Prevenir les varius: Descobreix com fer-ho | Farmàcia Esplugas\nConeix tot sobre la retenció de líquids i com evitar-la\nSi t’estaves preguntant com pots prevenir l’aparició de varices, hem dissenyat aquest article per a poder ajudar-te. Aquest patiment afecta 4 de cada 10 homes i 6 de cada 10 dones.\nLes várices són venes superficials dilatades o engrandides. Dit d’una altra manera, si estàs notant alguna várice, això es deu al fet que la vena s’ha dilatat. Així mateix, ja no exerceix més la seva normal funció d’executar el retorn de la sang cap al cor.\nAixò succeeix pel fet que les seves vàlvules no es tanquen adequadament. En conseqüència, en la zona es podrà acumular aigua. Això últim es coneix generalment com a edema.\nUna persona que ja té várices pot notar que durant la temporada de fred hi ha millores. Això es deu al fet que les baixes temperatures disminueixen la dilatació de les venes. En canvi, les aigües termals, banys amb aigua calenta, saunes o simplement les altes temperatures agreugen la circulació sanguínia.\nPer això, és important que busquis prevenir l’aparició de varices i aquí t’ensenyarem com pots aconseguir-ho. Cal destacar que, malgrat que ja tinguis una o més varices, és important evitar que més venes es dilatin.\nCom pots prevenir l’aparició de varices?\nAixeca les cames\nPer a millorar la circulació sanguínia després de llargues jornades parada o asseguda, et recomanem ficar-te al llit i aixecar les cames.\nD’altra banda, les embarassades necessiten acostumar-se a dormir sobre el seu tors esquerre.\nAixeca les cames per prevenir les varices\nRealitza massatges amb cremes que afavoreixin la circulació\nExisteixen diferents cremes que t’ajudaran a millorar la circulació. Així mateix, si en col·locar-les ho fas per mitjà de massatges ascendents, això serà molt beneficiós.\nA la Farmàcia Esplugas podràs trobar cremes amb vitis vinífera o vinya vermella. Aquest component natural extret de les fulles d’una planta actua beneficiant les parets dels capil·lars sanguinis.\nUna altra alternativa per a prevenir les varices són les cremes amb castanyer d’índies. Aquest component, gràcies a la seva alta quantitat de flavonoides, redueix el dolor, la inflamació i l’esgotament a les cames.\nRealitza massatges a les teves cames\nSuplementos con Ginkgo Biloba o Castaño de Indias\nAcompanyar cada dia amb una càpsula de ginkgo biloba és una excel·lent opció per a prevenir les varices. A més, es tracta d’un excel·lent component natural per a millorar la memòria. El seu consum freqüent permetrà que els teus vasos sanguinis siguin flexibles i estiguin amb bona salut.\nD’altra banda, els suplements de castanyer d’índies contenen escina. Aquest component és antiinflamatori i prevé els edemes. Al seu torn, també eleva el to de les venes i la resistència dels capil·lars.\nRecorda que a la Farmàcia Esplugas estem per a assessorar-te i brindar-te moltes més recomanacions. Podràs aconseguir els suplements que t’esmentem, cremes i diferents opcions més. D’aquesta manera, podràs millorar la circulació i així prevenir l’aparició de varices.\nPrendre el sol: els millors consells que has de conèixer\nQuè són les varius\nCom prevenir la inflor abdominal


Martí Raga pren possessió de l’acta de regidor de l’Ajuntament de Catarroja – Compromís per Catarroja\nMartí Raga pren possessió de l’acta de regidor de l’Ajuntament de Catarroja\nEl passat 2 d’octubre Martí Raga va prendre possessió de l’acta de regidor que va deixar vacant la nostra companya Anna Martínez, que va presentar la seua renuncia el passat me de setembre. Raga assumirà les mateixes àrees de les quals se n’ha ocupat Martínez durant els darrers tres anys.\nEste és el discurs íntegre que Martí Raga va pronunciar en la seua presa de possessió.\nNo és un temps fàcil per a fer política\nQualsevol que haja tingut temps (i ganes) de llegir el diari o de vore un informatiu sabrà que els consellers de Caja Madrid (del PP, del PSOE, d’EU, dels sindicats i de la patronal) gastaren en 8 anys més de 15 milions d’euros en despeses que no havien de justificar al mateix temps que la caixa era rescatada amb diners públics.\nSabrà, també, que Arias Cañete vol ser comissari europeu i que per això ha hagut de vendre les accions que tenia en empreses de petroli i declarar els sobresous que cobrava del Partit Popular, cosa que no hagué de fer per a ser diputat, primer, i ministre després.\nI, finalment, s’haurà assabentat que l’actual ministre de Justícia féu negocis amb el soci de Iñaki Urdangarín fins i tot després d’haver estat imputat pel cas Nóos.\nAmb este panorama no resulta sorprenent que gran part de la societat mire els polítics amb recel, amb indignació i, fins i tot, amb cert menyspreu i que totes les enquestes situen els polítics com un dels principals problemes d’Espanya.\nEls que estem ací no som consellers de cap caixa d’estalvis, ni comissaris europeus, ni ministres del Govern d’Espanya, només som regidors de l’Ajuntament de Catarroja, però tenim una cosa en comú amb ells: tots fem política.\nTots i cadascun dels que estem ací fem política. Fem política local, que potser no és la més agraïda, però sí la més immediata, la primera que veu i que sent el ciutadà. Si es fa bé es poden resoldre els problemes de la gent; si es fa malament, som els primers en generar descrèdit.\nI una cosa hem de tindre clara: la solució a esta crisi (econòmica sí, però també social i ètica) només vindrà amb més política i més democràcia. Amb política democràtica.\nEn eixe sentit, m’agradaria recordar que quan començà esta legislatura -fa més de tres anys- el nostre portaveu Jesús Monzó presentà a la resta dels partits amb representació una proposta de pacte de Regeneració Democràtica amb un bon grapat de mesures concretes, i que, tres anys després, encara no ha obtingut resposta per part de l’equip de Govern.\nHui prenc possessió de l’acta de regidor del meu poble, i ho faig agraït i honrat: agraït, en primer lloc, als ciutadans que van donar suport a la candidatura de Compromís i, també i especialment, a cadascun dels membres del meu col·lectiu. Agraït a Anna Martínez, que em va precedir en el càrrec i, sobretot, a Jesús Monzó, amb qui tindré l’honor d’acabar la legislatura.\nI deia que prenc possessió de l’acta agraït, però també honrat: perquè crec en la política, crec en la política transformadora al servei del ciutadà. La nostra responsabilitat, la dels 21 regidors d’este plenari, ha de ser ambiciosa: fer possible que els ciutadans tornen a confiar en la política.\nI és ahí on em trobaran.\n←Monzó: “els pressupostos de Catarroja són paper banyat”\nLa Diputació de València publicita un certamen de bandes que fou desconvocat per l’Ajuntament de Catarroja→


TINC UN CHRYSLER PACIFICA DEL 2004 QUE S’HA ESCALFAT RECENTMENT ... - SUBSTITUEIX / ELIMINA\nActuador De L’Accelerador\nRefrigerant En Oli\nCoberta De La Vàlvula\nSolenoide De Ventilació\nRestabliment De La Vida Del Petroli\nTinc una Chrysler Pacifica del 2004 que ha estat.\nTinc un Chrysler Pacifica del 2004 que s’ha escalfat recentment. Just avui s’ha encès la llum i ha començat a fumar. Havíem substituït el refrigerant i teníem fuites d'una mànega. Un cop omplert, va funcionar una estona i vaig començar a escoltar un soroll esporàdic que clonava des del costat del cinturó (passatger) del motor. La mànega del radiador superior s’escalfa. Encara no he comprovat la mànega inferior. Es va dir que hi podia haver aire al sistema de refrigeració. Puc utilitzar la vostra experiència. Té el mateix problema? Sí No Dimarts, 18 de desembre de 2012 A les 03:02\nSi acabés de reomplir el sistema, podria ser aire del sistema. No obstant això, normalment funciona fora del sistema. Has comprovat el termòstat? Heu comprovat que el radiador no estigui parcialment endollat. Ha estat útil aquesta resposta? Sí No +3 Dimarts, 18 de desembre de 2012 A LES 3.10 AM BFBECKER\nBon dia. Vaig comprovar si hi havia cabal d’aigua amb el tap tancat un cop va arribar a la temperatura de funcionament. La llum d’oli ara està encesa i el so sonor encara és present al costat de la politja del motor. Podria ser una bomba d’oli o unitat remitent ja que l’oli està ple però la llum està encesa? Ha estat útil aquesta resposta? Sí No Dimarts, 18 de desembre de 2012 A les 18:31 JACOBANDNICKOLAS\nSi el llum d’oli està encès i sentiu un so del motor, és possible que tingueu danys interns al motor. Pel que fa a la unitat d'enviament, ja que fa soroll, diria que funciona. Ha estat útil aquesta resposta? Sí No Dimarts, 18 de desembre de 2012 A les 20:50\nRadiador relacionat Mànega del radiador Substitueix / elimina contingut\nMànega de refrigerant\nLa meva mànega de refrigerant connectada al termòstat continua escampant-se al radiador. He canviat el termòstat i la junta. Què pot causar ... Preguntat per aschnatz · 11 RESPOSTES 2004 CHRYSLER PACIFICA VIDEO Eliminació de la pinça de la mànega Vídeo de reparació d’instruccions\nVoleu substituir el radiador?\nLa mànega To To Radiator va sortir de la sortida del radiador. Més tard vaig descobrir que la sortida de plàstic del radiador estava trencada ... Preguntat per devilfan9500 · 3 RESPOSTES 2005 CHRYSLER PACIFICA\nFuga de radiador Chrysler Pacifica 2007\nEl meu radiador té una fuita clarament provinent de la part inferior del radiador. Ho vaig portar a una estació de servei i em van dir que es produïa la fuita ... Preguntat per Roger5564 · 1 RESPOSTA 2007 CHRYSLER PACIFICA\nLa bomba d’aigua va anar malament\nLa meva dona conduïa el cotxe per recollir-me de la feina. Va anar a aparèixer, el cotxe semblava divertit i aturat. L'indicador de temperatura no s'ha mostrat ... Preguntat per Wayne Graham · 1 RESPOSTA 1 IMATGE 2004 CHRYSLER PACIFICA\n2004 Chrysler Pacifica Leakant de refrigerant\nTinc una Chrysler Pacifica del 2004 i recentment va començar a filtrar refrigerant. Hem canviat la mànega que tenia un forat i continua filtrant. Allà ... Preguntat per crivi · 4 RESPOSTES 2004 CHRYSLER PACIFICA VEURE MÉS\nFeu una pregunta sobre el cotxe. És gratis! Recanvi de mànegues de radiador Dodge Caravan\nExtracció de la brida de la mànega\ncom arreglar el pany de la porta del camió\nEsquema de cablejat del remolc chevy silverado 2001\nvàlvula de control de l’escalfador honda pilot\nSubstitució del tauler Silverado de Chevrolet 1992\nSubstitució de la bomba d’aigua Ford Taurus 2001\npedal de fre grinyolant quan es deixa anar\nRegulador de pressió de combustible 2000 s10


Antic molí fariner del segle XII restaurat on encara es poden veure els elements originals i dedicat a l'allotjament rural amb una capacitat per a 8 persones amb totes les comoditats i amb grans possibilitats de lleure.\nEs pot gaudir de la naturalesa en estat pur, banyant-se en el riu o la bassa d’aigua natural que baixa neta de la muntanya. També gaudir de la pau i tranquilitat de la natura, escoltant els seus sons: els ocells cantar, el salt d'aigua i la llar de foc encesa.\nA més, podreu realitzar excursions, amb camins i sortides per a tots els nivells i edats per explorar l'entorn i el Parc Natural dels Ports i també la Via Verda.\nSi també us agraden les emociones fortes, trobareu un dels millors indrets de Catalunya per a la pràctica del barranquisme.


Fundació Congrés Català de Salut Mental » Galeria d’imatges. Exposició Itinerant Premi Xarxart\nGaleria d’imatges. Exposició Itinerant Premi Xarxart\nMitjançant l’execució artística, persones que tenen dificultats emocionals o problemàtica de salut mental poden trobar formes genuïnes d’expressió que ajuden a canalitzar el seu malestar o sofriment; i es parla llavors d’efectes terapèutics. Presentem un seguit de fotografies que testimonien les inauguracions de l’exposició itinerant Premi Xarxart a diferents municipis de Catalunya.\nCentre Cívic Can Pau Raba de Vic\nDel 18 al 30 de setembre de 2020\nSala Antiga Estació\nDel 22 d'octubre al 6 de novembre de 2020\nBarcelona - Baró de Viver\n13 de gener al 3 de febrer del 2021\n1 al 26 de març del 2021


L'Eixida de Festa Major ret homenatge a Ton Farran per la seva tasca de preservació del patrimoni folklòric local | Ràdio Tàrrega\nL'Eixida de Festa Major ret homenatge a Ton Farran per la seva tasca de preservació del patrimoni folklòric local\nEl grup Manel reuneix entre 4.000 i 5.000 espectadors a l'Hort del Barceloní i els Efímer estrenen El pianista d'aigua\nLa Festa Major de Maig de Tàrrega va viure ahir dia 13 un dels seus instants més simbòlics, protagonitzat pels elements del folklore tradicional local. És l'Eixida de Festa Major, la sèrie de balls populars en honor de les Santes Espines i amb la participació de diferents entitats de la ciutat. Tal i com marca el costum, l’Àliga de dos caps, figura protocol·lària del bestiari, va fer primer els honors davant les relíquies a la plaça Major, portades pel bisbe de Solsona, el targarí Xavier Novell. El nombrós públic congregat aplaudí aquesta coreografia de to solemne.\nReconeixement a Ton Farran\nSeguidament, autoritats i ciutadania ballaren junts l’Eixida, la dansa típica de Tàrrega. En acabar, l'Ajuntament tributà un homenatge a Ton Farran, artífex de la recuperació i enriquiment de danses tradicionals targarines a través d'entitats com l'Esbart Albada, La Fal·lera Gegantera o Guixanet. L'alcalde Joan Amézaga i el regidor de Cultura, Jordi Ramon, lliuraren a Farran una rèplica de l'escut del municipi amb una dedicatòria de reconeixement. El Ball de l'Àliga és, per exemple, una creació de Ton Farran.\nDesprés, la festa continuà amb el Ball de Gegants a càrrec de La Fal·lera Gegantera; el Ball de Nans ofert pels Guixanet; el Ball de Bastons La Pepa i Sona Bigotet escenificat per l’alumnat del Pla Educatiu d’Entorn i l'Esbart Albada; i el Ball de Capgrossos per part de La Fal·lera Gegantera. La música en directe anà a càrrec de la Cobla Tàrrega i els Grallers de la Barra.\nManel omplen l'Hort del Barceloní\nEl Grup de Diables de BAT van posar el colofó amb el correfoc que conduí el públic cap a l'Hort del Barceloní, on els Manel brindaren en directe les cançons del seu aclamat disc 10 milles per veure una bona armadura. Entre 4.000 i 5.000 persones es van donar cita a Tàrrega per gaudir de la banda catalana del moment, corejant cançons com Boomerang o Al mar. El quartet barceloní compartí cartell al costat de batBATuka, At Versaris i Asstrio.\nEstrena dels targarins Efímer\nLes arts escèniques són un altre dels atractius de la Festa Major. Els targarins Efímer van estrenar ahir el muntatge El pianista d’aigua recreant un món retrofuturista entre la ciència ficció i la fantasia. El pianista d'aigua, que converteix la plaça dels Àlbers és un singular estany, esdevé teatre visual sense paraules d'enorme creativitat i amb la participació directa del públic. Avui dissabte 14 a la nit, se n'ofereix el darrer passi.\nEstrena de Lo Tossino\nAvui també serà el torn de La Nit del Tararot impulsada per l'Associació Guixanet, un espectacle participatiu amb entitats locals i foranes. Enguany s'hi estrenarà Lo Tossino, nova figura del bestiari dedicada a la rauxa. La cercavila arrencarà a 2/4 d’11 de la nit a la plaça de Sant Antoni i finalitzarà a la plaça Major, on actuaran Tres Fan Ball i La Terrasseta de Preixens. I el diumenge 15 al migdia tindrà lloc la 24a Trobada de Gegants i Capgrossos incloent l'exhibició de L’Home de la Barra.\nLes millors orquestres\nAltres propostes del calendari són els balls amb les orquestres Swing Latino i Marina, espectacles d'animació infantil o el concert dels alumnes de l'Escola Municipal de Música. Tàrrega honora amb la Festa Major de Maig els seus patrons: les Santes Espines i la Mare de Déu de l’Alba.


Papel - ca\nPapel és una peça de teatre que, mitjançant una narrativa no lineal, convida a l'espectador a mantenir-se actiu davant els fets que presencia. Un univers de personatges traça el mapa de comportaments que tendeixen a donar-se davant una problemàtica amb tantes arestes com l'assetjament escolar. Aquesta proposta incideix en què el públic participi del viatge que es dóna en l'obra, perquè, d'alguna manera, adopti els diferents rols com si fossin actors. D'aquesta manera, es propiciarà un debat posterior. Aquí no ens centrarem en la figura de l'assetjat, com potser hem vist abans, i sí en la de la família, la dels assetjadors i els seus diferents entorns, les seves amistats, afavorint que el públic traci una línia de punts que els condueixi a les seves pròpies conclusions. Potser ens veiem reflectits en alguns dels comportaments, potser els reconeixem per pròxims, o potser els observem amb l'estranyesa de la distància. En qualsevol d'aquests casos, Papel servirà com a suggeriment teatral per a la reflexió.\nPrincipal Plus! En acabar la funció de Papel, organitzarem un col·loqui amb membres de la companyia Ventrículo Veloz.\nAna Vayón i Daniel Jumillas\nEduardo García i Diana Mangas


Trenta, trenta, trenta; per Vicent Cabrera « Infobenissa\nTrenta, trenta, trenta; per Vicent Cabrera\n16 de setembre de 2013 2 comentaris\nVista de Bèrnia des d’Oltà\nEncara que el títol bé poguera semblar que al·ludeix a noves mesures físiques que dissenyaren l’estàndard del cos humà en el futur, res més lluny de la realitat. Més de trenta graus de temperatura, menys del trenta per cent d’humitat i més de trenta quilòmetres per hora de velocitat del vent, són els paràmetres idonis que propicien que els incendis forestals acabin sent veritable catàstrofes mediambientals.\nAquest any 2013 no hem viscut una estació estiuenca marcada especialment pel foc, almenys a l’arc mediterrani. Ha sigut el millor any pel que sembla en dècades pel que fa a les escasses hectàrees cremades degut indubtablement pel fet que els tres factors ambientals que l’alimenten han estat per davall de les intensitats propiciatòries però no hauríem de confiar-nos perquè no ha sigut més que sort, sense intel·ligència humana que haja intercedit en aquest resultat.\nEnclavaments forestals de gran valor ambiental i paisatgístic com Oltà, La Ràpita, Beniasner, Cosentari, Bèrnia, La Mallada Verda o la pròpia Solana, en la seua àrea limítrofa amb l’Estret de Cardos, per citar alguns l nostre terme municipal , s’han regenerat espectacularment després d’anys sense ser pastura del foc i després d’un cicle de pluges generoses que abasta l’últim lustre. No obstant això el vigor i la bellesa que exhibeixen aquestes masses forestals en l’actualitat a Benissa, comporten al mateix temps el seu potencial destructor.\nPer a combatre un incendi en plena propagació es requereix entre mitjans materials i humans uns 10.000 euros per hectàrea. Un bosc tarda a ressorgir de les seues cendres aproximadament 50 anys sent molt optimistes i sense comptar amb pèrdues irreversibles de fauna i flora, però amb tot, el dany moral i econòmic que pateix la població que es veu afectada per una gran catàstrofe d’aquesta natura, sobretot en municipis turístics on se’ls identifica com a icones naturals i identitaris, és inquantificable.\nSorprèn que des de l’any 2007, el Grup Socialista a l’Ajuntament de Benissa, reclame l’elaboració del Pla Territorial enfront d’Emergències del Municipi mitjançant una moció presentada en el ple de l’Ajuntament i encara a data de hui, el Partit Popular que governa l’Ajuntament de Benissa, encara no haja fet absolutament res perquè el nostre municipi compte amb aquest instrument o pla d’emergències. I sorprén encara més que igualment a data de hui, el mateix Partit Popular no haja impulsat la modificació del permís de crema per als usuaris d’aquesta activitat quan des del Grup Socialista es va instar la seua modificació al mes de març d’enguany i va ser aprovada per tots els membres del ple, i es va instar la seua modificació perquè segons el nostre parer vam entendre que tres coses havien canviat amb el temps que requerien una profunda modificació d’aquest document o permís de crema.\nLa primera és que els jutges i tribunals estan aplicant una tolerància zero en les seues decisions de castigar els actors d’incendis, fins i tot aquells que compten amb permisos de crema i els propaguen per negligència. La segona és que les administracions estan repercutint als actors dels incendis fins i tot als negligents, totes les despeses materials i humanes de l’extinció dels incendis i cal recordar que són factures elevadíssimes, a més de les sancions. I la tercera és que el nostre terme municipal, com quasi tots els de el nostre entorn, està entrant en una situació de guaret total, per l’abandó sistemàtic del cultiu de la terra, factor que agreuja exponenciament el risc de propagació d’incendis.\nA tots, la capritxosa sort alguna vegada ens dóna l’esquena. El Partit Popular hauria de saber-ho. No fer res és poc intel·ligent.\n* Vicent Cabrera és portaveu del PSOE a l’Ajuntament de Benissa.\nEstimat Vicent: Jo, que sé que eres home llegit, culte, i a més un bon patriota no cal que et recorde que al llibre segon de les Memòries de Marc Aureli es parla de com hem de contemplar la relació entre els humans. No cal recrear-se massa en allò que comenta sobre que cada dia ens trobem amb desagraïts, indiscrets, insolents i malpensats. En el context del temps en que això escrivia és, i disculpable, aquella espurna de melancolia que tenen alguns dels seus aforismes. En millora del ideari d´aquell emperador venen més avant altres pensadors que ens aconsellen sobre la gratuïtat en fer les coses. Fer, donar i no esperar res a canvi. Això calma. Esperar altra cosa ens fa entrar en un rumiat de cap que ens fa malbé.\n# 18 de setembre de 2013 a les 17:55\nPose aquesta introducció perquè l´elevació ciutadana d´un pensament cara a la opinió pública, i de retruc esperar algun efecte en la direcció municipal pot ser decebedor. De fet mai he rebut alguna resposta a una opinió manifestada per millorar algunes coses que ens afecten als benissers. I el que tu proposes ens afecta a tots i, d´alguna forma es deuria esperar alguna sensibilitat a propostes que es raonen, es manifesten i tenen trellat. El que dius, que és la defensa d´un patrimoni col-lectiu (arbrat i paisatge), com pot ser una altra riquesa col-lectiva cau en un sac sense resposta oficial. Mal anem així. La situació actual econòmica es deuria contemplar des de el consistori com una prioritat on destinar equip humà, pensament, imaginació i els recursos econòmics que la situació ho permeta. La societat civil ja ens dona mostres d´eixa inquietud promovent events, actes, etc. Però hi han coses que escapen a la bona voluntat popular perquè li toca als polítics escometre plans de més abast i que està en les seues mans dur a terme. Acabe de veure l´ordre del dia de la propera sessió municipal i a la vista dels punts a tractar en dona la sensació que ha passat l´estiu com si res i el descans i refresc que caldria tindre per aportar novetat ni està ni es somnia. Això decep al ciutadà i el coloca en una situació de que no sap cap a on van els interessos del poble. Manquen idees i dona tot un aspecte de cansament, esgotament de projectes i deixar que la cosa vaja al seu ritme que , com a mínim és preocupant.\n¿Costaria tant pensar que la gestió dels boscos és una qüestió important?. ¿Podem imagina, Déu no ho permeta, que un devastador incendi comence pel Pla dels Molins i s´enfile cap a tota la resta del territori? ¿Com quedarien, persones, cases i territori? ¿Podriem veure aquella panoràmica tan atractiva altra vegada?.\nHe parlat, fins fer-me mal la boca, que si vivim del turisme caldria potenciar constament eixa riquesa. ¿Una antiga idea sobre el museu del moble, o sobre un modest museu etnogràfic, etc. etc. ni va ser escoltada. ¿Que no ajudaria a millorar oferta i a complementar la iniciativa dels empresaris de bars, cafeteries, petites tendes etc.?. I ja veus el cas que s´ha fet de una millora de les nostres entrades al poble. ¿S´ha pensat alguna vegada en buscar les inversions, subvencions i novetats que podria fer resurgir la nostra agricultura?.\nJo crec que políticament deuries presentar totes aquestes iniciatives a plenari. Marc Antoni continua més avant en els seus pensaments incitant al bon govern dels pobles. I, el que és més important, a que els governants paren l´orella als “vir frugi”, que eren, i son, als ciutadans que parlen amb raó i amb trellat. Una abraçada. Joan Josep Cardona\n# 18 de setembre de 2013 a les 18:21


Club Nàutic Llançà - Concurs de pesca lliure per equips - XIII trofeu Ajuntament de Llançà\nXIII TROFEU AJUNTAMENT DE LLANÇÀ\nProgramat per al primer dissabte del mes d'agost del 2008, el Club Nàutic Llançà organitza el concurs de pesca lliure per equips "XIII trofeu Ajuntament de Llançà".\nComplint el programa previst, el matí del 2 d'agost del 2008, prop d'una seixantena de participants s'han congregat a les set del matí a les instal·lacions del Club Nàutic Llançà per a prendre part en la tretzena edició de concurs de pesca lliure per equips "trofeu Ajuntament de Llançà", organitzat per aquest club llançanenc.\nA les vuit del matí s'ha donat el tret de sortida del concurs, i els participants a bord de divuit vaixells han sortit del port per adreçar-se al caladors.\nEl dia del concurs, les condicions meteorològiques no han estat les millors per a la pràctica de la pesca esportiva des de vaixell, doncs durant tot el matí ha predominat el vent de component N-NE.\nA continuació, els concursants s'han reunit amb representants del club i de l'ajuntament llançanencs a les instal·lacions de la llotja del Port de Llançà, cedides per la Confraria de pescadors, i s'ha procedit a la pesada i mesura de les captures, que ha donat la classificació general que es pot consultar prement sobre el vincle que figura a continuació.\nEn el trascurs de l'àpat, s'ha procedit a l'acte de lliurament dels trofeus als tres primers classificats de cada categoria:\nEl lliurament ha anat a càrrec del president del Club Nàutic Llançà, Miquel Ferrer, i dels regidors de l'ajuntament Manuel Amo i Joaquim Sánchez.


Jugada bruta del Constitucional francès contra l'ensenyament en català - XCatalunya.cat\nJugada bruta del Constitucional francès contra l’ensenyament en català\nLa decisió del Constitucional francès pot afectar a escoles que imparteixin classes en bretó, basc, català o occità\nJugada bruta del Constitucional francès contra l'ensenyament en català\nEl Consell Constitucional francès prohibeix l’ensenyament immersiu del català. L’anomenada ‘llei Molac’, elaborada pel diputat bretó Paul Molac pretenia defensar la protecció del patrimoni de les llengües regionals i la seva promoció, per primera vegada en diverses dècades. Tot i això, la immersió lingüística en català i altres llengües regionals ha estat tombada perquè “la llengua de la República és el francès”.\nEl diputat bretó lamenta en un comunicat aquesta decisió i reclama que el govern canviï la Constitució perquè s’aplica “una visió totalment obsoleta” que obligarà “a prescindir d’una pedagogia molt eficaç”. La prohibició pot afectar escoles que imparteixin classes en bretó, basc, català o occità. Altres punts de la “llei Molac” sobre la promoció de les llengües regionals, han estat avalats.\nEl Consell ha donat llum verda a les noves disposicions que permeten el suport econòmic dels ajuntaments a l’escolarització dels nens que segueixen una educació lingüística regional, sempre i quan no sigui immersiva.\nEl text va ser aprovat pel Parlament el 8 d’abril, després d’una votació sorpresa per part de l’Assemblea Nacional, amb 247 vots a favor, 76 en contra i 19 abstencions.\nEl Consell Constitucional també ha censurat l’ús de grafies que no existeixen en francès en els documents de registre civil. Molac ho considera “incomprensible” i part d’una “doble moral”.\nTags: català, Constitucional francès\n1 pensamiento sobre “Jugada bruta del Constitucional francès contra l’ensenyament en català”\nRetroenllaç: Un dirigent de VOX demana 15 anys d'inhabilitació a dues professores que van fer una circular en català - XCatalunya.cat


Mor una dona atropellada per un carretó elevador a la Garrotxa – elgarrotxi.cat\nUna dona de 78 anys ha morta aquesta tarda en ser atropellada per un carretó elevador a una empresa de pinsos de Sant Aniol de Finestres (Garrotxa). La víctima és la mare del propietari de la fàbrica Agrocos, situada a la carretera GI-531. La dona es trobava a la fàbrica per visitar la família. Per causes que es desconeixen, un treballador l’ha atropellat mentre conduïa el toro. La dona ha caigut a terra, s’ha donat un cop fort al cap i ha mort a l’acte. Els Mossos d’Esquadra han rebut l’avís a les 17.50h i també s’han desplaçat fins a l’empresa els bombers i personal del SEM. Els serveis d’emergències han intentat reanimar-la però no han pogut fer res per salvar-li la vida. Els mossos consideren que es tracta d’una mort accidental i obren diligències per esbrinar les circumstàncies de l’accident.\nEl pilot de F1 Rio Haryanto es prepara a les instal·lacions del Club Natació Olot


Estudiants de la Facultat de Comunicació guanyen la tercera edició dels Premis IdeaRàdio - Carreres Professionals - ( UPF )\nInici > Actualitat > Estudiants de la Facultat de Comunicació guanyen la tercera edició dels Premis IdeaRàdio\nEstudiants de la Facultat de Comunicació guanyen la tercera edició dels Premis IdeaRàdio\nLa tercera edició dels Premis IdeaRàdio, organitzats per la Cadena SER, ha distingit dos grups d'estudiants de la Facultat de Comunicació de la UPF per les seves propostes innovadores de programes de ràdio.\nLa primera proposta guardonada va ser "Problemes del primer món", de qui el jurat va destacar la qualitat, ironia i agudesa dels guions i la precisió amb la que un programa d'entreteniment pur capta determinats models de comportament de la societat actual. És una idea de Pau Roigé i Gemma Ortís, estudiants de la UPF, i de Carlos Villafranca, de la URL-Blanquerna.\nPer la seva banda, el programa "La contrabalança" va ser premiat per la seva intenció de voler explicar amb rigor i análisis, conceptes complicats amb un llenguatge entenedor i amb un ritme de programa atractiu, sense menystenir la capacitat dels oients. Aquesta proposta estaba liderada per Daniel Cortés, David Parreño i Andreu Ausàs, tots tres estudiants de la Universitat.\nEl jurat presidit per Jaume Serra i format per Elena De Diego, Ramon Iglesias, Anna Punsí, Sique Rodríguez i Marçal Sarrats, va seleccionar aquests dos programes més El Cinquè poder, obra d'estudiants de la UAB, entre els 30 projectes finalistes que es van defensar a l'Estudi Toresky. Tots ells van disposar de cinc minuts per explicar i mostrar el seu programa de ràdio.\nA més a més, el jurat va concedir dues mencions especials que van anar a parar també a propostes d'estudiants de la Facultat de Comunicació de la UPF: "Feliçofia" de Clara Barniol, Joan Pol Alcaraz i Helena Martín i "Va de dos" de Mar Vila i Ferran Moreno.\nEl jurat dels Premis IdeaRàdio va destacar l'alta participació, més de cinquanta propostes rebudes, i la joventut de la majoria dels participants i va valorar l'alta qualitat d'una bona part dels treballs finalistes, entenent-ho com un símptoma de bona salut per al futur de la creació radiofònica. L'èxit de l'edició encoratja a l'organització a convocar la quarta edició i espera que suposi la generació d'oportunitats per incorporar nou talent al sistema de radiodifusió catalana.


La mascareta serà obligatòria a Catalunya a partir del 9 de juliol\nEl Procicat ha donat llum verda a l'obligatorietat de la mascareta a partir dels 6 anys, hi hagi o no distància de seguretat\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, anunciava dimarts la proposta de fer obligatòria la mascareta, es pugui o no garantir la distància de seguretat. La mesura, que des d'avui ja compta amb l'aprovació de la Generalitat i el Procicat, es posarà en marxa a partir de dijous per a tots els catalans majors de 6 anys. Un "cert relaxament de la població" i el rebrot de la zona de Lleida han fet reaccionar al govern català i fer més estrictes normes com l'ús de la mascareta, fins ara només obligatòria si no es podia assegurar la distància de seguretat. "la norma geneal és que tothom surti de casa amb la mascareta", ha recalcat Vergésen la compareiença als ciutadans.\nExcepcions i multes\nSi la mascareta és obligatòria més enllà de poder complir amb la distància mínima de seguretat, en quines situacions ens podrem alliberar d'aquest element? La mesura aprovada contempla que deixa de ser obligatòria en el moment que grups estables de convivència comparteixin espai, això inclou els habitants d'una casa o casals i escoles, ja que en aquests llocs el mateix grup d'infants és sempre el mateix. Tampoc serà obligatori durant la pràctica esportiva. I a la platja? Vergés dimarts ja va platejar que cal comptar amb la mascareta de camí a la platja però una vegada allí encra està per concretar si serà o no oligatori fer-ne ús.\nL’incompliment de la norma comportarà una sanció de 100 euros per a qui no la porti.


Coneixes la tradició dels ous de Pasqua?\nAra que s’acosta Setmana Santa, els aparadors de les pastisseries, xocolateries, i fins i tot, els dels supermercats, comencen a estar plens d’ous de Pasqua de xocolata. Tots ells solen estar guarnits amb grans llaços, papers de colors llampants, o els ninots més populars de la temporada.\nTot i haver hagut canvis en els costums de l’església catòlica, la tradició de regalar ous el diumenge de Pasqua s’ha mantingut en el temps, principalment als països anglosaxons, Estats Units i Europa Central. Com que la majoria d’ells són per a nens, no només es regalen ous de gallina, que normalment es pinten, sinó també de xocolata.\nN.E.:Publicat el 12/03/2013 per Chocolates Torras\nPublicat per GRUP B a 10:25\nSANT JORDI MUSICALSegurament queconeixeu la lleg...\nENTRADES: 1.- PÀGINA PRINCIPAL ...\nTret de la carpeta d'IHSAN 3r B 1. Vídeo Slackli...\n1.- HORT 2n i 4rt 2.- OUS DE PASQUA 3.- JOCS FLOR...\nConeixes la tradició dels ous de Pasqua?Ara que s’...


EL-PUNCH: Escalada comarcal\nEncara que sigui al costat de casa sempre quedan racons per conèixer i vies per fer així que aquest any li he preparat un recorregut al Marcel interessant per una bona posta a punt.\nAproximació per la Ferrata Regina i cap a la " Pirata Solitari" una via de la que parla molta gent ja que no es gaire complicada i el recorregut és força interessant.\nLa veritat és que realment a part d'un parell de llargs, i el lloc per on passa l'itinerari, poca cosa interessant té aquesta via, ja que hi ha seguros als trams compactes i en algun tram delicat i brut faltaria algo per indicar el camí, ( al nostre parer com a equipadors).\nEl penultim llarg amb una arrencada de desplom difícil i de caracter. Avui en Tomàs Molina no ha estat gaire encertat, millor!, no ha plogut i la temperatura ideal. Demà sembla que ja tenim objectiu...\nPot semblar extrany, però desprès de tantes vies obertes i dies pasats a la zona en Marcel no havia escalat mai a la " Bucòlica" , això és fàcil de solucionar... " Balsam del Tigre" la clàsica de la paret.\nAmb bons temps i bona temperatura, aprofitem per menjar i pasar la tarda a Perles on el company no havia escalat així que " Amistades pelirrojas" i algún llarguet d'esportiva. Amb la gana ben feta, un bon sopar a la vora del foc, com no podia ser d'altre manera, i una de les llars de foc d'en Marcel..\nDivendres amb el matí per aprofitar anem a deixar les darreras energies a la Paret de Grau on ens decidim per la via Triarca. Força guapa per cert.\nPer cert s'ha d'anar al tanto i no fer el "garrulo" ja que el tercer llarg surt a l'esquerra de la reunió i no pas recte, ja que aquest es el darrer llarg de la Sandokan i cal dur friends...\nAra sí que prou, la pell ja no aguanta mès... Ja hem vist coses ineressant per fer de les nostres aquest hivern....\nPublicado por brujo en 11:56\nTARDOR... a veure si és veritat....\nVOLTA AL COMAPEDROSA


Contacte | CLUB Circuit\n/// CAT /\n/ CAST ///\nQui no recorda haver vist a un grup o a un artista en una sala d’aforament petit abans que l’èxit els impulsés a fer el salt cap altres espais més grans?\nQuantes biografies i fotografies corroboren la quantitat de músics que es van estrenar en aquests escenaris més reduïts on van poder anar creixent en paral·lel al seu públic. En els últims anys, l’augment de clubs associats a l’Associació de Sales de Concerts de Catalunya (ASACC) ens ha fet reflexionar sobre el seu paper fonamental i la necessitat de protegir-los perquè segueixin formant part de l’imprescindible teixit musical.\nCLUB Circuit neix amb la complicitat d’uns artistes disposats a donar suport a aquests locals amb una sèrie de concerts singulars. Adaptaran el seu format i el seu repertori. I la proximitat que propicia la sala promet vetllades úniques.\nAquesta primera edició tindrà lloc del 25 d’octubre al 16 de desembre i constarà de 18 recitals (repartits en sis minigires) en locals de tota Catalunya la capacitat màxima dels quals és de 150 persones.\nEl cartell l’integren noms consolidats del nostre país amb ganes de recordar els orígens que van fonamentar la seva carrera. Seran actuacions úniques així que… Millor que no t’ho expliquin!\nSi vols, pots contactar amb l’equip de CLUB Circuit completant el següent formulari.\nAviso Legal /// Política de Cookies\nCopyright 2018 /// Clubcircuit.cat /// Sitio diseñado por charodesign


Jaume Botey - 8 Juliol 2015\nJaume Botey - 6 Setembre 2013\nJaume Botey - 28 Setembre 2011\nVídeos. Entrevista a Jaume Botey, amb motiu del seu quadern "Capellans obrers. Compromís de l’Església amb el món obrer". Si vols veure la resta deVídeo-quaderns CiJ visita el nostre Canal Youtube. http://www.youtube.com/v/4LwwvEpgDnU?version=3&hl=es_ES\nJaume Botey - 16 Setembre 2011\nCristianisme i Justícia. Jaume Botey és l'autor de l'últim quadern de Cristianisme i Justícia: "Capellans obrers. Compromís de l’Església amb el món obrer". Li fem algunes preguntes sobre el contingut del quadern. 1. Amb...


ESCOLAR I OFICINA MÀQUINES OFICINA DESTRUCTORES DE DOCUMENTS I COMPLEMENTS Destructora Fellowes 3C\nDestrueix fins a 6 fulls de paper en partícules de 4 x 35 mm, nivell de seguretat (DIN P-4). Bloqueig de seguretat per evitar accidents. Cicle de treball de 3 minuts. Capçal extraïble per buidar la paperera de 11 litres de capacitat. Destrueix clips, grapes i targetes de crèdit. 2 anys de garantia en la màquina i 3 en les fulles de tall.\n50003 Destructora Fellowes 3C 7/10 dies 58.80€ Afegir


L'ACA es compromet a reparar la mota del Ter i la canonada d'aigua de Torroella de forma imminent • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’ACA es compromet a reparar la mota del Ter i la canonada d’aigua de Torroella de forma imminent\nSegons el consistori, "aquesta serà la primera gran actuació que portarà a terme l'agència" dins del pla de mesures extraordinari\nL’Agència Catalana de l’Aigua es compromet a iniciar “de manera imminent, en els propers dies”, la reparació de la mota del Ter i de la canalització de l’aigua potable a Torroella de Montgrí. Això és el que ha assegurat Antoni Piriz, cap del departament de Projectes i Obres, en una reunió amb l’alcalde de la qual ha informat l’Ajuntament.\nSegons el consistori, “aquesta serà la primera gran actuació que portarà a terme l’agència” dins del pla de mesures extraordinari que executarà per reparar els danys ocasionat pel temporal Gloria.\nDesprés de reunir-se a l’Ajuntament, l’alcalde, Jordi Colomí; tècnics municipals, tècnics de l’ACA i el gerent territorial de Sorea a Girona han anat fins la mota per observar in situ els desperfectes i coordinar la planificació de l’obra. L’Ajuntament explica “que s’està treballant per tal que pugui iniciar-se la setmana vinent, tan bon punt es decreti la urgència, tràmit que es farà aquesta setmana”.\nQuè s’ha de fer ara? Doncs l’actuació prioritària se centra en la reparació de la mota, que es va trencar en el punt de desguàs del rec del Molí, entre la resclosa i el pas de Gualta. En aquest punt s’hi va obrir un esvoranc de grans dimensions que va ocasionar, també, el trencament de la canonada d’aigua que porta l’aigua dels pous de Canet cap a la potabilitzadora de Torroella de Montgrí. Ho explicava l’alcalde en declaracions al Supermatí de Ràdio Capital.\nI explicava que la situació actual serà insostenible quan vinguin els turistes.\nTambé ha deixat en una situació de molta fragilitat la canalització del gas. A part d’aquest esvoranc, s’actuarà en altres punts on la mota ha quedat descalçada.\nArticle anteriorEl desbordament del Ter i el Fluvià ha afectat un total de 13.900 hectàrees de cultius\nArticle següentEl Terrat cancel·la el festival SINGLOT de Porta Ferrada


Campus Físico-Matemàtic d’Estiu URV 2021 - Aliança STEM - URV\nEl Campus Físico-Matemàtic és una activitat en format en línia que organitza la URV per a estudiants de 4t d’ESO i 1r de BAT durant els mesos de juny i juliol, dissenyada específicament per estudiants amb excel·lents qualificacions en aquestes matèries de tots els territoris de parla catalana/valenciana. El campus ofereix una sèrie de sessions interactives sobre temes d’interès i d’actualitat relacionats amb física i matemàtiques, com codificació, astrofísica, magnetisme, simetria, mecànica quàntica, sensors i biosensors, nanotecnologia, física estadística, semiconductors assistits per llum, matemàtica de xarxes, etc. impartides per investigadors rellevants que estan treballant en aquests camps. Una oportunitat única perquè els estudiants puguin ampliar els coneixements i conèixer de primera ma l’apassionant món de la recerca i les persones que la lideren.\nEl Campus Físico-Matemàtic es durà a terme del 22 de juny al 29 de juliol de 2021.\n• Destinat estudiants amb excel·lents qualificacions en matemàtiques i física de Catalunya, Comunitat Valenciana i Illes Balears. Els assistents de 4t d’ESO de l’edició de 2020 poden repetir participació, doncs són sessions noves.\n• Sessions en línia (Plataforma Microsoft Teams).\n• Del 22 de juny al 29 de juliol de 2021, sessions en dimarts i dijous, de 10 a 12 h (12 sessions).\nTermini de preinscripció: fins el 4 de juny. Confirmació d’inscripcions: 11 de juny.\nTítol i data\nEl que la (astro)física (no) sap sobre el (micro)cosmos Avui sabem que el 95% del que està fet l’Univers que coneixem, no sabem del què està fet. La matèria fosca i la energia fosca són dos noms que ha inventat l’Astrofísica moderna per designar els components més abundants de l’Univers: unes formes de matèria i energia desconegudes que les millors teories que tenim i les observacions més precises que hem anat fent ens diuen que han d’existir, però de les quals ho desconeixem pràcticament tot. Examinarem aquestes teories i observacions i pasarem revista als possibles futurs revolucionaris descobriments que anuncien. Manuel Sanromà Lucia Astrofísic. Professor de Matemàtica Aplicada de la URV. És membre de la Unió Astronòmica Internacional i de la Internet Society. Ha treballat i col.laborat en diversos projectes d’Administració Digital i Smart Cities. Fundador del domini .CAT i Fill Predilecte de Tarragona\nCentre de massa: l’encert en l’elecció d’un punt En aquesta xerrada s’introdueix el concepte de centre de massa d’un sòlid, és a dir, el punt en que el que, en molts aspectes, podríem concentrar la tota la massa d’un cos de forma que aquest es comportés dinàmicament com si fos una massa puntual. Veurem que això facilita molt l’estudi del moviment de sistemes molt molt complexos i que tenen aplicació tant en el dia a dia de la nostra experiència (equilibris arquitectònics, esport, conducció de vehicles, xocs….) com en situacions de gran complexitat, associats a recerques avançades (moviments planetaris, interaccions de partícules subatòmiques…). La xerrada es desenvoluparà en un entorn interactiu motivant l’alumne amb questions intuitives relacionades amb el seu entorn proper. Jaime Masons Bosch Professor de Fisica des de fa més de 35 anys i és un entusiasta de la divulgació científica. Ha treballat en diversos camps de recerca que van des de la mecànica de fluids i la meteorologia a l’aplicació de la fotònica i la microfluídica a problemes ambientals i biomèdics.\nDetecció de gasos amb materials semiconductors assistits per llum: cap a sistemes autònoms i ubics La monitorització en temps real de la qualitat de l’aire (exterior i interior) és un objectiu necessari pel medi ambient i la salut. Per això cal desenvolupar i desplegar sistemes de detecció de baix cost. El desenvolupament de materials semiconductors per a la detecció de gasos és un pas endavant per assolir aquest objectiu. Parlarem de la interacció de la llum amb la matèria i com aprofitar-ho per assolir dispositius sensors amb propietats millorades. Eduard Llobet Valero Doctor Enginyer de Telecomunicacions per la UPC. La seva docència, dins l’àmbit de la tecnologia electrònica, es desenvolupa a l’ETSE de la URV. La seva recerca consisteix en la síntesi de nanomaterials, llur integració en dispositius sensors i el desenvolupament de sistemes per la detecció de gasos. Ha publicat més de 300 articles científics, editat 3 llibres i ha rebut el reconeixement ICREA Acadèmia en les edicions 2012 i 2018. També és professor distingit de la URV.\nCodificació de la informació La teoria de codis tractava inicialment el disseny i la implementació de codis amb bona capacitat de corregir errors de transmissió o emmagatzematge, però que suposessin un baix cost computacional i d’enviament, així com els seus algoritmes correctors. En aquesta xerrada explicarem com, a part de les aplicacions inicials, els codis també s‘utilitzen avui en dia en altres escenaris, com són l’esteganografia, els esquemes de compartició de secrets i l’emmagatzematge distribuït. Maria Bras Amoros Maria Bras Amorós. Titular d’universitat, Dept. Enginyeria Informàtica i Matemàtiques, Universitat Rovira i Virgili. Treballa en les aplicacions de la matemàtica discreta a diferents àmbits de la comunicació digital com la codificació, la correcció d’errors, la privadesa a la xarxa, la criptografia, la compartició de secrets, etc., així com a temes més teòrics com la geometria algebraica o la combinatòria algebraica i enumerativa. Autora de més de 72 articles en revistes científiques i 39 llibres i capítols, ha realitzat continuades estades de recerca a San Diego, Califòrnia i també a Gwangju, Corea i a Rio de Janeiro, Brasil.\nSimetria: la geometria de la bellesa físico-matemàtica La simetria és un concepte abstracte per sintetitzar determinades configuracions en la Natura i en les Equacions que la descriuen. Aquest concepte, que ha estat present en totes les manifestacions artístiques de la Humanitat, adquireix una potència extraordinària amb la Teoria de Grups. Veurem com dos genis matemàtics, desconeguts pel gran públic, van sentar les bases per aplicar la simetria a la resolució de complicats problemes en Matemàtiques i Física. Evariste Galois, un geni francés del segle XIX mort als 20 anys, i Emmy Noether, una jueva alemanya fugida del nazisme i considerada com la matemàtica més important de la història, van sentar les bases de l’Algebra abstracta, que és una peça clau per comprendre les Lleis de la Naturalesa. Manuel Sanromà Lucia Astrofísic. Professor de Matemàtica Aplicada de la URV. És membre de la Unió Astronòmica Internacional i de la Internet Society. Ha treballat i col.laborat en diversos projectes d’Administració Digital i Smart Cities. Fundador del domini .CAT i Fill Predilecte de Tarragona\nDinàmica de les Galàxies Es tracta de mostrar la gran varietat de tipus de galàxies que podem trobar en el cel. La pregunta que ens fem es la de intentar esbrinar per que hi ha tanta diversitat en formes i mides. A partir d’aquest punt es poden introduir els conceptes de matèria fosca, galàxies en interacció, grups de galàxies i forats negres galàctics. A partir d’aquí si el temps o permet es pot desenvolupar la idea de galàxies actives, quàsars i la evolució de l’Univers. Es tracta de donar una idea de tots aquests conceptes basant-nos principalment en imatges, de les quals n’hi ha en abundància i molt espectaculars. Alguns dels conceptes es poden també analitzar de manera somera matemàticament. Carlos García Gómez Professor titular. Departament d’Enginyeria Informàtica i Matemàtiques, Universitat Rovira i Virgili\nTeoria de grafs, la matemàtica de les xarxes Aquesta sessió és una breu introducció a la teoria de grafs. Farem un breu recorregut des dels orígens d’aquesta disciplina fins als problemes actuals. Veurem la noció de graf com a concepte matemàtic imprescindible en l’estudi de xarxes de diferent naturalesa. Mostrarem com aquesta teoria s’aplica a la solució de problemes provinents de contextos reals com poden ser l’optimització de xarxes de comunicació, l’anàlisi de xarxes socials, l’estudi de propietats fisicoquímiques de compostos químics o farmacològics, entre d’altres problemes actuals de diversa natura. Juan Alberto Rodríguez Velázquez Doctor en Ciències Matemàtiques per la Universitat Politècnica de Catalunya i llicenciat en Matemàtiques per la Universitat Autònoma de Barcelona i pel Institut Superior Pedagògic d’Holguín, Cuba. Actualment, és Professor Titular d’Universitat a la Universitat Rovira i Virgili (URV). La seva activitat investigadora se centra fonamentalment en la Teoria de Grafs, encara que també abasta altres temes vinculats amb topologia, àlgebra, combinatòria i ciències de la computació. Com a resultat de la seva activitat investigadora ha publicat 120 articles científics, ha participat en diversos projectes d’investigació i ha dirigit 7 tesis doctorals.\nMecànica Quàntica: el Microscopi de la Química En la frontera entre la química, la física, les matemàtiques i la informàtica, la química teòrica i computacional disposa avui d’eïnes que permeten simular i predir les propietats físiques i químiques de nous materials. Quan el desenvolupament sostenible és l’objectiu principal, el disseny in-silico de catalitzadors i de nous materials esdevé una eïna fonamental. En aquesta ponència es descriuran els fonaments físics i matemàtics en els que es basen les tècniques modernes de simulació, s’il·lustraran amb exemples, i s’acabarà amb demostracions pràctiques en viu. Carles Bo Cap de grup de recerca a l’Institut Català d’Investigació Química des del 2004, és Professor Titular de Química Física en excedència a la URV. La seva recerca està centrada en el desenvolupament i l’aplicació de mètodes computacionals a l’estudi teòric de sistemes químics, prestant especial atenció a la resolució de problemes en estreta col·laboració amb experimentalistes. Investiga sobre l’estructura electrònica i la reactivitat d’una àmplia varietat de compostos químics rellevants en catàlisi, en el control mediambiental i en noves formes d’energia. Ha desenvolupat diversos codis informàtics en ús per la comunitat, i en els darrers anys ha liderat el desenvolupament de la plataforma ioChem-BD\nSensors i biosensors: el reconeixement molecular La pandèmia de la COVID-19 ha posat de manifest la importància del desenvolupament de sensors i biosensors pel diagnosis i seguiment de malalties que siguin de resposta ràpida i es puguin utilitzar in situ. En aquesta sessió es parlarà sobre la base del funcionament de sensors i biosensors i de la recerca bàsica que els envolta. Gemma Aragay Doctorat de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nTreballa en l’autoassemblatge de contenidors moleculars, la síntesi de components orgànics per a la construcció de vasos de reacció.\nMagnetisme Magnetisme, nanomagnetisme i spintrònica: Les propietats magnétiques de la materia son molt útils per a moltes aplicacions tecnològiques, i particularment per emmagatzemar informació. La posibilitat de escriure, llegir i esborrar codi digital amb impulsos magnétics, és a dir, sense contacte, oferéix advantatges molt interessants per a simplificar i fins I tot miniaturitzar com s’emmagatzema I es tranferéix la informació, en “la era de la informació”. En aquest seminari descriurem les propietats i materials magnètics, les seues aplicacions des d’un punt de vista històric, I les noves tecnologies que se estan desenvolupant a nivell tant d’investigació bàsica com aplicada. José Ramón Galán Llicenciat en Química per la Universitat de València i l’Imperial College (Londres) i doctor per la Universitat de València. Investigador postdoctoral a la Texas A&M University (College Station). Ha treballat a ICMOL (U. de Valencia)i a l’ICIQ, on actualment dirigeix un grup de recerca centrat en futures aplicacions de química de coordinació per a les energies renovables i les ciències dels materials. Professor de recerca ICREA. Ha rebut diversos premis, inclòs el premi internacional Olivier Kahn i una beca ERC Starting.\nFísica estadística, teoria de la informació i fenòmens socials Habitualment, pensem en la física com la ciència que estudia objectes inanimats com els àtoms o els planetes. Però les eines matemàtiques de la física ens permeten anar molt més enllà. En aquesta xerrada parlarem de la ciència que hi ha a la interfície de la física estadística i la teoria de la informació, i de com ens pot ajudar a desenvolupar models per entendre el comportament humà i certs fenòmens socials. Roger Guimerà Manrique Físic i Professor ICREA de Ciències Experimentals i Matemàtiques a la URV. En la seva recerca fa servir la física estadística per estudiar sistemes complexos com ara sistemes socials o biològics, i per desenvolupar noves tecnologies d’intel·ligència artificial.\n29 juliol. Nanotecnologia i física quàntica En aquesta sessió es presentarà l’escala nanomètrica i els canvis que es produeixen en les propietats dels materials, com color, conductivitat o magnetisme, a aquest nivell. Això obre una món nou de possibilitats que ara mateix només podem entreveure, com la creació de materials a mida, amb propietats determinades, a través de la manipulació dels seus àtoms. Es presentaran algunes aplicacions d’aquesta tecnologia, com les pantalles planes basades en nanotubs de carboni, cosmètics amb nanopartícules per bloquejar els raigs UV, nanopartícules magnètiques en el tractament selectiu del càncer o per l’emmagatzematge de dades, etc. Es farà un brainstorming per “somiar nous projectes” i un debat final. Francesc Diaz Catedràtic titular de Física Aplicada i vicerector de recerca de la URV. La seva experiència investigadora es dedica al camp de la fotònica i dels materials òptics. En aquest tema, ha publicat prop de 500 treballs, 5 llibres, 6 patents registrades i transferides i més de 80 capítols de llibres. Va formar part de més de 80 projectes d’R + D + i finançats per institucions públiques 8 d’elles finançades per la UE. Va ser distingit per les institucions espanyoles amb el premi ICREA Academia (2010), el premi excel·lent docència URV (2010), el premi distingit professor URV (2006) i el premi Vicens Vives (2004).


SISTEMA ESPANYOL DE VERIFICACIÓ DE MEDICAMENTS - SEVeM\nEl 9 de febrer entrà en vigor la normativa europea que obliga els agents del sector farmacèutic a verificar i autenticar els medicaments fabricats, distribuïts i dispensats a Espanya\nAmb aquest sistema es reforça la seguretat dels pacients garantint que el medicament dispensat és el mateix que ha sortit de fàbrica i que no ha estat manipulat.\nPalma, 8 de febrer de 2019.- El dia 9 de febrer arrencà oficialment el Sistema Espanyol de verificació de Medicaments (SEVeM). Es tracta d'un sistema aprovat per normativa europea, d'aplicació a tots els agents de la cadena de valor del medicament (fabricants, distribuïdors i farmacèutics) i que té per objectiu prevenir l'entrada de medicaments falsificats en la cadena de subministrament legal.\nAquest sistema consisteix en la incorporació en l'envàs dels medicaments de dos dispositius de seguretat: un identificador únic o codi bidimensional Datamatrix que identifica individualment l'envàs i un dispositiu contra manipulacions en l'embalatge exterior, que pot ser un segell o un precinte que permet verificar visualment si l'envàs del medicament ha estat manipulat o no.\nAquests dispositius de seguretat presents en l'envàs dels medicaments seran verificats i autenticats a l'oficina de farmàcia per part del professional farmacèutic en el moment de la dispensació. Per a això, el farmacèutic escanejarà el codi de cada envàs i es connectarà al repositori nacional, que estarà sincronitzat amb la plataforma europea, per confirmar que el producte que arriba al pacient és el mateix que va sortir de la planta de producció farmacèutica.\nPer a Antoni Real, president del Col·legi Oficial de Farmacèutics de les Illes Balears es tracta d'una nova contribució de les oficines de farmàcia, que tornen a donar mostres de la seva capacitat tecnològica i del seu compromís amb la seguretat dels pacients. "El nostre model de farmàcia és un referent a nivell internacional. Amb el desenvolupament d'aquest sistema donam resposta en temps i forma a la normativa europea i als ciutadans ", assenyala el president del Col·legi Oficial de Farmacèutics de Balears. "La falsificació de medicaments al canal legal no suposa un problema real a Espanya gràcies a l'actual model de Farmàcia; però suposa una amenaça global, que no entén de fronteres i que requereix d'una lluita conjunta. Per als farmacèutics, la seguretat dels pacients és la nostra prioritat ", afegeix Antoni Real.\nAixí mateix, Antoni Real ha agraït tota la feina feta de manera conjunta, i a tots els nivells, per dur a terme i implantar aquest complex projecte tecnològic en totes les farmàcies de la comunitat balear. Referent a això, des del Col·legi Oficial de Farmacèutics de les Illes Balears s'han realitzat proves de connexió al Sistema Espanyol de verificació de Medicaments (SEVeM), a través de Nodofarma Verificació perquè totes les farmàcies estiguin preparades i el sistema funcioni a la perfecció a partir del 9 de febrer.\n"Les farmàcies de les Illes Balears estan realitzant un gran treball per garantir la seguretat dels pacients i a més, perquè en tot aquest procés tecnològic de verificació de medicaments, el pacient no es vegi afectat, ni repercuteixi en la qualitat del servei farmacèutic que prestam les farmàcies. Els pacients només notaran que hi ha un codi nou en els envasos, de la resta ens encarreguem els farmacèutics ", afirma el president del Col·legi Oficial de Farmacèutics de les Illes Balears.\nTota la informació sobre el funcionament del sistema de verificació de medicaments en oficina de farmàcia es troba accessible a través del web del Consell General de Col·legis Oficials de Farmacèutics, www.portalfarma.com\nTambé hi ha un vídeo explicatiu sobre la verificació de medicaments en farmàcia comunitària publicat al canal YouTube del Consell General de Farmacèutics.\nEl Sistema Espanyol de verificació de Medicaments (SEVeM) es va constituir el 21 de juliol de 2016, com a societat limitada sense ànim de lucre, a fi de posar en marxa i gestionar el Sistema Espanyol de verificació de Medicaments segons el que estableix la Directiva antifalsificació. Formen la societat Farmaindustria, l'Associació Espanyola de Medicaments Genèrics (AESEG), la Federació de Distribuïdors Farmacèutics (FEDIFAR) i el Consell General de Col·legis Oficials de Farmacèutics.


L'avançament electoral enterra el consell audiovisual espanyol\nJáuregui reconeix que no es podrà dur a terme aquesta legislatura\nEl ministre de la Presidència, Ramón Jáuregui, ha reconegut que un dels seus projectes insígnia, el consell audiovisual espanyol, no arribarà a bon port per culpa de les eleccions anticipades.\nÀLEX GUTIÉRREZ M. Barcelona. 06/08/2011 00:00\n260x366 Ramón Jáuregui va dir que l'estiu era la data màxima per al CEMA. Les eleccions anticipades han frustrat la seva pretensió. / JUANJO MARTÍN / EFE Ramón Jáuregui va dir que l'estiu era la data màxima per al CEMA. Les eleccions anticipades han frustrat la seva pretensió. / JUANJO MARTÍN / EFE\nEspanya va pel camí de perpetuar la seva condició d'únic estat de la UE sense consell audiovisual. El ministre de la Presidència, Ramón Jáuregui, reconeixia ahir en una entrevista a Europa Press que l'avançament electoral impossibilitava la constitució del Consell Estatal de Mitjans Audiovisuals (CEMA) aquesta legislatura. La llei de transparència informativa i accés dels ciutadans a la informació també s'haurà d'esperar.\nEl ministre lamentava la frenada en sec del projecte: "Els drets dels ciutadans estan per sobre dels de les televisions. Crec que els menors, els discapacitats, les persones ofeses en el seu honor o els atacs a la intimitat de les persones, haurien de millorar a les televisions privades a través d'un organisme d'intervenció amb capacitat sancionadora". El CEMA seria l'equivalent a Espanya del CAC català, que vetlla per l'adequació dels continguts televisius.\nLes privades, en contra\nNo es tracta només d'un problema de tempos: totes les enquestes electorals donen per feta la victòria del PP el pròxim 20-N, un partit que ha estat molt crític amb el projecte. Si li ha posat bastons a les rodes mentre estava a l'oposició, costa d'imaginar un escenari en què, sent al govern central, no facin el possible per fer-lo tirar enrere. Compten amb el suport de les principals televisions privades, ja que només La Sexta s'ha significat a favor de la creació del CEMA. En una sessió parlamentària celebrada el mes de juny passat, el diputat popular Miguel Ángel Cortes va titllar l'organisme de "censor" i va dir que era "un malbaratament" i va anunciar que el suprimirien si arribaven a la Moncloa.\nEl govern espanyol sí que ha tingut temps d'aprovar la creació del consell, com preveu la llei general de comunicació audiovisual, però no ha pogut nomenar els seus set membres (comptant-hi el president), ja que per fer-ho en primera instància cal una majoria qualificada que el PP no està en disposició de concedir.


Francesc Murgadas / AMIC 04-04-2018 11:28 Lectures 1191\nLa lluita dels consumidors contra la creixent uniformització de l’oferta alimentària té en les festes gastronòmiques un aliat. Potser menys poderós del que caldria, però que manté viva la flama i l’anhel que una alimentació millor és possible.\nPerò insisteixo, el perill segueix vigent. Tomàquets d’hivern, productes orientals, manipulats de solvència relativa, etc.. son cada dia més habituals. I enfront d’això, mercats temporals de producte autòcton, jornades populars de productes de la terra, noves formes d’accedir directament a la producció ecològica de pagesos i ramaders autòctons. L’eterna lluita entre el David autòcton i el Goliat sense altra pàtria que el diner.\nAquests dies s’ha tancat, a la comarca del Garraf, la temporada dels brotons i els espigalls. Dues formes més o menys autòctones d’una mateixa col (la brotonera) que s’han mantingut a través del temps gràcies als esforços de pagesos i pageses compromesos amb el seu entorn i la seva tradició.\nNo deixa de ser curiós que ara que aquests brots (sense flor el brotó i amb els botons florals l’espigall) d’una col, llunyanament emparentada amb els grelos gallecs i consumits a casa nostra des de temps immemorial, comencen a sortir de l’anonimat, es trobin competint als prestatges de la verduleria amb les fulles de col khale provinents del nord d’Europa, les cima di rappa italianes degudament passades per Califòrnia i llençades al mercat mundial, el Gai lon oriental i, fins i tot, els broccolini (creats artificialment hibridant bròquil i col verda xinesa), aquests dos darrers competidors, curiosament, amb una forma que recorda la del espigall.\nL’oportunitat és única. La febre dels superaliments i el detox ha fet girar els ulls dels consumidors cap a verdures de verd enfosquit, textura fibrosa i gust contundent. Però la lluita és desigual. El nostre modest espigall no té al seu darrera una potent empresa agrícola dels EEUU com la que produeix i promociona els broccolini.\nJa em conformaria, però, amb tenir al darrera un orgull nacional com el que acompanya al broccoli italià.


La Garriga de Castelladral - Bodes: Reportatge dia dels Nuvis - Març 2013\nPublicado por masialagarriga en 4:18\nMarina 12 d’abril de 2013 a les 2:09\nPreciós dia, es nota que tot s'ha preparat amb molt carinyo i cura. Afortunats els que es casaràn a la Garriga, un estorn màgic e idilic per a un casament. Si arriba el dia, espero poder celebrar el meu casament allà.\nmasialagarriga 17 d’abril de 2013 a les 5:56\nMOLTES GRÀCIES MARINA PEL TEU COMENTARI!\nT'esperem a la masia... potser un dia per fer-hi el tey casament.


“Adiós, casa”: L’aigat de 1940 a la Vall d’en Bas | Folklife Magazine\nFotografia antiga del pas del riu Fluvià a Sant Esteve d'en Bas. Foto cortesia de Todocolección\n“Adiós, casa”: L’aigat de 1940 a la Vall d’en Bas\nEra, 18 d’octubre, la vigília i la diada de Sant Lluc de l’any 1940. L’aiguat, o com diu la gent de la Vall d’en Bas: “l’aigat”, és recordat pels grans danys humans i materials que va causar a moltes poblacions del nord-est de Catalunya, entre elles els pobles de la Vall d’en Bas.\n“Els veïns que varen venir a casa meu a aixoplugar-se, varen obrir la porta i en sortí un allà a veure l’aiga com marxava amb aquella fressa i alguns van veure que casa seu se’ls hi emportava i ploraven: ‘Ho he perdut tot!’ ” la Magdalena narra com es van viure aquells moments amb tots els veïns que havien anat a refugiar-se a Ca l’Oriol.\nSegons informa el Servei Meteorològic de Catalunya, les precipitacions entre el 17 i 18 d’octubre del 1940 foren tan intenses, que en algun punt del territori se superaren els 1.000 mm. Es desbordà el Fluvià, la riera del Gurn que passa per St. Privat, la riera de Joanetes i la de Falgars causant la destrucció de: 58 ponts, 380 cases, 165 indústries, 149 comerços. A més, unes 175.000 hectàrees de conreu es negaren d’aigua. Finalment, moriren 400 persones. Els aiguats no només afectaren la conca del Fluvià al nord-est de Catalunya, sinó que a més colpiren les conques de la Muga i el Ter, i del Tec, la Tet i l’Aglí a la Catalunya Nord. La magnitud de l’aiguat va ser tant gran que cinquanta any després es va considerar necessari realitzar un congrés a Vernet (Occitània, França) per fer una revisió d’aquesta tragèdia\nMalgrat que els set pobles de la Vall d’en Bas patiren les fortes pluges i el desbordament del riu Fluvià i les seves rieres, Sant Privat d’en Bas és el que va patir més la força de l’aigua. Entre la gent que visqueren aquell aiguat hi havia els germans de Can Pedreguet, en Pau i Miquel Sala.\n“Varen haver de marxar perquè van veure que l’aiga anava pujant, i varen marxar i varen anar amb uns veïns i des d’allà amb la claror del llampec varen veure com la casa se n’anava [...] i varen haver de marxar només amb la roba que portaven, no es varen poder endur ben res, fins i tot l’aigua se’ls va endur la guardiola” explica la dona d’en Pau Sala.\nEn Miquel explicava que el seu primer record era d’aquella mateixa nit i el seu pare que intentava que no entrés aigua a dins de casa tapant la porta amb fems. Ells, com molts d’altres, van anar-se a refugiar a la casa veïna de Ca l’Oriol però abans d’abandonar per sempre casa seva el seu pare pogué salvar les vaques, menys una que estava malalta i no foren a temps de treure-la de l’estable. En Miquel encara recordava com cap a la una de la matinada el seu pare els va dir: “Adiós, casa”. En aquell precís instant l’aigua se’ls havia endut la casa i el bar amb el que arrodonien els números per arribar a final de mes.\nVista general del Molí de la Rosa des de Can Palanca a St. Privat d’en Bas, 1932-36.\nFoto cortesia de Joan Nonell Febrés (1875-1945), Arxiu Fotogràfic Centre Excursionista de Catalunya\nEn Joan Corominas de Can Branques, un altre afectat, mentre l’entrevistàvem revivia aquella nit quan tenia 15 anys.\n“Ens vam despertar perquè hi havia molts llamps i trons i hi havia moltes llevantades i vàrem veure que l’aigua pujava”.\nEll i la seva família, com els germans de Can Pedreguet, varen anar a refugiar-se a Ca l’Oriol on hi vivia la Magdalena Salas de 17 anys, sense saber-ho la Magdalena va donar refugi a qui seria el seu futur company de vida, en Joan.\nAltres famílies els va costar molt més abandonar la casa, en Joan recordava “que era jove, i que la canaia solia anar a veure moltes coses i jo era a baix al pont [durant l’aigat] i hi havia una família que es va resistir molt [a marxar], els hi varen posar una escala i no volien marxar i al cap d’una hora va marxar la casa”.\nEn Josep Maria Ballester recorda com “La mare m’explicava que era impressionant, anava tot d’aiga, tot, les cases, s’emportava les cabanyes... I així les cases que eren a tocar al riu agafaven les coses i marxaven bosc amunt, s’havien de salvar”.\nAbans de la concentració parcel·lària l’any 1969 la Vall d’en Bas era un laberint de rieres i canals, travessats per ponts i passeres, que confluïen al riu Fluvià. Entre les destrosses d’aquella nit, els ponts. Amb l’augment del cabal del riu els ponts es taponaren actuant com a preses i al ensorrar-se els ponts provocaven una riuada amb gran poder destructiu.\n“Hi havia un pont aquí a dalt (a l’alçada del Molí d’en Pau) que va quedar taponat i quan va petar es va emportar tot el que va trobar, aquí es va emportar algunes habitacions però més avall es va emportar cases i tot. Sí, sí el bestiar baixava per aquí el riu, baixaven porcs per sobre l’aigua que se’ls emportava.[...] Va ser molt fort i més avall es va emportar un parell de cases, em sembla, però enteres” explicava en Joan Riera.\nCases vistes de St. Privat des de Can Palanca, 1932-36.\nUna història semblant ens va explicar en Joan Ayats del Molí d’Esquena que l’havia sentit en boca de Lluís Espuña de Can Bassets. En Lluís el dia de l’aiguat estava a Hostalets però recorda que el pont del Molí d’Esquena es va taponar i l’aigua va començar a passar per sobre i a envoltar el molí, la seva mare que vetllava un malalt a dins el molí va ser avisada que si volia tornar a casa havia de marxar aviat perquè si no l’aigua se l’enduria si tornava més tard. Va travessar el pont amb l’aigua que li arribava fins els peus i poc després de creuar-lo va sentir un fort terrabastall, va pensar-se que el molí s’havia ensorrat, però amb la claror dels llampecs va veure que no era així. L’endemà al matí va veure que aquell terrabastall havia sigut el pont que se n’havia anat riu avall.\nL’endemà de l’aiguat, com després de tota tempesta, va tornar la calma. Amb la claror dels primers rajos de sol la gent va poder veure totes les destrosses i com tota la plana des del Mallol fins a Les Preses havia quedat negada formant uns aiguamolls.\nEls germans de Can Pedreguet, en Pau i en Miquel, anaren amb la família a viure al Mallol on treballaren al bar. Els dos germans recorden que l’endemà de l’aiguat tothom pentinà la llera del riu buscant objectes i pertinences que s’havia endut l’aiguat. Expliquen que el seu pare preguntant per aquí i allà va acabar per trobar la vaca que havia deixat enrere la nit anterior donant-la per morta i no només la va trobar sinó que la vaca va treballar una bona colla d’anys més.\nEn Joan Corominas explica que de l’aiguat en va sortir reforçat el sentit de comunitat.\n“Allavorens com tot, és com ara passa un foc en una casa que els veïns l’ajuden, aquí mateix va venir gent a menjar, gent que li donaven acollida... ens coneixíem tots. I és clar va passar tot això de l’aigat i l’endemà vam anar-ho reconstruint però va tardar molt temps a reconstruir-se”.\n“I vàrem anar arreglant, arreglant i ara guaita quina caseria tenim, llamp de casa hi ha. [...] Allavorens, mira, tothom va arreglar el que va poder, s’ho anaren fent ells” explica la Carme de Can Palanca, que tenia 5 anys el dia de l’aiguat.\nDe mica en mica la gent va començar a refer les seves vides: alguns anaren a casa de parents, altres a cases que no hi vivia ningú, altres demanaven als amos de fer de masovers... i de mica en mica tot va anar tornant a la normalitat gràcies en part a la solidaritat dels veïns.\nTant profunda és l’empremta que va deixar l’aigat del 1940 en l’imaginari col·lectiu de la Vall d’en Bas que ha perdurat en la memòria col·lectiva, fins al punt que fa pocs anys en la revista local Verntallat es va publicar un recull dels testimonis que visqueren aquesta tragèdia. L’aigat de 1940 va estroncar moltes vides, com la dels germans de Can Pedreguet que ho perderen tot fins i tot la guardiola però quan va tornar a sortir el sol la gent va treballar per recuperar les seves vides com la vaca de Can Pedreguet, que la donaven per morta i va treballar una bona colla d’anys més.\nFotografia del pont enderrocat del Molí d’en Pau el qual se l'emportà l'aiguat del 1940.\nFoto cortesia d’Arnau Brosa i Planella\nArnau Brosa i Planella és estudiant del grau d’Arqueologia a la Universitat Autònoma de Barcelona. També és membre del Patronat d’Estudis Històrics d’Olot i Comarca i ha col·laborat en diversos projectes que van des de l’estudi de les primeres comunitats pageses fins a època contemporània a la comarca de la Garrotxa i Catalunya.


Lloguer de cotxes a la badia de Hervey | Lloguer de cotxes a la badia de Hervey\nInformació d’ubicació per Hervey Bay\nBrisbane és la ciutat principal de Queensland i és la llar de la reserva de koala més gran del món; cuidant d’uns cent tretze coals fins a la data. Pots contenir-los i jugar amb ells al santuari. El Santuari de Lone Pine Koala, però, no només és exclusiu dels koalas, ja que hi ha molts altres animals exòtics que trobareu aquí: loricetes, serps, wombats, dimonis de Tasmania, cangurs, entre d’altres.\nMoure’s a Brisbane es fa millor amb el vostre propi servei de lloguer de cotxes, especialment si voleu visitar tots els llocs per veure aquí i hi ha molts que no us podeu perdre. Lloguer de cotxes barats a Hervey Bay Downtown són fàcils d’aconseguir, tant si voleu aconseguir-ne una quan arribeu a Brisbane com si teniu un pressupost per avançat, us assegureu de tenir el vostre servei de lloguer de cotxes econòmic per a les vostres vacances a Brisbane.\nAvis, Budget, Hertz, EuropCar, Thrifty i Red Spot es troben entre les companyies de lloguer de cotxes on podeu obtenir un lloguer de cotxes econòmics al centre de Hervey Bay.\nA part del Santuari de Lone Pine Koala, hi ha altres santuaris d’animals que podeu visitar aquí. El parc zoològic d’Alma Park acull alguns animals d’Austràlia i molts altres de tot el món.


El xantatge de Sánchez a ERC - L'anàlisi de Pere Martí\nPressió. Després del pacte exprés, descafeïnat i sense sucre del PSOE i Podem, comença la pressió perquè ERC salvi Espanya de les urpes del feixisme. La maquinària socialista ja ha engegat una campanya adreçada als republicans amb el primari argument que si no faciliten la investidura de Sánchez faran el joc a Vox. Ho diu el PSOE, el partit que, amb la repetició electoral, ha ajudat l’extrema dreta a doblar la representació al congrés espanyol. Si el PSOE hagués pactat amb Podem després de les eleccions de l’abril, l’extrema dreta tindria la meitat de diputats que té ara. Per tant, tornar a enarborar la bandera de la por de Vox per justificar una investidura no té gens de credibilitat. I menys si ho fa Miquel Iceta, que ha compartit pancarta amb la ultradreta en manifestacions a Barcelona.\nMalgrat la pressió, que creixerà, els republicans es mantenen en un no d’entrada, però el vice-president Pere Aragonès s’ha obert al diàleg si Sánchez recupera la declaració de Pedralbes, rubricada el 20 de desembre del 2018 entre el govern espanyol i el català. En aquella breu declaració es reconeixia que a Catalunya hi havia un conflicte polític que requeria obrir un diàleg per articular ‘una resposta democràtica a les demandes de la ciutadania, en el marc de la seguretat jurídica’. El text passava per alt la constitució espanyola i parlava de resposta democràtica, que la part catalana llegia com un referèndum. El text de l’acord de Pedralbes va arribar a tenir set versions i va ser negociat els dies previs pel vice-president Aragonès, la vice-presidenta Carmen Calvo i la qui aleshores era consellera de Presidència, Elsa Artadi, amb la ministra de Política Territorial espanyola d’aquell moment, Meritxell Batet.\nLa taula de diàleg que es va obrir a Pedralbes va morir pocs mesos després, quan el PSOE es va aixecar unilateralment de la taula amb l’excusa que s’havia filtrat el nomenament d’un relator. En realitat, la fotografia de la plaça Colón del PP, Cs i Vox junts, el 10 de febrer de 2019, va fer agafar tremolor de cames a Sánchez i allà es va acabar el diàleg. La declaració de Pedralbes és molt lluny de l’acord PSOE-Podem, que parla de conflicte de convivència i limita el diàleg a la constitució. El Sánchez actual no és el que va signar l’acord de Pedralbes, ni tampoc no és la mateixa la Catalunya postsentència. Demà hi ha el primer contacte entre el PSOE i ERC, però aquella alegria primaveral que tenien els republicans s’ha encomanat del fred de la tardor.\nDesprés d’haver guanyat les eleccions espanyoles a Catalunya però haver perdut dos punts respecte de les de l’abril, ERC no pot facilitar una investidura a Sánchez de franc. I menys si el candidat del PSOE s’ha compromès durant la campanya a introduir el referèndum dins el codi penal com a delicte, ha amenaçat d’intervenir l’escola catalana i ha fet pinya amb el Suprem en la sentència contra els dirigents independentistes; un candidat que ha assegurat que controla la fiscalia per portar Puigdemont a Espanya i que aquesta setmana, després de les eleccions, continua enviant la fiscalia contra el president del parlament, Roger Torrent, per haver permès que s’aprovi una moció de la CUP sobre l’autodeterminació. Mentre demana el suport d’ERC, continua empaitant debats a la cambra catalana. El PSOE de Sánchez ha de canviar molt per rebre l’abstenció o el suport d’Esquerra. ERC té l’aval dels resultats electorals, però també el compromís adoptat durant la campanya de fer valer els seus escons per negociar una amnistia dels presoners polítics i un referèndum pactat. Qualsevol acord que no inclogui la llibertat dels presos i l’exercici de l’autodeterminació no serà efectiu, perquè no resoldrà el conflicte polític vigent.\nCompromís encareix el seu suport a la investidura de Sánchez. Més Compromís no dóna encara per fet el suport al govern de coalició de Pedro Sánchez i Unides Podem i no vol que s’inclogui el partit en cap suma per a la investidura mentre no hi hagi negociació. El diputat Joan Badoví ha reconegut que hi té una disposició favorable però ha advertit que ‘ara mateix’ el PSOE i Podem no poden donar per fet el suport de Compromís. Reclama una negociació real –i no de dues hores, com a la legislatura passada– per fixar les condicions de la coalició. Una d’aquestes condicions és que el govern espanyol es comprometi a presentar en set o vuit mesos una proposta per a la reforma del model de finançament, tal com va avançar en una entrevista a VilaWeb. Més Compromís també exigirà l’augment progressiu del pressupost de l’estat a la partida de dependència, que, segons que ha recordat, la Generalitat sufraga al 88%, per bé que li correspon de pagar-ne només la meitat. També s’hi inclou la petició de compromisos concrets sobre el País Valencià. Baldoví ha destacat que cal invertir per a dignificar el transport de rodalia i per defensar més activament l’agricultura, de manera que es tingui en compte l’impacte dels acords que se subscriguin amb tercers, com ara Mercosur.\nEl comitè d’empresa de Ford demana transparència a la direcció europea. El comitè d’empresa de Ford Almussafes demanarà a la direcció europea ‘garanties de càrrega de treball’ i transparència en els seus plans. El president del comitè, Carlos Faubel, lliurarà l’escrit conjunt a la direcció europea de Ford demà, durant la reunió del comitè d’empresa europeu que es fa a Colònia, a Alemanya. En el document els sindicats reivindiquen l’esforç que han fet els treballadors aquests darrers anys i demanen a la direcció que sigui responsable amb aquesta plantilla i s’hi comprometi garantint nous productes i ocupació. Els sindicats de Ford Almussafes han manifestat aquesta posició unitària arran de la incertesa que es viu a la fàbrica, després de l’anunci de la companyia de traslladar als Estats Units la producció dels motors Ecoboost de 2,0 i 2,3 litres el 2024, que representen el 90% dels motors que es fabriquen a la planta valenciana. L’escrit del comitè d’empresa també demana transparència a Ford sobre els plans de futur per a Almussafes i que els faciliti tota la informació per poder asseure’s a parlar, en lloc d’haver-se d’assabentar de les coses de mica en mica, com en un degoteig.\nBarceló dóna suport a Noguera per a dirigir Més per Mallorca. L’ex-coordinador de Més per Mallorca Biel Barceló creu que l’assemblea general que comença d’aquí a tres dies és imprescindible per a impulsar el projecte després d’uns anys complicats que han culminat amb els pitjors resultats a les passades eleccions espanyoles. Barceló diu que s’han comès errors i que no s’han sabut gestionar les crisis internes. La darrera, la que hi hagué a l’estiu durant les negociacions per formar govern i que va posar en el punt de mira els actuals coordinadors, Bel Busquets i Guillem Balboa. Barceló demana que es deixin de banda les pugnes i es recuperi la imatge de transversalitat que ajunta els diversos corrents. També creu que a Més per Mallorca li falta una cara visible clara i una direcció única. Considera que Antoni Noguera, que ahir va presentar la candidatura per dirigir la formació, aconseguirà de reactivar Més. Tot apunta que serà l’única candidatura. El termini per presentar-ne s’acaba el dia 28 i la votació es farà l’endemà.\nEl govern andorrà porta Stop Violències a la fiscalia per la polèmica a l’ONU. El ministre Eric Jover ha anunciat que el govern havia posat en coneixement de la fiscalia les declaracions de l’entitat feminista Stop Violències davant el Comitè de l’ONU per a l’Eliminació de la Violència envers les Dones, perquè determinés si eren delicte. L’entitat va denunciar els casos d’avortaments amb risc per a les dones, que han de sortir d’Andorra per fer-ho, i els problemes d’accés als anticonceptius. El portaveu de l’executiu ha criticat que es facin afirmacions ‘falses’ per orientar l’opinió pública i ha dit que no era la primera vegada que passava una cosa com aquesta en el col·lectiu que presideix Vanessa M. Cortés. Per això el govern prendrà en consideració la intervenció que han demanat del ministeri públic, per si s’han de prendre accions legals. Jover ha dit que fer declaracions voluntàriament faltant a la veritat implica responsabilitats. Així mateix, ha insistit unes quantes vegades que les conclusions de l’ONU sobre la situació de la dona al Principat no es basen en fets objectivables, per les afirmacions que la presidenta de Stop Violències va fer davant l’organisme internacional a Ginebra.\n350 famílies afectades per la gota freda al Baix Segura reben mobiliari i electrodomèstics dos mesos després de les inundacions, gràcies a una iniciativa de la Creu Roja.\nEl 13 de novembre de 2000 obria al públic el Museu de les Ciències en la Ciutat de les Arts i les Ciències de València, obra de l’arquitecte Calatrava, considerada per sectors universitaris ‘un gran contenidor amb un contingut limitat’.


Els candidats a les eleccions a l'Europa apugen el to en la recta final de campanya en previsió d'una participació alta - L'independent de Gràcia\nDivendres, 18 de desembre de 2020 a les 06:15h\nCandidats, moderadors i assistents, al debat d'aquest dimecres a Can Musons | J.A. Torralba\nLa tensió creixent entre els dos candidats a les eleccions a la presidència del CE Europa, a mesura que s'apropa el diumenge 20 i en previsió d'una participació alta (153 dels 314 socis amb dret de vot han avalat les candidatures), es va manifestar al cara a cara electoral de dimecres. El president sortint, Víctor Martínez, amb el lema Fets per l'Europa, va defensar haver tret el club d'una "ruïna econòmica increïble". David Prats, aspirant a la presidència, amb el lema L’Europa, la il·lusió del futur, va reclamar "més ambició i planificació".\nEls retrets entre candidats van començar en la política esportiva. Martínez va defensar el planter: "el Juvenil és l'atracció de la Divisió d'Honor". Prats li va retreure no tenir un secretari tècnic: "No hi ha cap tipus de planificació, anem sobre la marxa, van improvisant". En l'àrea econòmica, Martínez va rebatre les crítiques de Prats dels ingressos per llogar el camp de l'Àliga i va reiterar que el club va deixar de rebre'n per la pèrdua de la gestió. "Estàs venent fum. Aquesta és la realitat, i no els paperots que portes", li va etzibar. Prats va assegurar (i dijous aportant nova documentació del club mateix) que l'Europa "no està sanejat" i segueix endeutat en el capítol de fons passiu. En el bloc social, els candidats van dissentir en com augmentar el nombre de socis. "La massa social no creix al ritme que ens agradaria, però no disminueix", va admetre Martínez. "Si la supervivència del club han de ser 500 socis, no anem enlloc", va dir Prats. En infraestructures, Prats va criticar l'estat actual del Nou Sardenya. "Ha perdut valor en quatre anys", va afirmar. Martínez va defensar les millores a l'estadi amb "una reparació estructural".\nLes frases del cara a cara\n"Estàs venent fum. Aquesta és la realitat, i no els paperots que portes"\n"La massa social no creix al ritme que ens agradaria, però no disminueix"\n"No hi ha cap tipus de planificació esportiva, anem sobre la marxa, van improvisant"\n"Si la supervivència del club han de ser 500 socis, no anem enlloc"


Manteniment | Ascensors Soler\nAscensors Soler des de 1968 es dedica a feines de manteniment d’ascensors, aquesta experiència li permet oferir els seus clients la màxima efectivitat, rapidesa i seguretat en la gestió de les averies que es poden produir. A més gràcies al sistema de qualitat implantat, Ascensors Soler en millora constant, té com a objectiu assolir “0” averies en els aparells de la seva cartera. Per fer-ho disposa d’un servei gratuït de resposta telefònica permanent tots els dies de l’any.\nTambé estem capacitats per a la reparació i manteniment de qualsevol marca o model d'ascensors existent al mercat, i en la reparació i manteniment de portes automàtiques. A més a l’hora de fer un canvi de conservador ens cuidem de tots els tràmits necessaris.\nAscensors Soler també realitza feines de reparació i manteniment de qualsevol tipus d’automatisme d’accés, i de qualsevol marca o model.\nConsulta els nostres plans de manteniment d'ascensors.


Vint coses que no sabíeu de la coca de Sant Joan\nSurt al carrer el llibre dels 25 anys de les Festes de Sant Josep Oriol\tSurt al carrer el llibre dels 25 anys de les Festes de Sant Josep Oriol\nJa és aquí 'Singulars', el nou llibre de la col·lecció Grups Festius de Barcelona.\tJa és aquí 'Singulars', el nou llibre de la col·lecció Grups Festius de Barcelona.\nLes entitats corals publiquen les recomanacions per a una pràctica coral saludable\tLes entitats corals publiquen les recomanacions per a una pràctica coral saludable\nTorre Jussana en xancletes; formació per a entitats a la fresca\tTorre Jussana en xancletes; formació per a entitats a la fresca\nEls Gegants del Pi celebren els 60 anys de la seva recuperació\tEls Gegants del Pi celebren els 60 anys de la seva recuperació\nS’ajornen les Festes Quinquennals dels Gegants del Pi 2020\tS’ajornen les Festes Quinquennals dels Gegants del Pi 2020\nPUBLICACIONS > CULTURA POPULAR BCN\nLa menja estrella de la nit de Sant Joan té una història llarga i plena d’anècdotes i variacions que paga la pena de saber\nLes coques de fruita, de pinyons, farcides amb crema, massapà, de llardons, etc., acompanyades d’un bon cava o de moscatell, són elements imprescindibles de la nit de Sant Joan. Cada any, els forners i pastissers fan milions de coques, tot i que també hi ha qui s’estima més fer-la a casa. I, com tota menja tradicional, té una història llarga i plena d’anècdotes i variacions que paga la pena de saber.\nQuatre maneres diferents i fàcils de fer la coca de Sant Joan\n1—La coca de Sant Joan s’elabora amb massa de brioix, una base molt freqüent en pastisseria que també s’empra per fer altres dolços, com ara el tortell de Reis.\n2—Sembla que el nom deriva del verb llatí cocere, que vol dir ‘coure’.\n3—Pot ser farcida de moltes coses dolces: les més comunes són la crema i el massapà, però també hi ha qui hi posa nata i productes més creatius.\n4—Tradicionalment, és ornada amb fruita confitada i pinyons, tot i que també és molt popular la que porta llardons.\n5—Entre la fruita confitada, les peces més habituals són les cireres, rodanxes de taronja i trossets fins de meló, que hi donen el toc de color característic.\n6—L’any passat, per Sant Joan, només al Principat es van vendre més d’1.700.000 coques artesanes.\n7—Alguns dels pastissers més atrevits proposen de farcir-les amb crema de formatge i maduixes i sobrassada. I fins i tot, s’ha elaborat gelat de coca de Sant Joan.\n8—Segons el Gremi de Pastisseria de Barcelona i Província, la varietat més venuda any rere any és la de brioix amb fruites i pinyons.\n9—La tradició diu que la coca de Sant Joan ha de tenir una mida canònica, el doble de llarg que no d’ample, i amb angles arrodonits.\n10—Segons el cuiner Ignasi Doménech, la proporció entre l’amplada i la llargada de la coca és igual a la proporció entre el dia i la nit per Sant Joan.\n11—La coca de Sant Joan deriva del tortell amb ous que es menjava antigament: un dolç de forma rodona, que era una reminiscència clara del culte al sol.\n12—De primer, les coques que es consumien en aquesta diada eren pastades a casa i portades als forners perquè les coguessin.\n13—Amb el naixement de les primeres pastisseries, al segle XIX, la recepta es va endolcir amb l’aportació de cireres i més fruites confitades.\n14—La coca moderna es va incorporar a les revetlles l’any 1860 i cap al 1900 ja n’era un element essencial.\n15—A pagès, hi havia la creença que s’havia de consumir a l’exterior perquè menjar-la sota teulat portava desventura.\n16—Abans, era freqüent de menjar-la acompanyada de vi dolç o ranci, però avui aquestes begudes han anat deixant pas al cava.\n17—A l’Alacantí hi ha una menja que duu el mateix nom, però és una mena de coca de verdures amb tonyina.\n18—I a Menorca, la coca de Sant Joan també es pot dir coca bamba. És una coca alta enroscada en forma d’espiral típica de les festes patronals a l’illa.\n19—A més, per aquestes dates, en molts altres indrets de la Mediterrània, mengen més dolços semblants a la coca de Sant Joan.\n20—La mateixa coca també es pot consumir per les revetlles de Sant Pere i Sant Jaume, que abans se celebraven molt.\nCom serà la revetlla de Sant Joan 2020? Tota la informació


Touristforum - Aurores a Finlàndia amb activitats\nAurores a Finlàndia amb activitats\nDimarts i Dijous, del 15/11 al 23/12\nEscapeu-vos 4 dies a l'autèntica Lapònia, un viatge inoblidable, en el qual durant el dia podreu realitzar alguna activitat hivernal, o simplement, relaxar-vos en una autèntica sauna finlandesa. I a la nit, tindreu l'oportunitat de veure Aurores Boreals, gràcies a les 2 excursions que teniu incloses, una de motos de neu, i una altra a raquetes, durant les quals us serviran begudes calentes, mentre espereu l'aparició d'aquest magnífic fenòmen natural.\nDia 1. Arribada a Kittilä\nA l'hora indicada sortida en vol amb destinació Kittilä (Lapònia). Arribada a Kittillä i trasllat fins a l'allotjament. Podeu escollir entre allotjar-vos a l'Hotel Jeris o a l'Hotel Harriniva (trobareu els detalls de cada allotjament a l'apartat "Més informació"). A l'arribada, lliurament de roba tèrmica que podreu utilitzar durant tota l'estada. Sopar i primera nit a Lapònia.\nDia 2. Safari de Motos de Neu en busca de les Aurores Boreals\nDesprés de l'esmorzar, disposeu d'una estona lliure per poder acostar-vos al poble, o gaudir d'alguna de les activitats opcionals que ofereix l'allotjament. El dinar es serveix al restaurant de l'hotel. Al vespre, després del sopar, i de les explicacions de l'expert guia, us endinsareu en moto de neu a la natura més salvatge. A mig viatge, es realitzarà una parada per poder prendre begudes calentes mentre intenteu caçar les Aurores Boreals allunyats de qualsevol contaminació lumínica. Nit al vostre allotjament.\nDia 3. Raquetes de Neu i Foguera\nEsmorzar i dinar al restaurant de l'hotel. Durant el dia, podeu gaudir dels serveis de spa que inclouen el programa, o provar alguna de les activitats opcionals que ofereix l'allotjament. Després del sopar, és temps de calçar-vos unes raquetes de neu i sortir d'excursió cap al bosc. El guia farà una foguera on podreu gaudir de begudes calentes a l'espera de l'aparició de les Aurores Boreals. Nit a l'allotjament seleccionat.\nDia 4. Tornada des de Kittilä\nDesprés de l'esmorzar, temps lliure fins l'hora indicada de trasllat a l'aeroport de Kittilä. Check-in i sortida en vol de tornada al vostre punt d'origen. Arribada i fi del viatge.\nEl preu de "Aurores a Finlàndia amb activitats" inclou\nTrasllats des de l'aeroport de Kittilä a l'allotjament d'anada i tornada\n3 nits d'allotjament en la opció triada en Pensió Completa\nSafari en Moto de Neu a la recerca de les Aurores Boreals\nExcursió Nocturna amb raquetes de neu, incloent begudes calentes junt a la foguera\nAccés il·limitat a Spa a Hotel Jeris, o un ús de Sauna Privada i Jacuzzi a Hotel Harriniva\nEs pot triar entre dos allotjaments:\nL'agradable Hotel Jeris es troba al costat del llac Jerisjärvi, a 15 minuts de la població de Muonio i a 45 minuts de l'aeroport de Kittilä. Les 26 habitacions, decorades d'acord amb la regió, disposen de TV de pantalla plana, bany amb dutxa o banyera i assecador. El restaurant de l'establiment serveix esmorzar, dinar i sopar, i ofereix variades especialitats locals. També hi ha una botiga de records en la qual els clients poden adquirir aliments bàsics, regals i productes tèxtils. Hi ha disponible wifi gratuït a les zones comunes. L'hotel disposa d'un variat programa d'activitats opcionals hivernals. S'ofereix lliure accés a la zona de Spa, incloent dues piscines climatitzades, jacuzzis, o sauna finlandesa.\nL'Hotel Harriniva es troba al Parc Nacional de Pallas-Ylläs, a 5 minuts de la població de Muonio i a 50 minuts de l'aeroport de Kittilä. Les habitacions estan decorades de de fusta moderna a pi, i disposen de TV de pantalla plana, bany amb dutxa i assecador. El restaurant de l'establiment ofereix especialitats tradicionals lapones i serveix esmorzar, dinar i sopar. També hi ha una botiga de records i un taulell d'activitats turístiques. Hi ha disponible wifi gratuït a les zones comunes.L'hotel disposa d'un variat programa d'activitats opcionals hivernals, com motos de neu, raquetes, etc. S'ofereix un accés a l'Aurora Spa, que inclou la reserva per a ús privat de sauna i jacuzzi.\nTots els safaris en moto de neu inclouen assegurança amb una franquícia de 800 eur.


Individualisme espanyol i Catalunya\n"A l’hora de negar-nos els drets nacionals, els espanyols no tenen ni bàndols ni discrepàncies"\nper Santiago Espot 27 d’octubre de 2020 21:23\nNomés cal donar un cop d’ull a la premsa europea per constatar l’estupefacció que generen les lluites polítiques espanyoles a l’hora de combatre la pandèmia. Mentre es disparen les xifres de contagi i de misèria econòmica, els dirigents dels partits rojigualdos es treuen els ulls entre ells i miren d’abatre sense miraments l’adversari. No es tracta de matar al virus, es tracta de matar al partit rival.\nAlguns analistes de més enllà de Perpinyà han intentat interpretar les raons psicològiques d’aquesta situació. Sense capbussar-se massa en els detalls que configuren la mentalitat espanyola, han arribat a la conclusió que aquest espectacle només pot respondre a un exacerbat individualisme. Cadascú a la seva. Fins i tot, els intel·lectuals espanyols de referència l’han considerat tradicionalment una de les pedres angulars a l’hora d’interpretar el capteniment de la seva gent. Ángel Ganivet, afirmava que Espanya es diferenciava d’Europa, entre altres coses, pel seu “individualismo enérgico y sentimental”. També parlava en uns termes similars Ortega y Gasset en la seva famosa España invertebrada quan, tot intentant esbrinar les raons de la seva “desvertebración”, assenyalava “el individualismo congénito” com un dels factors determinants per explicar-ne la decadència.\nPoden tenir gran part de raó Ganivet i Ortega quan situen aquest tret caracterològic com un dels eixos per entendre la història política espanyola. Com tampoc podem ignorar, tal com va teoritzar amb encert Carles M. Espinalt, que els catalans també estem marcats per un accentuat individualisme que sovint ens ha perjudicat en les nostres empreses col.lectives, però també ens ha ajudat a sobreviure com a poble. Però mentre a nosaltres ens resulta gairebé impossible deixar de banda aquest element de la nostra personalitat nacional, els espanyols esdevenen un cos social monolític quan es tracta d’anar contra els interessos de Catalunya. Aleshores, no existeix cap discrepància entre ells. Ben mirat, la relació històrica entre espanyols i catalans ha estat un “a por ellos!” sense respir.\nEl gregarisme espanyol es manifesta només amb Catalunya. A l’hora de negar-nos els drets nacionals no tenen ni bàndols ni discrepàncies. Uns poden cridar més que els altres però, al capdavall, sempre s’acaben entenent entre ells. Amb nosaltres viuen en un Fuenteovejuna permanent: “todos a una!”\nEls dirigents polítics de l’independentisme (i la gran majoria dels aspirants a ser-ho) no han invertit ni un segon a analitzar la trajectòria d’aquells que ens dominen i colonitzen. Generalment, dediquen el seu temps a fer-se les víctimes de la repressió d’un estat que mai els ha retirat la nòmina oficial de conseller o diputat, o bé s’entretenen a promocionar tronats postulats d’esquerra que només sobreviuen amb dificultat en règims tirànics. Tot plegat els fa esdevenir uns impotents per poder doblegar la voluntat espanyola de fer-nos desaparèixer com a nació.\nSense tenir un coneixement precís de la personalitat de l’enemic és impossible guanyar cap batalla i sempre ens dominaran psicològicament, exactament com no han deixat de fer en les darreres dècades. Només uns nous dirigents independentistes coneixedors dels ressorts que mouen la mentalitat del veí, poden encarar amb garanties un procés d’independència. Aquesta és la raó fonamental de la creació de Força Catalunya.