massa freqüència.\nL’acarbosa pot ser útil en els casos en què la persona amb diabetis tipus 2 té hiperglucèmies (augments bruscos de la quantitat de glucosa a la sang) freqüents després dels àpats. Com que aquest tractament no produeix hipoglucèmia, és segur d’utilitzar-lo.\nLes sulfonilurees que se solen proposar com a tractament de la diabetis tipus 2 en la persona gran són la glipizida, la gliquidona, la tolbutamida i la glicazida. Si el fetge no funciona adequadament, se sol utilitzar la glipizida o la tolbutamida. Quan el ronyó mostra alguna alteració, s’usa la gliquidona. En tots els casos s’aconsella començar amb dosis baixes i anar incrementant-les progressivament segons els controls de glucèmia.\nConsideracions enfront de les diferents situacions de vidaFTGI\nGeneralment, la diabetis gestacional es diagnostica de la setmana 24 a la 28 de l’embaràs. Els objectius del tractament són mantenir els nivells de glucosa a la sang dins dels límits normals durant l’embaràs i assegurar el benestar del fetus i de la mare.\nHabitualment s’intenta controlar amb dieta, subministrant les calories i els nutrients adequats i necessaris per a l’embaràs. Si la dieta no aconsegueix mantenir els nivells de glucosa a la sang dins del nivell recomanat, s’ha d’iniciar una teràpia amb insulina. Després del part, normalment no és necessari continuar amb el tractament amb insulina. És freqüent que la diabetis reaparegui en els embarassos següents.\nEl tractament amb antidiabètics està contraindicat atès que no es disposa de les dades necessàries per considerar-lo segur per al fetus.\nConsells de salut: Embarás - diabetis gestacional\nEl diagnòstic mèdic de diabetis es dóna quan l’organisme no produeix insulina o no la produeix en la quantitat necessària. Es classifica en diabetis tipus 1 i diabetis tipus 2.\nLa diabetis tipus 1 es caracteritza per una absència quasi total de la producció d’insulina des de les primeres edats (infantesa o adolescència). El tractament farmacològic de la diabetis tipus 1 sempre consisteix en l’administració d’insulina, per això s’anomena insulinodependent.\nEn la diabetis tipus 2, que és la forma més freqüent, el pàncrees (glàndula localitzada darrere de l'estómac i per davant de la columna. Produeix sucs que ajuden a descompondre els aliments i hormones que ajuden a controlar els nivells de sucre a la sang) no produeix una quantitat suficient d’insulina o l’organisme no respon bé a la insulina de què disposa. És més probable desenvolupar aquest tipus de diabetis si algun membre de la família té o ha tingut diabetis, i també si es té un excés de pes o no es fa prou exercici físic.\nEls antidiabètics es prescriuen a les persones amb diabetis tipus 2 quan la dieta i l’exercici físic no aconsegueixen controlar els valors de sucre a la sang. Si aquests fàrmacs no són capaços de controlar el sucre a la sang de manera adequada, es pot optar per injeccions d’insulina sola o per la seva combinació amb els fàrmacs. Freqüentment, la pèrdua de pes ajuda que hi hagi un funcionament més bo de la insulina a l’organisme, la qual cosa fa que no calgui l’ajut del tractament farmacològic.\nDe vegades, però, aquestes mesures no aconsegueixen de reduir el nivell de glucosa per apropar-lo a un nivell normal o bé succeeix que, després d’uns anys de tenir diabetis tipus 2, l’organisme deixa de produir insulina suficient. Tant en un cas com en l’altre està indicat que s’administri un medicament per tractar de normalitzar el nivell de glucosa a la sang. El primer pas del tractament farmacològic de la diabetis tipus 2 es fa, en principi, amb medicaments per via oral anomenats antidiabètics, per la qual cosa també se l’anomena diabetis no insulinodependent.\nPer al tractament de la diabetis hi ha dos tipus de medicaments: els antidiabètics que s’utilitzen només en el tractament de la diabetis tipus 2, i les injeccions d’insulina, que es poden utilitzar per al tractament de la diabetis tipus 1 i tipus 2.\nEls primers antidiabètics que es van descobrir van ser les sulfonilurees. El descobriment, com el de molts altres fàrmacs, va ser accidental. El 1942 Janbon i els seus col·laboradors, de la Clínica de Malalties Infeccioses de la Facultat de Medicina de Montpeller, quan estaven estudiant una sulfamida (la RP-2254) per al tractament de la febre tifoide, van observar crisis convulsives en algunes de les persones tractades, sobretot en les que estaven més desnodrides.\nUn col·lega de Janbon, Auguste Loubatières, va considerar que aquestes convulsions eren similars a les que es produïen en animals als quals se’ls administrava grans quantitats d’insulina. A partir d’aquesta consideració aquests investigadors van deduir que les sulfonilurees tenien un efecte similar al de la insulina.\nAquesta hipòtesi sobre els efectes hipoglucemiants (disminució del nivell de glucosa a la sang) de la RP-2254 ràpidament es va comprovar en gossos i rates amb diabetis induïda per fàrmacs, en els quals l’administració del producte reduïa els nivells plasmàtics de glucosa. Les primeres proves en humans van mostrar que aquest fàrmac era eficaç en persones grans amb nivells de glucosa elevats (diabetis tipus 2), mentre que en diabètics joves (diabetis tipus 1) no produïen cap efecte, la qual cosa indicava que el medicament feia disminuir el nivell de glucosa a la sang només en les persones que eren capaces de produir insulina en major o menor quantitat.\nAquests i d’altres estudis van conduir Loubatières a proposar que aquesta sulfonilurea estimulava el pàncrees a produir més insulina, la qual cosa feia que esdevingués un bon tractament per a la diabetis tipus 2.\nLes biguanides tenen una història que es remunta a l’edat mitjana, quan la Galena officinalis (rica en biguanida) es va utilitzar en el sud i l’est d’Europa com a tractament per a la diabetis. En la dècada dels seixanta les biguanides es van començar a sintetitzar en el laboratori i a comercialitzar-se de forma reglada.\nLa resta d’antidiabètics s’ha descobert i s’ha sintetitzat en el laboratori durant les dècades següents.\n1. Sulfonilurees, 2. Meglitinides, 3. Biguanides, 4. Tiazolidinediones, 5. Inhibidors de l’α-glucosidasa, 6. Inhibidors de la dipeptil peptidasa-4 (DPP-4), 7. Anàlegs del GLP-1.\nLes sulfonilurees estimulen el pàncrees perquè alliberi més insulina i s’utilitzen des del 1950.\nGlisentida / Glipentida\nLes meglitinides són medicaments que, com les sulfonilurees, també estimulen el pàncrees per alliberar insulina.\nLes biguanides redueixen el nivell de glucosa a la sang perquè disminueixen la formació de glucosa del fetge. També ajuden que la glucosa sigui absorbida pel múscul, atès que el fan més sensible a l’acció de la insulina.\nLes tiazolidinediones ajuden que la insulina funcioni millor. La insulina actua en molts òrgans, fonamentalment en el fetge, en els músculs i en el greix.\nPioglitazona + glimepirida Tandemact\nAquest grup de medicaments bloquegen la descomposició dels midons, una de las principals fonts de glucosa, a l’intestí. També redueixen l’absorció de determinats sucres, com el de taula.\n6. Inhibidors de la dipeptil peptidasa-4 (DPP-4)\nEls inhibidors del DPP-4 augmenten els nivells d’hormones incretines alliberades per l’intestí en resposta als àpats. Augmenten la secreció d’insulina postprandial i redueixen la secreció de glucagó.\nInhibidors del DPP-4\nSitagliptina Januvia, Xelevia, Tesavel, Ristaben\nSitagliptina - metformina Efficib, Janumet, Velmetia, Ristfor\nVildagliptina Galvus, Jalra, Xiliarx\nVildagliptina + metformina Eucreas, Icandra, Zomarist\nEls antidiabètics anàlegs del GLP-1 actuen com les incretines, ja que augmenten la insulina alliberada en resposta a la ingesta. Suprimeixen la secreció de glucagó i alenteixen el buidatge gàstric.\nsulfonilurees, meglitinides, biguanides, tiazolidinediones, inhibidors de l’α-glucosidasa, inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4 (DPP-4) i anàlegs del GLP—1.\nEl prospecte és el document adreçat al consumidor en què es recullen les dades més importants del fàrmac. Cal que estigui fet de manera que la persona que ha de consumir el medicament sigui capaç de comprendre la informació que conté.\nConsells de salut: Medicaments - el prospecte\nHi ha diferents grups de fàrmacs que s’utilitzen per tractar la diabetis mellitus tipus 2, atès que no tots actuen de la mateixa manera a l’organisme per reduir els nivells de sucre a la sang.\nPer això, segons l’activitat que exerceixen a l’organisme, els antidiabètics es poden classificar en set grans grups:\n1. Sulfonilurees, 2. Meglitinides, 3. Biguanides, 4. Tiazolidinediones, 5. Inhibidors de l’α-glucosidasa, 6. Inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4 (Inhibidors de la DPP-4), 7. Anàlegs del GLP-1.\nS’administren un o dos cops al dia abans dels àpats. Encara que totes produeixen efectes similars sobre la glucèmia, difereixen en els efectes secundaris, en la freqüència d’administració i en les interaccions amb altres medicaments. Es recomana de no consumir-les simultàniament amb l’alcohol.\nLa seva funció consisteix a estimular el pàncrees perquè produeixi més insulina.\nAquest tipus de fàrmac se sol utilitzar en persones no obeses.\nSi s’administren 15 o 30 minuts abans dels àpats, se n’afavoreix l’absorció.\nLes sulfonilurees tenen el risc de produir hipoglucèmies.\nLa seva acció principal és ajudar el pàncrees a produir més insulina.\nLa seva acció és d’inici ràpid i de durada curta.\nProdueixen menys episodis d’hipoglucèmia que les sulfonilurees, tot i tenir una eficàcia sobre el control de la quantitat de glucosa a la sang similar.\nAjuden que la insulina actuï sobre les cèl·lules del fetge i del múscul. Com la resta d’antidiabètics, l’objectiu és reduir els nivells de glucosa a la sang.\nDisminueixen la quantitat de sucre que el fetge produeix i allibera a la sang.\nPoden produir pèrdua de pes.\nTenen menys risc d’hipoglucèmia que les sulfonilurees.\nLes biguanides es consideren l'antidiabètic de primera elecció en el pacient amb diabetis tipus II, tant per a les persones amb obesitat com per a les que no tenen.\nAfavoreixen l’activitat de la insulina sobretot en el fetge i en el teixit gras. S’administren un o dos cops al dia en els àpats. Com que principalment actuen en el fetge, s’hi poden produir alteracions, per això s’han de fer controls analítics periòdics.\nCom les biguanides, tenen poc risc d’hipoglucèmia.\nL’efecte es comença a notar un cop han passat quatre setmanes des de l’inici del tractament.\nTambé redueixen la pressió sanguínia.\nAquest grup de medicaments bloqueja la descomposició dels midons, una de les principals fonts de glucosa, a l’intestí. També redueixen l’absorció d’uns sucres determinats, com el de taula, amb la qual cosa es redueix l’augment de la glucèmia que té lloc després dels àpats. S’han d’administrar amb el primer mos d’un àpat.\nDisminueixen l’absorció intestinal dels hidrats de carboni consumits en la dieta.\nAquest efecte s’ha observat tant en persones amb diabetis tipus 1 com en persones amb diabetis tipus 2.\nAquests fàrmacs no tenen efectes associats a hipoglucèmies ni a augment de pes. Com a efectes secundaris, poden presentar diarrea i flatulència.\n6. Inhibidors de la dipeptidil peptidasa-4 (Inhibidors de la DPP-4)\nEls inhibidors de la dipeptil peptidasa-4 augmenten els nivells d’hormones incretines actives (GLP-1 i GIP) alliberades per l’intestí en resposta als àpats, a través de la inhibició de l’enzim que les degrada (DPP-4). Augmenten la secreció d’insulina postprandial i redueixen la secreció de glucagó. No produeixen augment de pes ni tenen un efecte associat a hipoglucèmies. Els efectes adversos més freqüents són gastrointestinals (nàusees, dolor abdominal i diarrea) i respiratoris (bronquitis, rinofaringitis i sinusitis). Se’n desconeixen els efectes a llarg termini.\nEls antidiabètics anàlegs del GLP-1 actuen com les incretines (un tipus d’hormones produïdes a l‘intestí). Augmenten la insulina que s’allibera en resposta a la ingesta de glucosa i suprimeixen la secreció de glucagó.\nAlenteixen el buidatge gàstric perquè redueixen la velocitat amb què la glucosa postingesta apareix en la circulació.\nAquest tipus de fàrmac disminueix el pes. Estan indicats per al tractament de la diabetis mellitus de tipus 2 en combinació amb metformina i/o sulfonilurees, en els pacients amb IMC > 30 que no aconsegueixen un control de la glucèmia adequat amb les dosis màximes d‘aquests antidiabètics. Necessita visat d‘inspecció. Tenen menys risc d’hipoglucèmia que les sulfonilurees.\nS’han d’administrar de forma injectada per via subcutània una vegada al dia (liraglutida), independentment de l’àpat, o dues vegades al dia, 60 minuts abans dels àpats (exenatida). Els efectes adversos més freqüents són els gastrointestinals (nàusees, vòmits i pancreatitis). Se’n desconeixen els efectes a llarg termini.\nQuan s’està en tractament amb antidiabètics, no s’ha d’estar més de tres hores sense prendre hidrats de carboni, encara que sigui en quantitats petites (fruita, suc, etc.). Si es tenen dificultats a l’hora de planificar la dieta, es pot demanar ajuda a la infermera\nS’ha de prendre la medicació abans o després dels àpats d’acord amb cada tipus d’antidiabètic, segons les recomanacions.\nCom que alguns antidiabètics poden causar hipoglucèmies, s’han de portar sempre hidrats de carboni simples o d’absorció ràpida (sobrets de sucre, suc, etc.).\nAtès que la ingesta de líquids és molt important quan es prenen antidiabètics, s’ha de beure diàriament almenys un litre d’aigua, així com seguir una dieta recomanada.\nAlimentació i diabetis: recomanacions generals\nNo s’ha de modificar el tractament amb antidiabètics si es pateixen quadres de trastorns gastrointestinals, com ara vòmits o diarrea. És important que es facin controls del nivell de glucosa a la sang i que es consulti amb l’equip de salut per establir el tractament adequat tan aviat com es pugui.\nDiabetis: problemes de salut relacionats\nDurant el tractament amb metformina (que pertany al grup de les biguanides) és molt important prendre molts líquids per tal d’evitar efectes de la medicació no desitjats. Si es tenen vòmits o diarrea i no es poden prendre suficients líquids, cal posar-se en contacte amb la infermera.\nSi teniu cetonúria, no s’ha de fer exercici físic, ja que aquest signe indica un mal control de la diabetis. És possible que calgui modificar les dosis dels antidiabètics o afegir algun fàrmac nou al tractament. Si es dóna aquest cas, s’ha de consultar amb l’equip de salut.\nÉs important que s’ajustin les dosis de medicació segons l’exercici físic que es fa. Si es tracta d’un exercici físic lleuger, n’hi ha prou d’augmentar els hidrats de carboni. Si, per contra, l’exercici físic és intens, cal disminuir les dosis d’antidiabètics. En cas que es canviïn les pautes de l’exercici físic, s’ha de consultar amb l’equip de salut.\nConsells de salut: Activitat física i diabetis\nDurant els dies festius, les vacances, etc., se solen modificar els hàbits i els horaris de descans i de dormir, per la qual cosa pot ser necessari fer modificacions en el tractament. Si es tenen dificultats per modificar l’horari d’àpats, exercici físic, descans i medicació en aquestes ocasions, es pot demanar ajuda a la infermera.\nDepenent del tipus i de la dosi d’antidiabètics que es prenguin i de la ingesta que s’hagi fet durant el sopar, es poden produir hipoglucèmies a la nit, mentre es dorm. Per tal d’evitar-ho, es pot prendre un aliment lleuger abans d’anar al llit.\nConsells de salut: Alimentació en cada tipus de diabetis\nS’han de vigilar els canvis en la quantitat d’orina. La poliúria (excreció d’orina per sobre de 2,5 litres al dia) és un signe d’hiperglucèmia (quantitat elevada de glucosa a la sang) o de falta de control de la diabetis. Si aquesta situació es produeix, és possible que calgui modificar les dosis d’antidiabètics o, fins i tot, afegir algun fàrmac nou al tractament. S’ha de consultar amb la infermera.\nÉs important informar-se sobre si s’ha d’interrompre el tractament en cas de no poder menjar per causa d’un procés gastrointestinal (vòmits i diarrea).\nConsells de salut: Diabetis i malaltia intercurrent\nS’ha d’augmentar el nombre de controls de glucèmia en situacions com una infecció urinària, ja que les infeccions suposen per a l’organisme un canvi important i és possible que calgui modificar les dosis del tractament amb antidiabètics. És important que s’augmenti el nombre de controls per tal de modificar el tractament si és necessari.\nS’han de dur a terme controls d’orina amb certa freqüència. La presència de cossos cetònics a l’orina indica un mal control de la diabetis, la qual cosa significa que s’ha de modificar el tractament. Si es detecta això en els controls, s’ha de consultar amb la infermera.\nConsells de salut: Diabetis control de la situació de salut\nS’ha de conèixer què són els antidiabètics i utilitzar el prospecte com a document de referència per fer-ne una administració correcta.\nS’ha de conèixer quin és el grup d’antidiabètics al qual pertany el tractament habitual que se segueix, per poder controlar tots els factors relacionats que assegurin la seva correcta utilització.\nS’han de controlar els efectes secundaris que s’associen al tipus d’antidiabètics que es prenen per tal d’evitar riscos.\nSi en els controls periòdics duts a terme es detecta que a una hora determinada es tenen nivells de glucèmia per sobre o per sota del nivell normal, s’ha de consultar amb la infermera per si cal ajustar el tractament o les hores en què es pren la medicació.\nDiabetis: control de la situació de salut\nAtès que els antidiabètics estan contraindicats durant l’embaràs, si es planifica un embaràs, és necessari posar-se en contacte amb la infermera.\nConsells de salut: Diabetis i embaràs\nS’ha d’augmentar el nombre de controls de glucèmia en situacions com una infecció urinària, ja que les infeccions comporten un canvi important per a l’organisme, i és possible que sigui necessari modificar les dosis del tractament amb antidiabètics. És important que s’augmenti el nombre de controls per tal de modificar el tractament en cas que sigui necessari d’acord amb el canvi.\nSi conduïu habitualment:\nEn els viatges llargs, s’ha d’anar acompanyat, respectar els horaris dels àpats d’acord amb l’administració de la medicació i fer pauses cada hora.\nSi es viatja a països amb temperatures extremes, cal que els medicaments estiguin en llocs adients, és a dir, en llocs secs, ombrívols i que estiguin entorn els 20 a 25 graus centígrads.\nQuan es viatja, s’ha de portar sempre l’historial, el material d’autocontrol i la medicació.\nÉs important que es compleixin les hores dels àpats, del tractament i dels autocontrols a la feina.\nSi es planifica un viatge a llocs que tenen una hora diferent de la del lloc on es viu, s’han d’ajustar els àpats i els horaris de la medicació. Si s’ha de fer un vol llarg, s’ha de mantenir el rellotge a l’hora del lloc de sortida i fer els àpats i prendre la medicació d’acord amb aquesta hora. Es poden reprendre les dosis normals l’endemà, a l’hora del lloc d’arribada.\nNo hi ha diabetis “bones” o “dolentes”. No és cert que la diabetis “bona” es tracti amb pastilles i que la “dolenta” es tracti amb insulina, sinó que cada persona necessita un tractament ajustat al seu cas.\nEl fet de seguir un tractament farmacològic (pastilles o injeccions) no elimina la necessitat de seguir una dieta i fer exercici físic. Tot i seguir un tractament farmacològic, s’ha de continuar cuidant la dieta i fent exercici físic. Les pastilles són un ajut, però és la persona que té diabetis qui té l’última paraula sobre el seu control.\nÚltima modificació: 07/09/15 14:06h\nSocietat Espanyola de Endocrinologia i Nutrició\nEric T, Herfindal & Dick R, Gourley. Textbook of therapeutics.\n(10ª ed). Madrid: Editorial McGraw-Hill-Interamericana; 2003\n6ª ed. Madrid: Mosby; 2004\nPradillo P, y cols. Farmacología en Enfermería.\nColección Enfermería S21 Madrid: DAE, S.L.; 2003\nVademecum Internacional. Especialidades Farmaceúticas y Biológicas. Productos y artículos de parafarmacia.\nMétodos de diagnóstico.44ª ed. Madrid: MEDICOM; 2003\nInfermera virtual.com Inici / Problemes de salut / Tractaments / Antidiabètics


Ferran Cano (amb jersei de retxes) i Joan Miró. Arxiu Cano\nPalmaEls anys 70 del segle passat, malgrat que es varen fer molts de desastres arquitectònics, algunes coses es varen fer bé, com la Cambra de Comerç al carrer de l’Estudi General, un edifici nou però ben encaixat al barri de la Seu, obra de Pere Garau el 1971. També un edifici públic, l’institut Antoni Maura, obra d’Antoni Alomar, el 1974. Ambdós arquitectes eren fills de persones que, com hem explicat en altres capítols, havien fet molt per Ciutat. Un altre edifici rellevant és el de l’Institut Oceanogràfic, obra de Vicenç Roig el 1973, que es posa sempre com a exemple de bona arquitectura contemporània. Les tres obres esmentades s’expliquen a la important guia d’arquitectura del Col·legi d’Arquitectes de Balears. Tres grans cases més (Can Olesa, Can Catllar i Can Vivot) eren declarades monuments nacionals.\nMalgrat que la crisi del petroli afectà el turisme, la vida nocturna de Palma continuava vibrant a la plaça de Gomila. El 1973, Marlene Dietrich actuava a Tito’s i, per animar la indústria turística, l’Auditòrium acollia el 1975 el nou festival Musical Mallorca, finançat per RTVE, en un intent de fer reviscolar el Festival Internacional de la Cançó, que havia desaparegut uns anys abans. Així i tot, la cosa anava cap avall. El 1975, la mítica discoteca Sgt. Peppers, on havia actuat Jimmy Hendrix uns anys abans, es va vendre a Bartomeu Cursach, del qual també haurem de parlar més endavant.\nPalma just abans de la mort de Franco (I)\nLa vida literària i cultural a Palma continuava sent intensa. El 1970 s’inaugurava la biblioteca de la Fundació March Servera, una eina clau per a la recerca sobre Ciutat i consultada moltes vegades per fer aquesta biografia. Robert Graves presentava a la llibreria Tous la seva novel·la Adiós a todo eso. Calders exposava les seves escultures a la galeria Pelaires. El 1973, Llorenç Villalonga publicava la seva novel·la ‘Andrea Víctrix’ i el 1974 li concediren el premi Josep Pla, com a Baltasar Porcel, que l’havia guanyat el 1970 amb l’emblemàtica novel·la Difunts sota els ametlers en flor. La nostra llengua continuava donant els seus tímids fruits i, d’una manera una mica sorprenent, el maig del 1975 el Consell de Ministres aprovà que el mallorquí fos ensenyat a l’EGB.\nLes dones continuaven conquerint espais de protagonisme i de lluita, com Maria del Mar Bonet, que actuava el 1972 a l’Auditòrium davant Joan Miró, que es va oferir a fer-li la portada del disc següent. Va sortir el 1974 amb poemes de Bartomeu Rosselló-Pòrcel i la presentació de Salvador Espriu. La connexió Palma-Barcelona tornava a generar iniciatives excepcionals.\nEl 1974, Miró exposava a la galeria 4 Gats, oberta el 1973 per Ferran Cano, net d’Emili Darder. Un cicle històric havia acabat després de 35 anys de patiments, lluites i transformacions que havien fet de Palma –una altra vegada– una ciutat excepcional… malgrat la dictadura franquista.\nAmb aquesta pàgina acaba la tercera part de la Biografia de Palma. A la quarta (i darrera) part, ens endinsarem en l’emocionant període de la transició democràtica. Veurem com tot canviarà cap a una ciutat més especuladora i més turística, fins a arribar a la situació actual, en què la zona històrica està a punt de morir d’èxit turístic, mentre en moltes barriades creixen la desigualtat i l’anomia social.\nPalmaXXI la ciutat envaïda franquisme PALMA Francisco Franco


Preguntes i requisits tècnics | Web de transparència Manlleu\nÚltima modificació : 20/07/2015 13:05:22\nInici Gestió dels serveis municipals Catàleg de tràmits Preguntes i requisits tècnics\n1.- Què és "L´Ajuntament a un clic"?\nÉs la plataforma electrònica disponible per la ciutadania a través de la qual es poden relacionar electrònicament amb l´Ajuntament de Manlleu, 7 dies a la setmana i 24 hores, tots els dies de l´any.\n2.- Les comunicacions són segures?\nLa comunicació amb "L´Ajuntament a un clic" es fa de manera segura mitjançant la utilització de certificats digitals tan a la web com amb l'ús del certificat digital de la persona que realitza el tràmit.\n3.- Què és un certificat digital i com obtenir-lo?\nÉs un document electrònic, emès per una autoritat certificadora, que garanteix la confidencialitat, integritat, identitat i el no rebuig en les comunicacions electròniques. Podeu consultar els certificats digitals admesos a l'Ajuntament a un clic en aquest enllaç\n4.- Què cal tenir en compte abans de tramitar electrònicament?\nAbans d´iniciar la tramitació és important llegir la fitxa de Dades generals de cada tràmit, on s´explica en què consisteix i quins requisits comporta. També cal revisar la pestanya de Documentació complementària, on es detalla si aquell tràmit requereix l´aportació d´alguna documentació annexa amb la sol·licitud. La llegenda al final de la pestanya informa sobre l´obligació o no de presentar documentació complementària.\n5.- Si no vull tramitar electrònicament, puc disposar del model de sol·licitud per iniciar el tràmit presencialment?\nAl final de la pestanya de Dades generals de cada tràmit hi ha el model de sol·licitud corresponent, que es pot descarregar i emplenar abans de presentar-lo, presencialment, a qualsevol punt de registre habilitats per l´Ajuntament.\n6.- On i quan es poden presentar les sol·licituds presencialment?\nPodeu consultar la ubicació i l´horari de funcionament de cadascun dels punts de registre físics que ofereix l´Ajuntament a la ciutadania i a les empreses a Punts de Registre. Alhora, també podeu consultar el Calendari de dies inhàbils de cada any en curs, a efectes de còmputs de terminis que es regeixin per dies hàbils.\n7.- Com s'inicien els tràmits electrònicament?\nLes persones que disposen d´un certificat digital poden iniciar el seu tràmit per Internet, fent clic a la icona @ que es troba al final de la pestanya de Dades generals, a través de la qual s´accedeix al corresponent formulari electrònic que permet la tramitació en 4 passos automàtics que cal anar seguint.\nEn el cas que el tràmit que s´està realitzant no requereixi l´aportació de documentació complementària i la persona interessada tampoc desitgi aportar cap altra documentació, és suficient amb clicar Endavant per continuar i finalitzar amb la tramitació electrònica.\n8.- Com puc consultar les meves sol·licituds presentades a l´Ajuntament?\nDes de l´apartat Les meves sol·licituds del menú de l´esquerra de L´Ajuntament a un clic podeu fer la consulta de totes les sol·licituds que heu presentat a l´Ajuntament, si bé caldrà que disposeu d´un certificat digital per motius de seguretat.\n9.- Com puc consultar els meus expedients administratius?\nDes de l´apartat Els meus expedients del menú de l´esquerra de L´Ajuntament a un clic podeu fer la consulta dels expedients administratius que s´han iniciat a petició vostra i del seu contingut, alhora que podeu conèixer el seu estat de tramitació en cada moment. Per a fer aquesta consulta, per motius també de seguretat, caldrà que disposeu d´un certificat digital.\n10.- Com puc saber quin és el tràmit que necessito realitzar?\nA la pàgina principal de L´Ajuntament a un clic trobareu la llista de temes pels quals s'agrupen tots els tràmits municipals. Clicant damunt de cada tema trobareu el llistat de tràmits corresponents.\nTambé podeu cercar el tràmit fent clic a Veure tots els tràmits on podreu consultar la totalitat de tràmits disponibles en cada moment i on disposeu d'un cercador per localitzar el tràmit per paraula clau.\nUn cop localitzat el tràmit d'interès podeu clicar l'apartat Informació per consultar la fitxa resum del tràmit, amb la informació més destacada, la documentació complementària que requereix la seva presentació, si s´escau, i la normativa que li és d´aplicació. Al costat de l´enllaç Informació en alguns casos trobareu l´enllaç Tramitar que permet accedir directament a iniciar el formulari web per via electrònica.\n11.- Es poden realitzar tràmits des de l'Ajuntament cap a altres administracions?\nL'Ajuntament de Manlleu està adherit al Conveni Marc entre l'Administració de l'Estat i l'Administració de la Generalitat de Catalunya per a la implantació de la Finestreta Única. El concepte de finestreta única es basa en un model integrat d'atenció ciutadana en l'àmbit territorial de Catalunya amb l'objectiu que les persones puguin presentar sol·licituds i comunicacions que s'adrecin a qualsevol organisme de l'Administració General de l'Estat, de la Generalitat de Catalunya o altres entitats publiques des de les Oficines d'Atenció Ciutadana de les administracions més properes, com ara els ajuntaments.\n12.- Quines dades personals es guarden a l'Ajuntament a un clic?\nL'Ajuntament guarda les dades indispensables per a la tramitació de l'expedient administratiu. Pel que fa a la conservació de dades es troba definida en el document de política de gestió i conservació de la documentació electrònica municipal\n13.- Com es pot exercir el dret personal en matèria de protecció de dades?\nPodeu exercir el vostre drets d´accés, rectificació, cancel·lació o oposició en matèria de protecció de dades personals a través d'aquests formularis\n14 .- Com es pot fer una queixa o suggeriment?\nTrobareu tots els canals de comunicació disponibles a l'Ajuntament a la pàgina d'Atenció Ciutadana\nAbans d'iniciar la tramitació electrònica cal tenir en compte les recomanacions tècniques per a un correcte funcionament del procés de tramitació.\nWindows XP, Windows Vista, Windows 7 i Windows 8.\nEn aquest moment no és possible la realització de tràmits amb sistema operatiu MAC ja que pot donar errors en la signatura digital. Aconsellem la realització dels tràmits digitals en sistema operatiu WINDOWS. Disculpeu les molèsties, estem treballant per resoldre el problema.\nInternet Explorer i Mozilla Firefox\nLa tramitació electrònica amb Chrome no funciona ja que Google l'abril del 2015 va desactivar la funcionalitat de JAVA en el navegador i en aquest moment és un requisit indispensable per el correcte ús de l'Ajuntament a un clic\nAdobe Reader. Podeu descarregar l'última versió a través del següent enllaç https://get.adobe.com/es/reader/\nMàquina virtual de Java versió 1.6.0_06 o superior. Podeu descarregar l'última versió a través del següent enllaç http://www.java.com/es/download/\nCertificat digital. Podeu consultar els certificats digitals admesos a l'Ajuntament a un clic a:\nPer a una correcta instal·lació dels certificats a l'ordinador i al navegador recomanem consultar la pàgina oficial del certificat digital que s'utilitzi, ja que cada un requereix una instal·lació diferent i que pot canviar en funció de la versió del navegador utilitzat.\nENLLAÇ - Videos d'ajuda per a la realització dels tràmits


Nou videoclip de Junco y Mimbre | Viu La Festa - Fires i Festes Majors a Catalunya\nNou videoclip de Junco y Mimbre\nJunco y Mimbre ens han alegrat la tornada de les vacances: llancen un single, estrenen videoclip, anuncien la sortida del seu disc i obren el xiringuito per poder comprar el vinil, el cd i tot el seu nou. UN LUXE!\nPerò anem al que principal. El seu nou single, Paret de metall és una de les escenes nocturnes que trobem en el debut homònim de Junco y Mimbre. El tercer tall del disc és una escapatòria entre dues juntes metàl·liques, és la sensació d’alleujament que sents quan t’imagines el lloc per on t’escaparàs. La solidesa instrumental dels cinc músics és la que s’encarrega de trencar la paret a cops pesats de guitarra amb la veu desencantada de Maria Espinosa i el teclat de Hug Vilamala establint diàleg amb altres mons.\nParet de metall, es presenta en format single, acompanyat d’un videoclip dirigit per Alba Bresolí,\ni amb la col·laboració de Lucas Hope Ingrid Ferrer i Mònica Casugas. La peça visual és un viatge oníric cap a l’essència de la cançó, un correlat subjectiu que mostra el buit, l’absència i el misteri de les figures que encara descansen a la casa familiar de Maria Espinosa.\nés l’últim single que ens oferiran abans de la sortida del seu disc, que està prevista per al pròxim 2 d’octubre.\n"Volverte A Enamorar" nou treball de LISASINSON


“Guanyem al 19”, la campanya de Montblanc per reactivar el comerç — Ajuntament de Montblanc\n“Guanyem al 19”, la campanya de Montblanc per reactivar el comerç\nInici / Notícies / “Guanyem al 19”, la campanya de Montblanc per reactivar el comerç\nEntre les accions hi haurà el regal de 3500 bosses de cotó o el sorteig de 1000 euros en vals de compra\nL’Ajuntament de Montblanc amb col·laboració amb la Unió de Botiguers i Comerciants de Montblanc (UBCM) i el suport del programa «Treball als Barris» del SOC i Concativa inicien una campanya excepcional de dinamització del comerç de proximitat amb l’objectiu de reactivar un sector comercial que ha patit els efectes de la pandèmia ocasionada per la COVID-19.\nLa campanya, amb el lema “Guanyem al 19”, fa una clara referència al COVID-19 i convida a guanyar-lo fent poble i comprant a les botigues de proximitat. Per aquest motiu, és la primera vegada que a Montblanc es crea una gran campanya comercial que abasta a tota mena de comerç, serveis i restauració.\nLa campanya, de gran impacte visual, inclourà 4 accions i, inicialment, inclourà tot l’estiu i l’inici de la tardor. Posteriorment es valorarà la possibilitat d’allargar la campanya amb noves iniciatives i accions.\nLes quatre grans accions que inclourà aquesta campanya seran les següents:\n-Acció 1: regal de 3.500 bosses de cotó orgànic, per seguir fomentant l'eliminació de bosses de plàstic.\n-Acció 2: joc de rasca i guanya amb 50.000 butlletes i més de 10.000 regals (tiquets de zona blava, entrades per a la piscina municipal, productes de marxandatge, vals de compra de 19 euros...)\n-Acció 3: sorteig de 1000 euros en vals de compra\n-Acció 4: sorteig d'una gran cistella de productes i serveis dels comerços adherits valorada en 3.000 euros.\nAmb aquesta campanya es dona suport explícit al comerç de proximitat que manté viu el municipi de Montblanc, el seu nucli històric i tot l’eix comercial. A més, també es fa un recolzament en un dels sectors que es va mostrar més actiu durant el confinament.\nTots els serveis i treballs professionals que han fet possible aquesta campanya han estat realitzats per empreses i negocis de Montblanc. A més, seguint la mateixa lògica d’ajuda a aquest sector, del pressupost destinat a les accions de la campanya, més del 40% serà de despesa directa als comerços adherits per la compra de productes o serveis per als premis dels clients.\nAixí doncs, el comerç de Montblanc, per iniciativa de l’Ajuntament, aposta per una campanya amb accions de qualitat a fi de seguir aportant valor afegit a les compres al teixit local per generar riquesa al territori, arrelar la població i dinamitzar l’economia castigada per la pandèmia.


Unifamiliar de compra a Castelldefels, Castelldefels | SITP1147\nEspectacular propietat a pocs metres del mar a Castelldefels\nAquesta magnífica propietat compta amb una gran parcel·la de 1228m2 i 739m2 construïts.\nUna sensacional casa als quatre vents en una tranquil·líssima zona de Castelldefels a escassos metres de la platja.\nL’habitatge, dividit en 4 plantes, ens ofereix tan sols entrar-hi un distribuïdor que ens condueix a un imponent saló de grans magnituds, connectat a la cuina i amb sortida a una preciosa galeria de vidre amb vistes al jardí, on s’allotja la piscina. A la mateixa planta trobem també un despatx i un lavabo de cortesia.\nLa casa està connectada en totes les seves plantes a través d’un ascensor. A la planta primera es troba la zona de dormitoris, tots ells enllaçats per una terrassa exterior.\nLa planta superior consisteix en un espai polivalent diàfan, que ha sigut utilitzat com a gimnàs o sala de jocs.\nLa planta subterrània comprèn un gran pàrquing amb capacitat per mínim 7 vehicles, així com uns grans trasters i sales de màquines.\nSens dubte, una de les propietats més espectaculars de la bella localitat de Castelldefels.\nSol·liciti més informació en rel·lació a Espectacular propietat a pocs metres del mar a Castelldefels


Volem establir un pla perquè Sant Cugat aprofiti al màxim els fons europeus Next Generation | Junts per Sant Cugat\nMOCIÓ PER A ESTABLIR UN PLA D’OPORTUNITAT QUE EXPREMI TOT EL POTENCIAL DE SANT CUGAT DAVANT LES DIFERENTS CONVOCATÒRIES DE FONS EUROPEUS NEXT GENERATION\nAtès que els fons de recuperació Next Generation EU són la resposta europea a un desafiament sense precedents com és el de la crisi provocada per la COVID19 i contribuiran a dinamitzar la recuperació a curt termini, però també millorar el potencial de creixement amb reformes estructurals i mesures per augmentar la productivitat al mitjà i llarg termini.\nAtès que a causa de la crisi de la COVID-19, milions de llars, empreses, comerços i entitats han vist compromeses, si no directament suprimides, les fonts d’ingressos, o bé s’han endeutat considerablement. L’ocupació en sectors com l’hostaleria, el turisme, el comerç o l’automoció ha estat molt perjudicada per la pandèmia. En aquests instants, les famílies espanyoles i el teixit productiu nacional demanen una injecció financera que faci possible recobrar el camí del creixement.\nAtès que de cara a poder dur a terme aquesta transcendental comesa, els fons Next Generation EU compta amb 750.000 milions d’euros. Per finançar aquests fons, la Comissió Europea (CE) ha emès deute per primera vegada a la seva història. La dotació total de 150.000 milions d’euros per a Espanya suposa una gran oportunitat, ja que equival a prop del 12% del PIB del 2019.\nAtès que una meitat dels fons està gestionat per institucions estatals com els diferents ministeris i agències nacionals (i.e IDAE, Red.es, CDTI, etc), mentre que l’altra meitat d’aquests diners europeu és executada per les comunitats autònomes i les administracions d’àmbit local.\nAtès que les propostes per a optar als fons Next Generation a Espanya s’erigeixen al voltant de quatre grans eixos transversals amb el següent repartiment de l’import de subvencions (2021-2023): Transició ecològica, Transformació digital, Cohesió social i territorial i Igualtat de gènere.\nAtès que alhora, els quatre eixos transversals engloben les 10 polítiques tractores o palanques definides a partir de les recomanacions efectuades pel Consell Europeu de cara a impulsar la reconstrucció post-COVID-19. Cadascuna d’aquestes polítiques tractores consta de diferents components (un total de 30 entre totes) que en concreten la finalitat i les expectatives:\nAgenda urbana i rural, i lluita contra la despoblació i el desenvolupament de l’agricultura: amb una dotació de 14.407 milions d’euros (el 20,7% dels 69.528 milions d’euros), aquesta política tractora es vertebra a través d’una estratègia transport i mobilitat sostenibles, i un pla de rehabilitació d’habitatges.\nInfraestructures i ecosistemes resilients (10.400 milions d’euros; 15%): per a articular accions de conservació i restauració dels ecosistemes, així com mesures per a la preservació dels recursos hídrics.\nTransició energètica justa i inclusiva (6.385 milions d’euros; 9,2%): desplegament i integració d’energies renovables, promoció de xarxes intel·ligents (xarxes 5G) i desenvolupament de la cadena de valor de l’hidrogen renovable.\n4. Administració per al segle XXI (4.315 milions d’euros; 6,2%): per tractar de modernitzar i digitalitzar les administracions públiques.\nModernització i digitalització de l’ecosistema d’empreses (16.075 milions d’euros; 23,1%): per a modernitzar el sector turístic, donar suport a les pimes i créixer en connectivitat digital i ciberseguretat.\nPacte per la ciència i la innovació, i el reforçament del Sistema Nacional de Salut (4.949 milions d’euros; 7,1%): posada en marxa d’una estratègia nacional d’intel·ligència artificial.\nEducació i coneixement, formació contínua i desenvolupament de capacitats (7.317 milions d’euros; 10,5%): per a impulsar la Formació Professional, modernitzar el sistema educatiu i reforçar les competències digitals de l’alumnat.\nNova economia de les cures i polítiques d’ocupació (4.855 milions d’euros; 7%): per a afavorir un mercat de treball més dinàmic, resilient i inclusiu (amb un èmfasi especial en la igualtat de gènere), i es reforçaran les iniciatives d’inclusió\nImpuls de la indústria de la cultura i l’esport (825 milions d’euros; 1,2%): es revalorarà la indústria cultural i s’executarà un pla de foment del sector esportiu.\nModernització del sistema fiscal per a un creixement inclusiu i sostenible: s’abordaran noves actuacions de prevenció i lluita contra el frau fiscal.\nAtès que Sant Cugat reuneix centralitat geogràfica com també singularitat del seu teixit socioeconòmic, acadèmic, d’innovació o associatiu. La ciutat acull centres universitaris i tecnològics rellevants i compta amb una presència important d’entitats, d’equipaments i esdeveniments esportius, i amb una oferta cultural rellevant amb patrimoni com el monestir i l’Auditori entre d’altres com a referents.\nAtès que Sant Cugat reuneix unes característiques d’interès amb un potencial molt evident per a generar propostes de qualitat i optar als diferents eixos i palanques dels fons NG-UE. També és una ciutat generadora d’oportunitat econòmica que te capacitat per liderar propostes no només per al municipi sinó que es poden convertir en rellevants per a la comarca i pel país.\nAtès que tot i les reiterades peticions d’informació al respecte per part del nostre Grup Municipal de Junts per Sant Cugat, no en tenim constància que existeixi un mapa d’oportunitat de les potencialitats de Sant Cugat envers els eixos que promou el programa Next Generation UE, en les seves diferents convocatòries.\nPer tot l’exposat, Junts per Sant Cugat proposa al Ple municipal l’adopció dels següents\nLa creació urgent d’un mapa d’oportunitat de Sant Cugat que espremi tot el potencial de la ciutat davant les diferents convocatòries de fons Next Generation.\nL’elaboració del Pla Sant Cugat NextGenUE, sorgida del mapa d’oportunitat, que contingui un cronograma d’actuació i dotació pressupostària per poder generar amb la màxima celeritat i qualitat propostes sorgides des de Sant Cugat per als eixos/palanques dels fons Next Generation, amb la finalitat que la ciutat sigui el màxim competitiva en les diferents convocatòries dels NGUE.\nLa creació d’una taula de seguiment amb representació dels diferents partits polítics i grups d’interès per a la implementació d’aquelles convocatòries seleccionades al mapa d’oportunitat.\nSant Cugat del Vallès, 31 de maig de 2022\nContra l’espionatge polític a persones vinculades a l’independentisme català


Triumph Palace Boutique Hotel Moscou Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nChapaevsky Pereulok 3, Afores Nord, Moscou, Rússia, 125057 - Veure al mapa\nBarri Afores Nord Aeroport Internacional de Domodedovo Altres Presnensky Krasnoselsky Aeroport Internacional de Domodedovo Perifèria Nord-oest Afores Nord-Est Afores Sud Perifèria Nord-oest\nRenovat l'any 2005, el Triumph Palace Boutique Hotel garanteix els seus hostes una estada plaentera a Moscou tant per negocis com per oci. L'hotel és a 5.0 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Chapel of the Transfiguration at the Bratsk Military Cemetery, Memorial Complex of The First World War Heroes, Residential Building Triumph Palace.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Triumph Palace Boutique Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nTriumph Palace Boutique Hotel té 15 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com armari, tovalloles, sabatilles, televisió de pantalla plana, sofà. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Triumph Palace Boutique Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Moscou.\nTots els tipus de viatgers (251) Parelles (172) Viatgers en solitari (49) Famílies amb infants petits (10) Famílies amb infants grans (2) Grups (16)\nAisha, Països Baixos


El nou dret català de successions – InDret\nEl Parlament de Catalunya ha prosseguit en els darrers mesos la seva tasca febril de codificació del dret civil català amb l’aprovació de les Lleis 4/2008, de 24 d’abril, del llibre tercer, relatiu a les persones jurídiques, i 10/2008, de 10 de juliol, del llibre quart, relatiu a les successions. Per a un futur imminent, s’anuncia l’entrada a la cambra legislativa del projecte de llei del llibre segon, de la persona i la família, en què es refondran el Codi de Família i les altres lleis especials de l’àmbit familiar. Completat el llibre segon del Codi Civil de Catalunya, en romandrà pendent només el sisè, relatiu a les obligacions i els contractes, encara no perfilat i sens dubte més complex, tant tècnicament com política.\nEl dret successori català ha experimentat amb la Llei 10/2008 una renovació profunda, que es percep sobretot en la seva regulació dels pactes successoris, les llegítimes i els drets viduals. El nou sistema de pactes successoris queda deslligat del matrimoni i permet no només instituir hereu, com fins ara, sinó també convenir qualsevol tipus d’atribucions particulars. La llibertat de pactar la successió, tanmateix, no s’obre a qualsevol interessat: el causant pot pactar amb el seu cònjuge o parella, amb els membres de la seva família extensa o fins i tot amb els seus afins, però no amb tercers. Haurem de veure si la nova regulació, un tant experimental, complirà la funció que principalment li augura el legislador, això és, instrumentar la transmissió intergeneracional de les empreses familiars. La llegítima, que a Catalunya ja és més aviat curta –una quarta part del patrimoni hereditari a repartir entre tots els fills del causant- segueix el seu lent camí cap a la desaparició. Ara, deixaran de computar-se en el seu càlcul les donacions que precedeixin en més de deu anys la mort del causant, llevat que haguessin estat efectuades als legitimaris i fossin imputables a la llegítima. Alhora, el cercle de donacions imputables s’eixampla i els causants amb fills guanyen llibertat per a la presa de llurs decisions successòries. El vidu reforça la seva posició: en la successió testada se li garanteixen drets com a mínim anàlegs als de l’ex-cònjuge després del divorci –resultat que no assegurava el dret vigent-, i en la intestada se li permet commutar l’usdefruit universal, que de vidual passa a ser vitalici, per l’usdefruit de l’habitatge més una quarta part de la resta del cabal. Per una altra part, tot adoptant una decisió controvertida, la nova llei equipara a tots els efectes successoris el cònjuge i el convivent de fet. Molts pocs ordenaments en el dret comparat han arribat tan lluny.\nMalgrat una llista llarga de novetats, el llibre quart és en substància respectuós amb el dret heretat del Codi de Successions de 1991, hereu aquest de la Compilació de 1960 i dels seus antecedents. El dret català manté la seva fidelitat als rígids principis successoris romans: a la necessitat d’institució d’hereu en el testament, sota pena de nul·litat d’aquest; a la incompatibilitat entre successió testada i intestada; al caràcter irrevocable de l’institució. Hom no sap molt bé per què s’insisteix –a no ser per un desig identitari- en uns principis carregats d’excepcions i abandonats per tots els països de tradició jurídica romanista. El lligam amb el dret tradicional es percep també en el manteniment del sistema de quartes (la trebel·liànica en els fideïcomisos, la falcídia en l’herència gravada per llegats) i en la preservació de les institucions de confiança, de la facultat de designar hereu per mitjà del cònjuge o de dos parents i, sobretot, del complex aparell normatiu del fideïcomís familiar. Presa la decisió de conservar el fideïcomís, hauria estat tal vegada pertinent reflexionar sobre l’oportunitat d’emprar-lo també per complir funcions d’administració patrimonial professionalitzada, com és habitual en el món anglosaxó, però l’impuls renovador no ha arribat tan lluny.\nEl dret successori català ha estat històricament obra de notaris i la reforma de 2008 ha tornat a beneficiar-se en molts punts de l’imprescindible cabal d’experiència acumulada en la pràctica notarial. És llastimós, no obstant això, que aquestes experiències –valuoses, però fragmentàries i sovint molt circumstanciades- hagin desembocat una vegada més en decisions molt rellevants de política jurídica familiar i successòria sense comptar amb el contrast d’estudis empírics rigorosos sobre les pràctiques i creences successòries dels catalans, d’enquestes sobre les seves preferències, d’estudis demogràfics o d’anàlisis de les tendències predominants en els ordenaments de països propers. Però no és el moment per a lamentacions. Amb molts més encerts que desencerts, el llibre quart comporta una millora qualitativa evident del dret successori català, tant en la forma com en el fons, i només resta desitjar-li una vida llarga, qualitat ben excepcional en el dret civil català del nostre temps.\nDescargar PDF: Esp [63 KB] | Cat [62 KB]\ndescargas - 918 visualizaciones\nJosep Ferrer Riba, «El nou dret català de successions. », InDret 4.08


Els primers de Xeraco: 2011\nVols veure més fotos de l'excursió???\nPublicado por 1r Cicle en 12:36\nL'EXCURSIÓ 1r Trimestre!!!Que divertit!!!\nEl 19 d'octubre 2011 vam anar tot el cicle d'excursió al teatre Raval\nvam veure una exposició de com es fan els sorolls al teatre per ex. d'un cavall, l'aigua,el vent....\ni ho vam passar molt bé!!!\ndespres els primers vam anar a la marjal\ni els segons als bombers\nI vam dinar tots i totes a un parc de la platja de gandia:\nPublicado por 1r Cicle en 12:11\nHem anat a correus per enviar la carta als nostres nous amics i amigues de Catalunya.\nLa seva escola és diu JOAN MIRÓ i està en un poble que es diu Miami Platja en Tarragona.\nEstem molt impacients perquè ens contesten!!!\nPublicado por 1r Cicle en 11:27\nHOMENATGE A ENRIC VALOR II\nAquest és un vídeo on podem observar a Enric Valor comentant quan va ser proposat per a guanyar el premi nobel de la literatura. Quin gust tindre un escriptor així a les nostres terres!\nEn este observem la vida de l'escriptor amb dibuixos i narrat per uns xiquets que tindran la nostra edat.\nDani Miquel ens ensenya algunes coses molt interessants d'Enric Valor a través de la música. Esperem que vos agrade!\nPublicado por 1r Cicle en 15:05\nHEM PREPARAT UNA XICOTETA PRESENTACIÓ AMB ELS NOSTRES MURALS JA TOTALMENT ACABATS. DONEM BON COMPTE D'ELLS AMB LA MÚSICA DE LA XXIII TROBADA D'ESCOLES EN VALENCIÀ DEL PASSAT 7 DE MAIG A XERESA.\nPublicado por 1r Cicle en 17:44\nHEM ESTUDIAT ELS PLANETES\nCom que ja hem baixat a la terra i després d'un llarg viatge pel món planetari us volem deixar una mostra d'allò que hem treballat amb els planetes.\nTot va començar quan Pablo va portar un llibre que parlava del Sistema Solar, la lluna, els moviments dels planetes...\nDesprés d'aixó la nostra amiga Mireia va escriure un meravellós conte sobre els planetes i la terra. El conte va tenir menció especial en els premis Sambori d'enguany. I com que en volia més i li agradava molt el tema va implicar el seu pare i varen construïr el sol, la terra i la lluna de manera que podien vore's els moviments de la terra i de la lluna (molt xuli).\nA la fi es varen implicar tots els xiquets del 2n nivell de Primària i varen construïr la resta de planetes. Una menció especial es mereixen Génesis, Raimon, Rubén, Miguel, Paula, Roberto, David....\nUs deixem una mostra del conte i també una presentació dels treballs amb una musiqueta dels planetes que ens va portar Vanessa.\nPublicado por 1r Cicle en 15:11\nDESCOBRISC LES MÀQUINES I LES FERRAMENTES\nEls xiquets i xiquetes de 1r en l'àrea de Coneixement del Medi hem estudiat les màquines i les ferramentes. Amb les ferramentes es realitzen tasques manuals. Les màquines són més complexes i la majoria necessiten electricitat per a funcionar.\nMàquina per a serrar madera.\nCable elèctric per fer funcionar la màquina.\nLes serres són manuals.\nCaixa de ferramentes.\nAquesta porta s'ha pogut arreglar gràcies a les màquines i ferramentes.\nPublicado por 1r Cicle en 14:55\nSi mireu més avall trobareu una notícia que també parla del requint, ja que la nostra companya Mª Amparo ens va voler informar de la història i característiques d'aquest instrument de vent.\nAra ha anat més enllà i ens l'ha portat a classe, on hem aprofitat per veure'n les parts, la canyeta simple i el més important, escoltar-lo amb una gran admiració.\nMª Amparo va estudiar molt i ens ho ha demostrar en les cançons tan ben tocades que ens va portar. Però, també va tocar per a la resta de companys de segon.\nMolt bé Mª Amparo! Tots esperem que sigues una gran músic i continues fent-nos passar uns ratets tan agradables!\nPublicado por 1r Cicle en 17:34\nEtiquetas: 2n C, MÚSICA\nENTREGA DELS PREMIS SAMBORI 2011\nUn any més s'han celebrat els premis Sambori en la XXIII trobada d'escoles en Valencià que enguany ha estat magníficament organitzada en la veïna població de Xeresa. Tot i que l'oratge ens va jugar una mala passada, a la fi , la trobada va resultar un èxit.\nDos dies abans de la trobada, el 5 de maig, es va fer el lliurament dels premis Sambori. El nostre col·legi va tenir una gran representació com veiem en les dos fotografies que ens ha enviat Rosana Pascual.\nL'any que ve, la trobada es celebrarà a Villalonga i des d'ací esperem que tot vaja igual o millor.\nPublicado por 1r Cicle en 10:28\nDESCOBRISC LES MÀQUINES I LES FERRAMENTES Els xiqu...


Vitamines - Farmàcia Montserrat\nVitamines Hi ha 60 productes.\nComplement alimentari indicat per a situacions en les quals es necessita una aportació extraordinària de vitamines i minerals com excés de treball i cansament, joves en creixement i períodes d'exàmens, una intensa activitat física o persones sotmeses a intenses dietes d'aprimament.\nComplement alimentari multivitamínic amb minerals i oligoelements que aporta una dosi extra d'energia, ja que conté extracte de ginseng i gelea reial. Cada envàs conté 30 càpsules.\nSupradyn Activo 90 + 30\nAjuda a activar i mantenir la teva energia i vitalitat durant tot el dia.\nComplement alimentari multivitamínic en forma de comprimits efervescents. La seva fórmula completa de vitamines i minerals, a més conté coenzim Q10 que potencia l'obtenció d'energia. Completa les necessitats nutricionals d'un adult, oferint una aportació extra d'energia.\nPersones esportistes o que realitzen esforços físics amb sudoració excessiva o pèrdua de líquids. Persones que vulguin evitar rampes, ja que el Magnesi contribueix al manteniment de l'equilibri electrolític.\nBerocca és una combinació específica de vitamines del complex B, vitamina C i minerals essencials importants com el calci, el magnesi i el zinc, que actuen de forma sinèrgica i que contribueixen a optimitzar el rendiment intel·lectual.\nComplement alimentari destinat a afavorir el creixement del cabell i les ungles. Està elaborat a base de L cisteïna, vitamines i minerales. A cada envàs hi ha 90 càpsules.\nComplement alimentari en forma de càpsules. Conté: luteïna, zeaxantina, vitamines, minerals i àcids grassos omega 3.\nCòctel d'energia i vitalitatEnergy Vitalité 4 és el complement alimentari formulat per combatre la fatiga de manera instantània, gràcies al seu pràctic format unidosi, i de forma totalment natural. La seva especial combinació d'ingredients naturals ajuda a reduir el cansament ja estimular el rendiment físic i intel·lectual.\nComplement alimentari que aporta els oligoelements, vitamines i minerals necessaris per a cobrir les necessitats maternes durant la producció de la llet materna.\nComplement alimentari en forma de càpsules que cobreix els requeriments de magnesi. També conté extracte de Ginkgo Biloba i melatonina.\nMostrant 1 - 30 de 60 elements


Ajuntament de Malgrat de Mar/L'Ajuntament demana un ajut per a l'arranjament de 10 habitatges per a la gent gran\nData i hora oficials: 25/06/2022 22:14\nL'Ajuntament demana un ajut per a l'arranjament de 10 habitatges per a la gent gran\nÚltima revisió 12-02-2020 13:55\nLa Junta de Govern Local de dijous passat va aprovar sol·licitar a la Diputació de Barcelona un ajut per a l'arranjament de 10 habitatges per a la gent gran.\n3.696 habitants de Malgrat de Mar són persones majors de 65 anys. Moltes d’aquestes persones volen seguir tenint autonomia i no abandonar la seva llar, però es troben amb limitacions estructurals que dificulten el seu dia a dia. Per això, des de la Regidoria de Gent Gran s'ha demanat aquest ajut a Diputació amb la idea de fer front a petites reformes d'adaptació funcional als habitatges i la instal·lació d'ajudes tècniques, com poden ser: en banys, per afavorir l'accessibilitat i facilitar la higiene personal; en cuines, per millorar les condicions de seguretat i ús; de caràcter general, per facilitar la mobilitat i accessibilitat al domicili i actuacions complementàries de millora de l'eficiència energètica dels habitatges. En total, s'han sol·licitat 21.000 euros.\nAltres acords de la junta\nLa Junta de Govern Local també va donar llum verd a la promoció de Malgrat de Mar a la Fira ITB de Berlin, que tindrà lloc entre el 3 i 6 de març. Aquest acció promocional té una despesa de 3.199 euros.\nA més, es va aprovar demanar un ajut a la Diputació de Barcelona per a la creació i millora de productes turístics per un import de 4.000 euros i per al foment del Mercat Municipal per 2.500 euros. També s'ha demanat una subvenció per a la reposició de senyalització de rutes per un import de 1.000 euros i per a 10 carpes per a la fira de manualitats Fet a Malgrat.\nLa Junta va sol·licitar una altra subvenció per a la realització d'un estudi de locals comercials buits a Malgrat de Mar. A més, s'han demanat ajuts per al Servei Municipal d'Espais Verds per actualitzar el pla director dels espais verds del municipi i per renaturalitzar i augmentar el verd urbà a les avingudes Costa Brava i a Països Catalans.\nTambé es va aprovar un conveni de col·laboració entre el Consell Comarcal del Maresme i l'Ajuntament de Malgrat de Mar per a l'ús i gestió de les borses de personal d'àmbit comarcal per ocupar llocs de treball de caràcter conjuntural, no estructural.\nPer altra part, el govern municipal va aprovar per junta sol·licitar a la Diputació de Barcelona el recurs tècnics per a finalitzar la redacció del Pla d'Actuació del Mandat (PAM), i el disseny d'un sistema de seguiment i avaluació.


Puig nomena a Paco Cerdà delegat de Presidència de la Generalitat per a Assumptes Culturals | Valencia Extra\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha nomenat al periodista i escriptor Paco Cerdà nou delegat de Presidència per a Assumptes Culturals, segons recull aquest dilluns el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nCerdà, autor del llibre ‘Els últims. Veus de la Lapònia espanyola’, una exploració de l’Espanya deshabitada que va per la seua quarta edició, assessorarà també el president en matèries relacionades amb la despoblació que pateixen les comarques de l’interior de la Comunitat Valenciana, segons han informat fonts de la Generalitat.\nEl nou delegat de Presidència de la Generalitat per a Assumptes Culturals, nascut al Genovés en 1985, és Premi Extraordinari de Periodisme per la Universitat de València i compte a més amb un Màster a Àsia Oriental per la Universitat Oberta de Catalunya.\nRedactor de Levante-EMV des de 2007, ha rebut el Premi Solidaris que concedeix l’ONCE en la Comunitat Valenciana. Cerdà és, a més, autor dels llibres ‘La revolució va de bo! La modernització de la pilota valenciana’, ‘El cant socarrat’ i ‘Un romanç amb Botifarra’, dedicats a la pilota i a la música tradicional valenciana.\nEn la seua faceta d’editor, destaca com a fundador i director de la Caixa Books, editorial valenciana present en l’última Fira del Llibre de Frankfurt i especialitzada en literatura de no ficció.\nÁbalos "no descarta" a Errejón com a ministre en un govern amb Sánchez\nLa Plataforma per la Llengua demana que la Diputació active el 'factor del valencià'\nArcadi España aborda mesures per a garantir la cohesió entre els ports i les ciutats de la Comunitat Valenciana


La cuina a baixa temperatura, més a l’abast que mai\nCoure els aliments entre 50º i 100º. Així és la baixa temperatura que difon el xef Joan Roca, que explica que ja la practicaven civilitzacions antigues\nBarcelonaEl xef del millor restaurant del món, Joan Roca, acaba de publicar un llibre -acompanyat d’una pàgina web i un aparell elèctric- per posar a l’abast de tothom la cuina a baixa temperatura. L’objectiu és que la cuina sostenible i saludable s’estengui a les llars, però no només. “Ens sentim molt agraïts pel reconeixement que ens dóna la societat, i nosaltres els ho retornem compartint el nostre coneixement culinari”, comenta Joan Roca, a El Celler de Can Roca, dissabte al matí, hores abans que arribin puntuals els primers clients per dinar. La novetat editorial, que ja és al mercat, porta per títol Cuina amb Joan Roca a baixa temperatura (Columna), també disponible en castellà publicat per Planeta. La web amb què es complementa el llibre és www.rocook.com, a la qual s’accedeix gratuïtament a partir del codi que s’obté amb la compra del llibre. I l’aparell elèctric, anomenat Rocook, una placa que serveix també de cuina d’inducció, és de la marca Cata, que ha col·laborat amb Lékué, que hi ha aporta els estris de cuina.\nFa vint anys, El Celler de Can Roca va difondre la cuina a baixa temperatura, amb les coccions al buit fetes amb un altre aparell, el Roner. Joan Roca havia conegut a l’Escola d’Hostaleria de Girona George Pralus, “el cuiner de la cocció al buit a baixa temperatura”, i amb les ganes d’estudiar, de no conformar-se amb les coccions de sempre, va començar a practicar-la. I després, a explicar-la. És la marca Roca, que sempre vol compartir el coneixement. La primera màquina, la Roner, estava destinada al món professional; la Rocook actual està pensada per a l’àmbit domèstic.\nAra bé, què és exactament la cuina a baixa temperatura amb la Rocook? “És cuinar un aliment en un mitjà líquid, ja sigui aigua, brou, oli o una infusió, amb la precisió absoluta de la temperatura baixa, que vol dir entre 50 ºC i 100 ºC”, diu Joan Roca. D’aquesta manera es respecten al màxim les propietats nutritives dels aliments. Mentre que la Roner es fa servir amb bosses tancades al buit, la Rocook permet més versatilitat i tant es pot cuinar l’aliment tancat en una bossa al buit com no. “Sabem que hi ha controvèrsia amb el plàstic, i també que a casa és difícil tenir-hi la màquina per cuinar al buit; per això la Rocook és diferent de la Roner”, precisa Roca. Mentre ho explica, aclareix que El Celler de Can Roca no pretén amb la Rocook convertir-se en un teletienda. “Pot semblar-ho, però hem lluitat perquè sigui al màxim d’econòmica possible, i el que ens mou és difondre el coneixement”.\nMés detalls sobre la cuina a baixa temperatura. Quan es cuina amb aquesta tècnica, a més de controlar els graus de la cocció, el temps també canvia, perquè se’n necessita més. Si per cuinar sempre es diu i es repeteix que l’organització és bàsica, amb la baixa temperatura encara ho és més. A més, cal saber els graus que necessita cada aliment. Els peixos, entre 50 ºC i 60 ºC. Les carns oscil·len entre els 50ºC i els 80ºC. Les verdures, 85 ºC; les fruites, de 85ºC a 100 ºC. El marisc, entre 55 ºC i 100 ºC. I els ous, entre 60ºC i 75ºC. El que pot semblar un embolic de xifres i complicacions no ho és tant.\nEl xef entra a la cuina del seu restaurant, encara buida un dissabte al matí, i posa en marxa la Rocook. L’endolla i col·loca una mena de pinça a la cassola, que funciona amb bluetooh, i que indicarà els graus exactes a què està l’oli. Roca hi vol cuinar bacallà amb pèsols. Justament el bacallà va ser el plat que van presentar el 1998 al Congrés Gastronòmic de Sant Sebastià per explicar la tècnica de la cuina al buit.\nA dins d’una cassola amb oli, situada sobre la placa Rocook, col·loca el bacallà lentament i hi indica els graus a què vol cuinar-lo, 50 ºC. Cap complicació més. “El bacallà preservarà més les qualitats nutricionals”, assegura el cuiner. I l’evidència encara és més clara amb les hortalisses, les verdures i les fruites. “Al paladar es distingeixen més els gustos de cada verdura, i la percepció és que són més frescos, suaus i rics en matisos aromàtics”. L’afirmació recobra valor quan es recorda el poc coneixement que es té de les coccions de les verdures. Hi ha una tendència ancestral a sobrecuinar-les, fins al punt que perden totalment el color verd característic i es converteixen en una massa amorfa, sense gust i sense textura.\nPer acabar, el projecte Rocook enllaça amb altres de compromesos amb la societat. “N’hem pres consciència del tot aquest any, que l’ONU ens ha proposat de ser ambaixadors per lluitar contra la fam i la pobresa”. Però ho feien de manera inconscient, mantenint el restaurant al barri humil de Girona que els ha vist néixer i créixer.\nHi ha moltes altres iniciatives, com una de les recents, que han emprès amb l’ajut de Joan Crous: la de reciclar ampolles de vidre per convertir-les en gots i que dóna feina a persones en risc d’exclusió social. “Convertim les ampolles de vi buides en peces útils per al restaurant”. O la de fer xerrades amb alumnes de les escoles d’hostaleria, per explicar-los les tècniques culinàries, com va fer dimarts 12 a l’Escola d’Hoteleria, Turisme i Gastronomia CETT, a Barcelona. O les gires que fan a l’estiu, que també tenen un component social. “Demanem al BBVA, el patrocinador, que a cada un dels països que visitem bequin joves que vulguin treballar amb nosaltres, a El Celler, durant la resta de l’any”, explica Roca.\n¿Els millors del món altre cop?\nNova York acull, el 13 de juny, la gala de la revista anglesa Magazine on es farà pública la llista dels 50 millors restaurants del món. “Els cuiners ens avenim molt”, però la llista està aconseguint que hi hagi tensions, diu Roca, que no sap si repetiran el primer lloc. “Els hem proposat, sense èxit, que els restaurants que han aconseguit el número 1 no tornin a participar-hi l’any següent”, reconeix.


El públic familiar ha tornat a respondre a una activitat participativa dedicada al circ\nÀngels Molina | dijous, 4 de gener del 2018, a les 20.22\nPassar temps en família, divertir-se i alhora fer activitats físiques. És l’essència de l’EnCIRCant el barri, una proposta sorgida d’un grup d’entitats de Santa Caterina i que, després de nou edicions -set a l’estiu i dues per Nadal- tanca amb una bona acceptació per part del públic. Segons Maite Fernández, dinamitzadora del Palau Alòs, una de les entitats que van crear l’EnCIRCant, part d’aquest èxit “s’ha degut a una oferta dirigida a famílies“.\nLes activitats estan pensades perquè tots els infants les puguin fer, però sobretot perquè hi participin els pares que els acompanyen. Michela Pes, creadora de Fans of Hooping -que també forma part de les entitats fundadores-, assegura que “quan pensem en els tallers volem que les famílies descobreixin el circ” i afegeix que “volem que pares i fills juguin plegats i es coneguin millor a través del joc“.\nEn l’EnCRICant el barri hi participen Fans of Hooping, el Casal de Joves Palau Alòs, el Casal de Barri Pou de la Figuera, Recursos d’Animació Intercultural, la botiga Papallona Circus i la revista ‘Zirkòlika’.\n— Activitats físiques — família\nUna barberia amb objectes de museu


Vols barats de Vigo a Hèlsinki des de 409 € a Iberia\nVols barats Finlàndia Hèlsinki Vigo-Hèlsinki\nVols barats de Vigo a Hèlsinki (HEL) de Vigo a Hèlsinki Vigo-Hèlsinki, Finlàndia\nConsulta l’oferta de vols de Vigo a Hèlsinki i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Vigo a Hèlsinki.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Vigo a Hèlsinki fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Però la tristesa és realment companya de viatge de la creativitat? La resposta de la ciència és, com a mínim, controvertida. Reforçant la imatge del geni trist i taciturn, alguns estudis recents han suggerit que els sentiments negatius poden proporcionar un bon caldo de cultiu per a la nostra capacitat creadora, en la mesura que ens aboquen a l'autoreflexió i a la cerca de sortides creatives als problemes que ens amenacen o ens aclaparen.\nTambé la necessitat de donar sentit al món i d'expressar, a través de l'art i de la creativitat, les experiències tràgiques o vivències difícils és un traç distintiu de la nostra humanitat. Franz Kafka és possiblement un dels artistes que amb més mestratge ha plasmat en la seva obra la relació turbulenta amb la pròpia existència. «La meva por és la meva substància, i probablement el millor de mi mateix» és una de les tantes perlas que ens regala en els seus diaris. Per a Antoni Storr, psicòleg i escriptor, l'obra de Kafka és un clar exemple de com el món pot beneficiar-se de la infelicitat de persones extremament talentoses. «La seva obra està tan lligada a les parts més patològiques de la seva personalitat que, si hagués estat més feliç, és possible que el seu desig d'escriure hagués disminuït considerablement», s'arrisca a afirmar. Un altre estudiós dels efectes de les emocions sobre la creativitat és Joseph Forgas, psicòleg social de la University of New South Wales. Forgas defensa la teoria que la tristesa torna les persones menys crèdules, i en conseqüència pot potenciar les seves habilitats crítiques i creadores. Afirma que els estats d'ànim negatius tendeixen a fer-nos més lúcids i menys dispersos. «Per això emocions com la tristesa o el pessimisme poden ser de gran ajuda a l'hora de revisar críticament els nostres propis errors, corregir-los i proposar vies alternatives per resoldre’ls».\nPer descomptat no tothom pensa igual. La vinculació entre les emocions positives i la creativitat té, en efecte, molts defensors; estudiosos que aporten evidències sobre l'existència d'una forta connexió entre l'expressió creativa i el benestar general o la felicitat. Entre ells hi ha Tali Sharot, neurocientista i directora de l'Affective Brain Lab, de l'University College London, que estudia els beneficis d'una visió optimista de la vida. «Per a construir un món millor —assenyala Sharot— abans hem de ser capaços d’imaginar-lo». Des d'aquesta perspectiva l'optimisme es pot entendre com un element fonamental de l'evolució humana.\nTambé al món de l'empresa aquesta connexió entre creativitat i felicitat sembla haver calat amb més força que la versió menys optimista —suposo que afortunadament—. No per casualitat moltes organitzacions estan invertint cada vegada més esforços en estimular la creativitat dels seus empleats a través de polítiques que promouen el "benestar" i la felicitat a l'oficina. Algunes fins i tot han creat la figura de el Chief Happiness Officer (alguna cosa així com un “responsable de la felicitat corporativa”), que té entre les seves tasques la d'avaluar l'estat emocional dels empleats i impulsar polítiques internes que ajudin a mantenir 'feliços' els treballadors, tot això en benefici de la productivitat creativa dels equips. Iniciatives com aquesta troben sustentació en teories com les que defensa Shelley Carson, professora de la Harvard University i autora del llibre El teu Cervell Creatiu. Per Carson els estats d'ànim positius amplien la nostra atenció i ens fan més receptius a estímuls i idees de l'entorn, la qual cosa en última instància augmenta la nostra capacitat de resoldre problemes aplicant solucions creatives. «En un estat d'ànim positiu —defensa— estem més predisposats a parar esment a coses que normalment ignorem i a tenir una visió més panoràmica de la vida».\nEm pregunto què pensaria de tot això Kafka, si tornés a viure. Com d’àcida i sagaç seria la seva mirada sobre el nostre nou món de somriures i selfies, gratificacions instantànies, apps que ens prometen la realització personal a cost zero. Però Kafka va morir jove, malalt i desesperançat, sense conèixer les promeses daurades de la felicitat 2.0. Ens va deixar, però, la seva obra i amb ella moltes coses per aprendre de nosaltres mateixos, de les nostres pors i límits, però també de la possibilitat de reinventar-nos a partir de la nostra capacitat creadora.\ncreativitat; comunicació interna;


Com utilitzar endolls de Angola a Eslovènia\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Angola a Eslovènia en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Angola a Eslovènia sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.\nPodreu connectar els dispositius directament a Eslovènia (llegiu altres seccions d’aquests informes quant a tensió, etc.). Potser necessitareu adaptadors per a alguns endolls, però normalment és més fàcil trobar adaptadors a la vostra destinació si el vostre endoll ja s’utilitza al país. De vegades, diferents ciutats utilitzen diferents sistemes, és possible que hagueu de fer una mica més de recerca. Si trobeu més informació, feu-nos-ho saber.


Us deixem amb un vídeo molt refrescant...\nComentaris de Qui escriu los 10:51 1 comentarios\nComentaris de Qui escriu los 16:53 1 comentarios\nPresentació del llibre Projecte aigua\nEl proper dijous dia 21, a les 18.30h, farem la presentació del llibre del Projecte, al Club Vela Blanes. Us hi esperem a tots!!!\nComentaris de Qui escriu los 22:42 0 comentarios\nFluctuacions... (text poètic de presentació del projecte)\nFluctuacions de creativitat,\nextrema porositat en els desitjos,\nla permeabilitat de l'ànima al descobert.\nLes idees llisquen pels llits dels afluents més inconnexos,\ninfinitat de sensacions ens remullen l'esperit.\nLentament les bombolles m'omplen\nels ulls d'un cromatisme irresistible.\nDescobreixo dins l'aigua\nel reflex de molts ulls.\nQui diu que no en sabeu,\nde parlar amb sensibilitat?\nEns oferiu rius de lletres,\nafluents de colors,\ndegoters de desitjos,\nempremtes que ressegueixen el camí\nfins a confluir tots plegats\nen un mar immens.\nAigua que ens embruixa\ni ens fa viatjar amb el vaixell de la vida.\nComentaris de Qui escriu los 17:16 0 comentarios\nA finals del curs passat es va plantejar la possibilitat de trobar un tema per treballar des de totes les àrees. Finalment es va triar l'aigua per la seva importància, i perquè s'havien donat diverses circunstàncies que calia considerar:\nHavíem guanyat el primer premi de centre en el concurs Ecopropostes de Ràdio Marina (2006), amb el treball Residus i equilibri, dues propostes per a l'aprenentatge d'actituds resèctuoses amb el medi i el consum.\nS'havia aprovat el projecte de l'IES de Vela. Actualment, som l'únic IES de Vela de Catalunya.\nUna alumna del centre, la Irene Garcia Ferrer, havia guanyat el primer premi del Stockholm Junior Water Prize i va anar a Estocolm com a representant d'Espanya a la Setmana Mundial de l'Aigua (World Water Week), que es va celebrar del 20 al 26 d'agost del 2006.\nHavíem iniciat contactes amb l'IES Batalla de Clavijo, de la Rioja, perquè també es plantejava treballar el tema de l'aigua durant la Setmana de la Ciència.\nLa proposta va anar guanyant cos a principi d'aquest curs i es va aprovar en claustre amb el nom de Projecte Aigua, amb els següents objectius:\n* Conscienciar sobre la problemàtica de l'aigua tota la comunitat educativa i la societat en general.\n* Desenvolupar iniciatives al voltant del tema, que afavorissin l'aprenentatge i el bon clima de treball al centre.\n* Cercar col·laboracions per poder convidar experts, fer tallers, exposicions... i per anar fent difusió del m aterial elaborat (cartells, publicacions, samarretes...)\nEl projecte es va iniciar en el marc de la Setmana de la Ciència (10-19 de novembre 2006) i s'ha desenvolupat en 3 fases:\n* L'aigua comença a fluir (novembre)\n* L'aigua ho amara tot (desembre-març)\n* L'aigua s'asserena (abril-juny)\nAl llarg de tot el curs, s'han anat realizant activitats en diferents àrees i nivells. Paral·lelament, s'han anat publicant les activitats en el bloc del projecte i, finalment, s'han recollit en aquest llibre que ara teniu a les mans.\nComentaris de Qui escriu los 9:00 0 comentarios\nLa Puça (núm 14 i 15): Projecte Aigua\nL'aigua és la protagonista de la portada i contraportada del número 14 de la revista, amb la publicació d'imatges de Juanjo Bayón, exalumne i fotògraf i la transcripció de cites ("Quan beguis aigua, recorda la font d'on has begut", proverbi xinés; "Què sap el peix de l'aigua on neda tota la vida?", albert Einstein).\nEl número 15 de la revista publica a la portada les imatges guanyadores del concurs de fotografia de la Diada de Sant Jordi. A més, inclou l'article “Cinema i aigua”, un resum del que ha estat el “Projecte Aigua”, en el qual es fa una síntesi dels objectius i de les fases del projecte, les estadístiques de participació del concurs de fotografía i la notícia del premi Ecopropostes 2007.\nFeu clic per llegir la revista\nComentaris de Qui escriu los 11:00 0 comentarios\nWebs del Projecte Aigua\nAqui teniu tota la relació de pàgines webs que, directa o indirectament, estan relacionades amb el nostre Projecte Aigua\nL’aigua comença a fluir\nBloc de l’aigua: http://iesserrallarga.blogspot.com/\nCEAB(Centre d’Estudis Avançats de Blanes): http://www.ceab.csic.es\nClub de Vela: http://www.cvblanes.cat/escola/escola.htm\nLa Puça: http://www.xtec.es/iesserrallarga/lapuca/revista.htm\nSetmana de la ciència: http://www.setmanaciencia.org/\nUNESCOCAT : http://www.unescocat.org/aigua/index.html\nL’aigua ho amara tot\nACA(Agencia Catalana de l’Aigua): http://mediambient.gencat.net/aca\nBloc de citas de El Quijote: http://citasdelquijote.blogspot.com/\nBolivia i el dret a l’aigua: http://www.intermon.org/page.asp?id=2285&idioma=1\nCanvi climàtic: Què hi puc fer?: http://www.frenaelcambioclimatico.org\n10 guiños al clima http://www.ecologistasenaccion.org/clima\n10 preguntas clave sobre el cambio climático\nCRAM(Centre de Recuperació d’Animals Marins): http://www.cram.org/\nL’aigua es H2O?: http://www.edu365.cat/eso/muds/ciencies/aigua/index.htm\nMuseu Marítim : http://www.museumaritimbarcelona.com/\nWater waste: http://news.bbc.co.uk/1/hi/in_depth/629/629/5086298.stm\nAficionats a la meteorologia: http://www.alertatierra.com\nICM(Institut de Ciencies del Mar): http://www.icm.csic.es/\nL’aigua beguda sana: www.CsICserra.blogspot.com\nMeteorologia i canvi climàtic: http://www.meteocat.com\nProjecte SELWA, un compromís amb l’aigua: http://www.selva.cat/selwa/\nXarxa meteorològica educativa de Catalunya\nComentaris de Qui escriu los 12:02 0 comentarios


El Cafè Jazz torna aquest cap de setmana amb dos concerts a La Gàbia | Ràdio Calella Televisió\nEl Cafè Jazz torna aquest cap de setmana amb dos concerts a La Gàbia\nEntrada gratuïta als dos concerts del 22è Cafè Jazz que es faran aquest cap de setmana a la terrassa del restaurant La Gàbia, del Passeig Manuel Puigvert. Un cicle que dirigeix el músic Juan Carlos Narzequián amb la participació de les millors formacions del panorama estatal.\nDissabte 3 d’abril es farà un concert d’homenatge a la banda britànica Emerson, Lake & Palmer, també coneguda com ELP. Serà una adaptació a ritme de jazz de les seves cançons de rock progressiu i rock simfònic, a càrrec de Jaume Vilaseca (piano, teclats i veu), Dick Them (baix elèctric) i Ramón Díaz (bateria).\nDiumenge 4 d’abril, l’actuació de la formació integrada per Fèlix Rossy (trompeta), Jaume Llombart (guitarra) i Martín Meléndez (violoncel).\nSegüent La Diputació destina 44.000 euros per a la millora de les escoles públiques de Calella\nAnterior El Cant de l’Àngel, l’acte més tradicional de la Setmana Santa a Calella