Pomes a la neu: com sucar les vostres fruites preferides per a\nPomes a la neu: com sucar les vostres fruites preferides per a l'hivern?\nJuliol, 2021Cuinar deliciós\nLes pomes són una fruita dietètica estimada tant pels adults com pels nens. Malauradament, a l’hivern és gairebé impossible trobar productes naturals a les prestatgeries que van ser cultivats amb cura pels residents de l’estiu i que no van ser tractats amb pesticides ni altres productes químics. Per tant, entre els russos, les variacions més diverses de collir pomes reals per a l’hivern són tan populars.\nElaborem conserves, melmelades i compotes a partir de la seva polpa. Però la recepta més popular i alhora assequible és el seu remull. Les pomes en escabetx ja es poden utilitzar no només en pura , sinó que també es poden afegir a amanides i altres plats. Les receptes de pomes mullades són nombroses i la seva preparació depèn del vostre gust personal.\nQuè fa que aquest plat sigui especial?\nReceptes de remull\nRecepta per a clàssiques pomes xopades amb mel, groselles i mel\nPomes picades en vinagre amb mostassa\nPomes mullades amb col fresca\nQuè té d'especial aquest plat?\nNo només podeu menjar pomes xopades a l'hivern, sinó que també supliu la deficiència de vitamines i microelements que és tan típica de la temporada. Aquest plat increïble és remarcable, en primer lloc, per la conservació de tots els seus nutrients a la fruita.\nAl mateix temps, el sabor de la fruita no es perd en absolut, al contrari, adquireix un picant i sofisticació sense precedents.\nLa recepta de pomes mullades per a un hivern fred s’ha transmès durant segles, de generació en generació. A Rússia, les dones preferien sucar el producte en barrils de fusta i bosses especials, assaonant-lo amb salmorra amb diverses espècies i espècies exquisides.\nAra no és del tot necessari tenir un celler sencer a casa per fer front a la preparació d’aquest decapatge sense pretensions. A més, els envasos de vidre eren sovint utilitzats per remullar pels avantpassats d'aquesta recepta. Per descomptat, si teniu l'oportunitat de fer un producte en barril, no dubteu a fer-ho.\nPerò si això no és possible, no us desanimeu. Podeu fer front a l’ús d’una ampolla normal. El més important és seguir la tecnologia tradicional i preparar la fruita correctament. Aleshores teniu totes les possibilitats de mantenir el seu gust i les seves qualitats útils fins a la primavera que ve.\nLes receptes de pomes remullades casolanes impliquen tres tipus de collita: simple, àcida i sucre. En primer lloc, heu de triar les varietats de fruites més adequades per a vosaltres. Els fruits destinats al remull han de ser tardans, tardors i plensmolt madur.\nAl mateix temps, amb fruites massa suaus i fècules, és probable que no obtingueu res bo. La varietat més adequada és Antonovka. Les pinyes, el titovka i el pepí també són bons. Les varietats més dures requereixen un tractament i una preparació prèvies; cal envellir-les i portar-les a la densitat desitjada durant diverses setmanes.\nEl més important és trobar un terreny intermedi sense comprar fruites massa dures i massa suaus. No cal dir que només els productes naturals són adequats per a una recepta d’alta qualitat de pomes mullades en barrica? Compreu-los a persones de confiança que tinguin la seva pròpia terra i els agradi la collita. Remullar fruita plena de química és senzillament inútil.\nAssegureu-vos que els fruits que trieu siguin complets i d'alta qualitat. No afegiu mai fruita podrida al recipient. Aquí, com mai abans, la dita serà adequada: una mosca a l’ungüent espatlla un barril de mel . De fet, fins i tot si la podridura és insignificant i pràcticament invisible i el seu focus només es troba en un dels fruits, la resta de fruites aviat se’n infectaran.\nTambé val la pena tenir en compte que, en remullar-se, cal abocar constantment líquid al recipient, ja que al principi l’aigua s’absorbeix ràpidament a la polpa. La superfície de la fruita comença a despullar-se, cosa que significa que es fan malbé.\nCom ja hem dit, hi ha diferents maneres de preparar aquesta delícia primordialment russa. I avui hem recollit per a vosaltres el millor d’ells, aquells que resultaran fins i tot per a aficionats i que sens dubte delectaran a tota la família amb el resultat.\nLes fruites preferides es remullen amb aigua i s’afegeixen diversos ingredients. Entre elles, hi ha espècies i espècies, incloses les exòtiques, alum i mostassa, espígol, mel i farina, menta, alfàbrega i farigola, poma, cirerer i fulles de grosella negra. Algunes mestresses de casa sofisticades aconsegueixen fer deliciosos pis fins i tot amb col!\nRecepta de pomes clàssiques remullades amb mel, groselles i mel\nNecessitareu: pomes, fulles de grosella negra, 150 g de sal de taula, salmorra (300 g de mel per cada 10 litres d’aigua), menta, fulles de cirerer, 100 g de farina de malt o de sègol:\nEsbandiu bé el recipient on preparareu el plat;\nFolreu el fons d’un pot o bóta seca amb una fina capa de fulles de grosella;\nPoseu-hi dues capes de pomes;\nCol·loqueu una capa de fulles de cirerer damunt dels fruits col·locats al recipient;\nA continuació, torneu a col·locar dues capes de fruita al pot;\nCol·loqueu-hi una capa molt fina de menta (fresca!);\nCol·loqueu les dues darreres capes de fruita i esteneu-hi les fulles variades a sobre;\nCobriu tota la piràmide amb un cercle i col·loqueu-hi un pes damunt;\nMentrestant, ocupeu-vos de fer l’escabetx. Per fer-ho, dissoleu-lo en un destil·lador calenttots els ingredients que s’hi destinen (mel, sal, malt o farina de sègol). Assegureu-vos que els ingredients es barregin. Refredar aigua a temperatura ambient i tornar a agitar bé;\nSense treure la càrrega, aboqueu l'escabetx a la fruita;\nAssegureu-vos que el cercle sempre estigui cobert d’aigua, en cas contrari el menjar es farà malbé. Mantingueu el futur plat a temperatures de fins a +18 graus. Les pomes en vinagre estaran llestes per menjar en 4-6 setmanes.\nPomes picants mullades amb mostassa\nNecessitareu: pomes, abocades a partir de 10 litres d'aigua, 100 g de sal de taula, 3 cullerades. mostassa seca:\nBullim una salmorra forta. Per fer-ho, diluïu la sal i la mostassa en aigua, afegiu sucre al gust, poseu-ho al foc i deixeu-ho bullir, sense deixar de remenar;\nA continuació, traieu la salmorra de l’estufa i refredeu-la;\nA la part inferior del recipient de salaó, doblegueu una fina capa de palla o un assortiment de fulles (cirerer, grosella, poma);\nCol·loqueu els fruits fermament els uns contra els altres en capes;\nCobrir amb una premsa;\nAboqueu la salmorra al recipient segons l’esquema indicat a la primera recepta. Cal supervisar la cuina passiva en un mode similar. Les pomes amb mostassa són especialment tendres i delicioses alhora.\nNecessitareu: 3 kg de pomes, 4 kg de col fresca (col blanca), 2-3 pastanagues mitjanes, 3 cullerades. sal, 2 cullerades. sucre:\nEsbandiu les verdures i les fruites. Peleu les pastanagues amb un ganivet i ratlleu-les. Es permet l’addició de pastanagues en escabetx ja preparades, però els principiants s’han d’abstenir d’aquests experiments;\nPiqueu la col finament;\nBarregeu-ho amb pastanagues ratllades, sucre i sal, espremeu fins que surtin sucs;\nPoseu la fruita per capes en un bol com de costum. Assegureu-vos de prémer-los fortament. Col·loqueu la barreja de verdures entre capes;\nPoseu una capa gruixuda de col fresca a la part superior i premeu-la bé;\nAboqueu el suc de verdures sobre les pomes. Si no n’hi ha prou, afegiu salmorra addicional (per a 1 got d’aigua, 1 cullerada de sucre i sal);\nCol·loqueu unes fulles de col fresques a sobre de tots els adobats i col·loqueu un plat. Assegureu-vos de posar-hi opressió. Assegureu-vos d’afegir líquid regularment al plat. Remull les fruites i verdures durant 2 setmanes a temperatura ambient i dues setmanes més en un lloc més fresc.\nLes fruites amb col són delicioses i es poden utilitzar com a amanida preparada per a una festa d'hivern.\nPodeu utilitzar el producte a punt com vulgueu. Vine amb les teves pròpies receptes d’amanides de poma en vinagre, experimenta i improvisa! Incloeu la vostra creativitat a la vostra rutina culinària diària. Bon Appetit!\nPublicació anterior Idees d'aniversari de noia: celebrar els 30 anys\nPropera publicació Depurador per ultrasons: una eina per a la bellesa i la salut de la pell\nUna faldilla clàssica és un element indispensable al vestuari femení\nLa moda és efímera. Alguns estils són substituïts per d’altres, teixits brillants en tons apagats i tons pastel, només la faldilla clàssica es m...\nCom fer sopa de puré de carbassa: les millors receptes\nPodeu cuinar molts plats interessants a partir de carbassa, però podeu posar amb seguretat la sopa de carbassa al lloc d’honor. S'escalfa a l'hi...\nAprendre a representar-nos correctament davant l’empresari\nQuè tan enganyós sona la paraula co-conversa . Com si dos agents iguals del mercat laboral estiguessin mantenint una bona conversa en igualtat ...\nHalf-dance: l’esplendor de l’estriptís amb elements d’acrobàcia professional\nLes senyoretes massa conservadores pensen que el ball de bastons és quelcom retorçat, brut i vulgar. I fins fa poc, fins que la mitja dansa va c...\nEl regal perfecte per a qualsevol ocasió: aprendre a fer deliciosos cupcakesCuinar deliciós\nDe vacances amb cotxe!Casa acollidora\nMida biparietal del cap fetal per setmanaSóc mare!\nI si les sabates són grans? Com reduir les sabates per mida?Moda\nSoroll al conducte auditiu: normal o patològic?Salut de les dones\nDescàrrega groga durant l'embaràsSóc mare!\nMàscara estovadora de plàtansalut i bellesa\nRevelant els secrets del caviar artificialCuinar deliciós\nCom donar una píndola a un gos per malaltia i altres problemes?Animals de companyia\nTalls abdominals i embaràsSóc mare!\nQuè fer quan els cabells s’electrificen?salut i bellesa\nQuè indica el creixement de les genives?salut i bellesa\nCom fer front a diferents tipus de callositatsSalut de les dones\nDelicioses mandonguilles picades sucoses: cuineu-les en una paellaCuinar deliciós\nDeliciosos i saludables xips de bricolatgeCuinar deliciós


Dia del soldat català: el millor homenatge,LA VICTÒRIA! - Indymedia Barcelona\nDia del soldat català: el millor homenatge,LA VICTÒRIA!\nCorreu-e: ajvilanova ARROBA vilanova.vil (no verificat!)\t 26 gen 2005\nEn motiu de del 26 aniversari de la mort en combat d'en Martí Marcó,ens hem volgut sumar a les mobilitzacions,actes,accions,per conmemorar,per retre homenatge als nostres patriotes que deixaren la seva pell per lluitar per la llibertat del nostre poble.\nS'ha penjat una pancarta en homenatge als morts en combat.on volem recuperar aquesta diada que amb el temps s'ha anat perdent,per falta de compromÃs i cinsciÃ¨ncia.\nAra i per sempre mÃ©s la lluita Ã©s l'Ãºnic camÃ!\nVISCA LA LLUITA ARMADA DELS POBLES OPRIMITS!\nINDEPENDÃ�NCIA I SOCIALISME PAÃ?SOS CATALANS!\nFELIX GOÃ�I,joan carles monteagudo,guillem agullÃ³,MartÃnez de Foix,guillem AgullÃ³,gustao muÃ±oz,quim sanchez,martÃ marcÃ³... iper totes les qui donareu en el seu dia la vostra vida per la nostra llibertat del poble catalÃ ..sempre us portarem al nostre cor!\nARA I PER SEMPRE MÃ�S... EL MILLOR HOMENATGE DELSN OSTRES PATRIOTES,LA VICTÃ�RIA!\nRe: Dia del soldat català: el millor homenatge,LA VICTÒRIA!\nper cigro\t 26 gen 2005\nVosaltres ho heu dit, le millor homenatge LA VICTORIA!\nper Antibèlic\t 26 gen 2005\nA Catalunya no volem soldats, ni exèrcits. Mai faré un homenatge a un soldat. Foteu-vos les pistoles i les banderes pel cul, uns i altres.\nper UT\t 26 gen 2005\nEsteu una mica pillats...\nUn poble armat no es un poble respectat, i aixo s'evidencia cada dia. Com a minim a occident, no es així, i intentar utilitzar el mateix llenguatge aquí que a altres parts del mon, no es mes que trivialitzar els conflictes. La patria no es lo mateix a Catalunya que al poble mapuche, per exemple.\nHo sento i disculpeu, pero de vegades s'intenta donar la mateixa importancia a la lluita d'un poble oprimit (oprimit, en el sentit de no vida, de resistencia, de matar per a que no et matin) amb la lluita política (no es lo mateix) d'un poble occidental. Les dos legítimes, clar que si, pero ho sento, crec que diferents.\nMasses samarretes del Che i masses frases de fa 100 anys.\nEndevants, pero, si creieu que aquest es el camí i aquests son el métodes.\nDisculpeu si ofenc. Bueno, no, si ofenc, donc mira, me és igual.\nper nui\t 26 gen 2005\nPERÒ VOSALTRES QUE US PENSEU QUE EL CHE DISPARAVA\nBALES DE FOGUEIG?\n26-G RECORD pels lluitadors!\nper Sants vila roja\t 26 gen 2005\nAquesta "diada" no s'ha perdut tota sola...\nAixò ho va inventar el sector catalunya lliure a Barcelona, i fins i tot el sector pol´´iticament correcte de Terra Lliure ho va criticar. Ells no volien un homenatge a soldat, que era tamnt important, nio és ni menys, que un regidor, un mili¡trant de l'organització de joves... ni més ni menys...\nLa independència i el socialisme passen per anar abandonant el militarisme i el personalisme.\nper Llibert\t 26 gen 2005\nTotalment d'acord amb l'última aportació. Amb aquest discurs no anem enlloc, una cosa és recordar a un company (i realço lo de company) que va caure en la lluita, i l'altre aprofitar-se d'aquesta desgràcia-infortuni per fer-ne un màrtir i patriota. Jo no crec que tots els militants de Terra Lliure es sentissin còmodes amb la paraula patriota, i és més encara crec menys que volguessin ser considerats soldats d'un exèrcit. No en va recordem que eren-són revolucionaris, i que per tant tenen una ideologia contraposada al discurs militarista patriotero de l'Estat!\nApa salut i solidaritat amb els que han caigut en combat.\nper petard\t 26 gen 2005\nneu a matar mosquits. no volem soldats ni armes\nper UTA\t 26 gen 2005\nUT, si hem d'esperar a estar com la pitjor nació oprimida, o si hem d'esperar a ser el poble treballador més explotat per revoltar-nos, potser llavors no tindrem eines i gent per fer front a l'enemic.\nper lluita popular\t 26 gen 2005\nDiades com la dâ��avui prenen un gran simbolisme histÃ²ric. I encara prenen una dimensiÃ³ mÃ©s gran quan aquest Ã©s un homenatge fet a tot un poble, un homenatge que fem a aquells qui han lluitat contra lâ��ocupaciÃ³ espanyola i francesa, perÃ² tambÃ©, i aquesta nâ��Ã©s la gran forÃ§a, un homenatge que fem als lluitadors dâ��avui i a aquells qui el dia de demÃ seguiran el relleu en la lluita.\nNo ens hem trobat nomÃ©s per recordar la victÃ²ria de lâ��exÃ¨rcit catalÃ (dâ��aquell 26 de gener de 1641) o lâ��assassinat de MartÃ MarcÃ³ (1979), sinÃ³ que avui ens hem trobat per recordar que a dia dâ��avui som molts els qui volem que els drets de Catalunya siguin respectats. Per tant doncs, Ã©s un homenatge a la capacitat de lluita i resistÃ¨ncia del nostre poble. AixÃ² Ã©s el que fa els homenatges com els dâ��avui especialment necessaris.\nAquest Ã©s el sincer homenatge que des del PSAN volem fer a tots aquells qui al llarg de la histÃ²ria sâ��han compromÃ¨s amb la defensa per la llibertat del nostre paÃs; a tots aquells als qui les seves gestes no han estat recollides pels llibres dâ��histÃ²ria; a tots aquells qui des de lâ��anonimat han esdevingut soldats de Catalunya.\nSegurament cadascÃº ha decidit pujar a aquÃ, el Matagalls, un dels punts mÃ©s emblemÃ tics de Catalunya, per diferents motius, perÃ² per sobre de tot, hem pujat aquÃ fermament convenÃ§uts que la lluita per la llibertat de Catalunya sâ��ho mereix.\nSabem del cert que de la nostra capacitat dâ��acciÃ³ i de resposta, en depÃ¨n el nostre futur. AixÃ² tambÃ© ho saben els nostres enemics, i Ã©s per aixÃ² que des del primer dia en quÃ¨ espanyols i francesos posaren els peus en aquesta terra per ocupar-la, sÃ³n constants els seguiments, la repressiÃ³, la tortura i els assassinats. Aquestes sÃ³n les conseqÃ¼Ã¨ncies dâ��altres decisions que els espanyols i francesos prengueren ja fa segles i que a dia dâ��avui segueixen mantenint: aniquilar la nostra llengua i la nostra cultura, Ã©s a dir, acabar amb el desig de llibertat del poble catalÃ i amb lâ��independentisme organitzat.\nAquests segueixen essent anys molt durs, plens de dolor, frustraciÃ³, rÃ bia, seguiments, prohibicions, humiliacions, identificacions, tortura i presÃ³, perÃ² tambÃ© sÃ³n anys dâ��ilÂ·lusiÃ³, de dedicaciÃ³ i de lluita, sÃ³n anys de militÃ ncia i compromÃs amb lâ��independentisme.\nLa naciÃ³ catalana ha estat i segueix essent un referent dâ��integraciÃ³ i resistÃ¨ncia, per molts altres pobles ocupats dâ��arreu. Per aixÃ² cal recordar als nostres patriotes, a la nostra gent que sâ��estima aquesta terra per sobre de tot; i entendre que val la pena seguir lluitant, ja que si en mÃ©s de tres segles ni els espanyols ni els francesos han aconseguit el que buscaven, tampoc ho podran aconseguir ara.\nSembla, perÃ², que els espanyols i els francesos encara no han entÃ¨s el que els ve a dir la histÃ²ria; ja els ho diem nosaltres: que amb nosaltres no podran! Que no podran fer res contra les Ã nsies de llibertat dels lluitadors catalans!\nCal recordar el compromÃs independentista de MartÃ MarcÃ³, el qual fou assassinat en acciÃ³ de combat. I Ã©s precisament per aixÃ², per la ferma voluntat de combat i el ferm desig de llibertat, que fou assassinat pels aparells de lâ��estat. Lâ��assassinat de MarcÃ³ va suposar un exemple mÃ©s i alhora una greu provocaciÃ³ per part del govern espanyol, per dir-nos que encara ens vigilen, i que poden fer el que vulguin amb total impunitat.\nAquest Ã©s el llegat que ens han deixat els espanyols i francesos; un llegat de repressiÃ³ i mort. PerÃ², com he dit abans, tota acciÃ³ repressiva comporta una acciÃ³ de resposta, i Catalunya no nâ��Ã©s pas lâ��excepciÃ³. Aquesta resposta Ã©s la lluita independentista.\nCal saber sortir al carrer amb fermesa, sabent que som part dâ��un poble que no estÃ disposat a deixar-se trepitjar, un poble que planta cara als ocupants i als explotadors. Un poble que segueix dempeus!\nI Ã©s per aixÃ² que ens segueixen reprimint i silenciant amb total impunitat i amb el mateix objectiu de sempre, que no Ã©s sinÃ³ derrotar el sector mÃ©s dinÃ mic i combatiu dâ��aquest paÃs, i fer-nos empassar les propostes dels â��estatutetsâ�? regionals, per anar donant voltes sobre el mateix, enlloc de fer via cap a la independÃ¨ncia.\nAmb aquesta decisiÃ³, els representants dels ocupants i aquells qui hi pacten, demostren que les seves Ãºniques propostes sÃ³n augmentar la pressiÃ³ i el sofriment dels militants independentistes.\nPerÃ² no voldria acabar el parlament sense recordar la qualitat humana i, per sobre de tot, lâ��aposta personal i polÃtica de tots aquells militants exemplars que han lluitat perquÃ¨ els catalans puguem ser un poble digne i lliure.\nHem de recordar una vegada mÃ©s aquesta gent compromesa amb la terra, aquests soldats sense uniforme de Catalunya, aquests militants anÃ²nims que encertaren plenament en el seu camÃ cap a la independÃ¨ncia i el socialisme. Alguns els volien donar lliÃ§ons de moral, i els deien que estaven fora de la realitat, i que calia buscar com fos lâ��encaix de Catalunya a Espanya, emparant-se en la ConstituciÃ³ espanyola i els estatuts dâ��autonomia. La seva resposta fou el NO rotund i rebel. La histÃ²ria els ha donat la raÃ³. Els militants independentistes dâ��avui tambÃ© demanem un altre no, el NO a la ConstituciÃ³ europea. Un tractat que ens engrillona com a treballadors i com a poble. El temps tambÃ© ens donarÃ la raÃ³.\nCal seguir lluitant contra les fronteres imposades per Espanya i FranÃ§a; cal seguir lluitant per una llibertat completa, sense traves ni condicions per part dels ocupants. Cal fer un pas endavant.\nPer aixÃ², des del PSAN, des de lâ��independentisme organitzat, hem de seguir aportant a Catalunya militants que sapiguem aprofitar totes les formes de lluita per fer-la lliure.\nEL MILLOR HOMENATGE, LA VICTÃ�RIA!\nFORA LES FORCES Dâ��OCUPACIÃ�!\nper Va!\t 26 gen 2005\nEl millor homenatge és treballar cada dia.\nDeixeu-vos de tonteries de soldats i de victòries i a treballar. No caiguem en l'autosatisfació.\nEstà molt bé recordar aquestes dates (Martí, Montjuic i tots els altres dies), però sense distorsionar la història en profit de gent que utilitza mites per acontentar la canalla.\nLluitadors, no soldats.\nConquestes polítiques i socials, i menys "victòria".\nLes victòries es van guanyant el dia a dia.\nper Ecs\t 27 gen 2005\nEstoy de acuerdo con UT, y eso de soldado y patria es vomitivo, recuerda bastante al patrioterio primitivo de Bono o Bush. Autodeterminación, vale ,si el pueblo lo quiere,pero no mierdas fascistas de muros, fronteras, soldados y banderas\nhay otras victorias mucho más necesarias\nper Bèlik?¿\t 27 gen 2005\nEl millor homenatje... LA VIKTORIA!!!\nper Guillem\t 27 gen 2005\nNo confonem soldat amb guerriller o patriota, no són el mateix!! Un soldat pertany a un exèrcit regular, que a la vegada depén d'un estat; aquest estat paga al soldat per lluitar, per tant som davant un mercenari. Cap dels noms de la notícia mare corresponen a marcenaris, sinó a guerrillers o patriotes: gent que lluita clandestinament per les seves idees, ja sigu mitjançant la violència o no. Però ha de quedar clar que no signifiquen el mateix.\nContra tots els exèrcits, estats y militars!! Visca la lluita legítima dels pobles i els seus herois!!\nper fight the power\t 27 gen 2005\ni visca la revolucio catalana!\nper Dali post mortem\t 23 feb 2005\nMe he levantAdoooooo de mi tummmmba al ver que todavia siGu-E FI-Fo el surrealisSSSssmo.\nper Patriota total\t 23 feb 2005\nNois, ho reconec estic malalt d'amor pel meu país, com diu la cançó:\nQuan he clicat la foto de la pancarta i s'ha fet més gran no ho he pogut evitar. M'he hagut de fer una palla. El que més m'ha excitat ha estat la metralleta (uuuuuuuuh! ja hi tornem!!!!)\nper IND\t 23 feb 2005\n"Aquesta "diada" no s'ha perdut tota sola...\nAixò ho va inventar el sector catalunya lliure a Barcelona, i fins i tot el sector pol´´iticament correcte de Terra Lliure ho va criticar. Ells no volien un homenatge a soldat, que era tant important, ni és ni menys, que un regidor, un militant de l'organització de joves... ni més ni menys...\nLa independència i el socialisme passen per anar abandonant el militarisme i el personalisme."\nLa tradiciÃ³ de lluita social i politica aqui ha estat en la seva amplia majoria pacÃfica. A alguns els agradaria que hi hagues violencia als PaÃ¯sos Catalans, com malauradament passa a d'altres llocs, perque aixÃ tindrÃen la possibilitat de llenÃ§ar tota la seva merda.


La Via Júlia reuneix la cultura popular de Nou Barris\nL'APLEC DE LA CULTURA POPULAR DE NOU BARRIS\nLa cultura popular és ben viva a Nou Barris. Ho posa de manifest l’aplec que des de l’any 2014 s’hi celebra cada any coincidint amb Sant Jordi, l’Aplecat. Aquesta trobada anual té lloc demà, dissabte, 28 d’abril, durant tot el dia, a la marquesina de la Via Júlia. Hi haurà ball de gegants, sardanes, havaneres..., entre moltes altres activitats. L’Aplecat es clourà amb un espectacle del Grup de Foc de Nou Barris (21 h).\nA partir de les 10.30 h.\nFESTA POPULAR A LA RENOVADA PLAÇA HILARI SALVADÓ\nNous jocs infantils, nou arbrat... i moltes altres millores han estat incorporades a la plaça d’Hilari Salvadó, al barri de la Barceloneta. Avui, divendres 27 d’abril, a partir de les 17 h, hi tindrà lloc una festa popular per celebrar la renovació d’aquest espai que du el nom de qui va ser l’últim alcalde republicà de la ciutat de Barcelona. Hi haurà xocolatada i música en directe, a càrrec del grup Xamfrà de l’escola Mediterrània.\nINAUGURACIÓ DE LA REMODELACIÓ DE LA PLAÇA HILARI SALVADÓ\nSETMANA DE LA DANSA A GRÀCIA\nDiumenge, 29 d’abril, és el Dia Internacional de la Dansa i per això tenen lloc un munt d’activitats d’aquesta disciplina. A Gràcia hi ha moltes escoles de dansa i coreògrafs que organitzen actes per a tothom, en centres cívics, escoles, teatres, seus d’entitats i places.\nXI SETMANA DE LA DANSA A GRÀCIA\nDel 24 d'abril al 6 de maig\nDiversos espais de Gràcia\nFESTIVAL TU DANZAS\nDes d’avui fins al dia 1 de maig, el casc antic de Barcelona estarà ple d’activitats de dansa. Hi haurà danses contemporànies, tallers, contacontes... i moltes altres propostes amb el ball com a protagonista.\nDel 27 d'abril a l’1 de maig\nDANSA A CIUTAT MERIDIANA\nDemà, 28 d’abril, a les 11.30 h, a la plaça Roja de Ciutat Meridiana, tindrà lloc una mostra de diferents estils de dansa de grups i col·lectius de totes les edats, organitzat pel Centre Cívic Zona Nord.\nDANSA A LA PLAÇA ROJA CIUTAT MERIDIANA\nCLAQUÉ, DANSA CONTEMPORÀNIA... A CIUTAT VELLA\nLa plaça del Poeta Boscà acull un seguit d’activitats de dansa avui, divendres 27 d’abril. A les 11 h hi participen alumnes d’escoles, i a la tarda, a partir de les 18 h, altres grups. Hi haurà claqué, dansa contemporània, body percussion, acrobàcia i acrodansa.\nDANSA A LA PLAÇA POETA BOSCÀ\n27 d'abril, 11 h. i 18 h.\nCULTURA I OCI A LA FIRA D'ABRIL DE CATALUNYA\nEl Parc del Fòrum, a Barcelona i Sant Adrià de Besòs, acollirà un any més la Fira d’Abril de Catalunya, un esdeveniment massiu que enguany arriba a l’edició número 47. A les nombroses casetas culturals i comercials i a les atraccions s’hi han programat un munt d’activitats culturals i d’oci. També hi haurà força espais de restauració.\nDel 27 d'abril al 6 de maig\nDistrictes i més agenda


I al tercer dia… São Paulo ens va agradar\nBrowse: Home » 2013 » setembre » I al tercer dia… São Paulo ens va agradar\nsetembre 6, 2013 · by Mònica i César · in Blog\nDesprés de dos dies de mal temps, moltes hores de cotxe (el trànsit en aquesta ciutat és molt caòtic i sigui hora punta o no, sempre hi ha embussaments) i només gaudir -i molt- de la gastronomia local, ahir vam poder passejar i conèixer el centre de la ciutat. De camí al centre (en cotxe, perquè el metro no arriba als barris residencials), vam passar pel costat de l’estadi del São Paulo.\nMoure’s en cotxe significa haver de pagar pàrquings, i no són precisament econòmics al centre. Per això vam deixar el cotxe en una zona que ja tenia metro, i vam anar fins al Mercadão Municipal en transport públic (1 € per trajecte).\nEl mercat és un edifici antic, de sostres alts i amb grans vitralls de colors. La part més bonica i atractiva són les parades de fruites, on hi vam veure i tastar fruites tropicals ben exòtiques (pitaya, atemoia, carambola…), i d’altres més conegudes com el mango o la papaya, molt més gustoses que les que podem trobar a Barcelona.\nDel mercat vam anar caminant fins a la Praça da Sé, on hi ha la catedral. Una visita molt recomanable, tot i que cal anar amb compte pels seus voltants, ja que no és una zona molt segura, encara que la policia hi és molt present.\nVam estar tota la tarda voltant pel centre: Praça da Republica, Teatro Municipal, Edificio Copan (de l’arquitecte Niemeyer), etc. Un cop se’ns van fer les vuit, vam poder tornar a agafar el cotxe per tornar a casa. São Paulo té tants cotxes, que hi ha restriccions en hora punta (7-10h i 17-20h). Depenent del número amb el que acaba la matrícula, hi ha un dia a la setmana que no pots sortir amb el cotxe en aquestes hores.\nUs deixem una última foto del trànsit de São Paulo, perquè us en feu una idea. Vam trigar gairebé dues hores en tornar a casa.\nVanessa Schimith Carreira setembre 9, 2013 at 3:31 am · Reply →\nFrutas y más frutas… Zombie walking en la Praça da Sé… al final, SP es fea pero guapa!♡\nRAY setembre 9, 2013 at 3:45 pm · Reply →\nCrida l’atenció la quantitat de fruites i el “Estadi”. Petons.\nMònica i César setembre 11, 2013 at 11:20 pm · Reply →\nTu, que t’agrada la fruita, haguessis gaudit molt. Ens en van deixar tastar moltes, de noms i gustos que no coneixíem. L’estadi té capacitat per unes 60.000 persones, però com el nostre Camp Nou, no n’hi ha cap\n← Olá São Paulo


Nou estudiants reben els préstecs UPC Alumni del curs 2014-2015 — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Nou estudiants reben els préstecs UPC Alumni del curs 2014-2015\nLa UPC ha destinat, des del 2011, més de 200.000 euros a finançar sense interessos l’estudiantat amb millor expedient perquè pugui completar la seva formació\nNou estudiants reben els préstecs UPC Alumni del curs 2014-2015\nNou estudiants de la Universitat Politècnica de Catalunya · BarcelonaTech (UPC) han rebut gairebé 92.000 euros en la convocatòria del juliol 2014 dels préstecs UPC Alumni. Es tracta de tres estudiants nous del Centre de Formació Interdisciplinària Superior (CFIS), un altre que ja estudia en aquest centre i altres quatre que estudien a l’Escola Politècnica Superior d'Edificació de Barcelona, l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeries Industrial i Aeronàutica de Terrassa i l’Escola Tècnica Superior d’Enginyers de Camins, Canals i Ports de Barcelona.\nEl programa de préstecs UPC Alumni, promogut per UPC Alumni i el Consell Social de la Universitat Politècnica de Catalunya · BarcelonaTech (UPC) des del 2011, ofereix finançament econòmic sense interessos a l’estudiantat amb bon expedient de la UPC, perquè pugui completar la seva formació. El programa està obert a tot l’estudiantat de la UPC que vulgui cursar una estada internacional, com ara un Erasmus, elaborar un projecte de fi de grau en una universitat estrangera, així com cursar una doble titulació de grau al CFIS.\nEl programa reconeix l’excel·lència acadèmica dels estudiants, de manera que aquells que tinguin bons expedients acadèmics puguin accedir als estudis que els interessa, sense que la manca de mitjans econòmics sigui un impediment. El que fa diferent aquest programa de préstecs d’altres similars és que l’estudiant que l’obté l’haurà de retornar, sense interessos, quan ja s'hagi integrat en el món laboral. L’honor és l’únic aval que es compromet en aquest acord amb la Universitat, que es cancel·larà en retornar els diners al fons UPC Alumni perquè altres estudiants puguin beneficiar-se del programa.\nEn la convocatòria d’aquest any s’han atorgat 91.905 euros repartits entre nou estudiants que ho van sol·licitar. Tres dels beneficiaris de la convocatòria actual es matricularan per primer cop al Centre de Formació Interdisciplinària Superior (CFIS) de la UPC en una doble titulació de manera simultània: dos d’ells estudiaran el grau de Matemàtiques a la Facultat de Matemàtiques i Estadística (FME) i el grau d’Enginyeria Física a l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona (ETSETB), i l’altre estudiarà el grau d’Enginyera de Tecnologies Industrials a l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB) i el grau de Matemàtiques a l’FME. El quart beneficiari del CFIS ja estudia el grau de Matemàtiques i el grau d’Enginyeria Física. Les quantitats atorgades les destinaran a cobrir les despeses d’allotjament, matrícula i transport.\nDels altres cinc estudiants de la UPC que rebran un dels préstecs UPC Alumni, tres són de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeries Industrial i Aeronàutica de Terrassa (ETSEIAT). Dos dels estudiants utilitzaran el préstec per realitzar, a través del programa UNITECH, una estada de formació a la Dublín Trinity College i de pràctiques empresarials, i l’altre estudiant de l’ETSEIAT cursarà el màster Msc in Air Transport Management a la Cranfield University (Regne Unit).\nUn estudiant de l’Escola Politècnica Superior d'Edificació de Barcelona (EPSEB) i l’altre de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyers de Camins, Canals i Ports de Barcelona (ETSECCPB) completen el llistat de beneficiaris dels préstecs UPC Alumni atorgats en aquesta convocatòria. El primer d’ells destinarà l’ajut econòmic al programa Erasmus de mobilitat a més d’estudiar a l’Olulu University of Applied Sciences, a Finlàndia. Pel que fa a l’estudiant de l’ETSECCPB, realitzarà un MBA Hautes Études Commerciales a París.\nRetorn que reverteix en el programa\nEls préstecs UPC Alumni es nodreixen d’un fons creat a partir de donacions de particulars o empreses que volen contribuir, en la mesura que sigui possible, a sufragar els estudis de l’estudiantat. Les persones que contribueixen a aquest fons valoren la formació que han rebut, la qual els ha servit per forjar-se un futur professional notable, per la qual cosa decideixen amb aquesta acció donar l’oportunitat que altres joves puguin seguir les seves passes. D’aquesta manera, fan un retorn personal a la societat.\nDes de l’inici del programa, l’any 2011, s’han concedit un total de 202.305 euros. L’import atorgat a través dels préstecs UPC Alumni es destina a cobrir les despeses de matrícula, allotjament i transport a la UPC o a la universitat estrangera.\nEl finançament es materialitza mitjançant un préstec sense interessos de l’import que l’estudiant o estudianta consideri necessari per cobrir les despeses associades als seus estudis —amb un màxim de 20.000 euros per beneficiari—. Les condicions del préstec permeten començar a retornar l’import percebut a partir de dos anys després que la persona beneficiària s’incorpori al mercat laboral. El retorn d’aquest import permet que altres estudiants es puguin beneficiar dels préstecs i així successivament. D’aquesta manera, els préstecs UPC Alumni faciliten la continuïtat d’estudis a altres estudiants de la Universitat amb un expedient destacat que per manca de recursos no poden completar la seva formació. L’estudiant que rep el préstec es compromet, a més, a contribuir a sostenir el programa amb una aportació, una vegada consolidada la seva vida professional.\nL’estudiant del CFIS Marc Sánchez, que ha cursat el grau en Enginyeria Industrial i el grau en Enginyeria de Telecomunicació a la UPC, ha estat el primer que ha retornat, enguany, el préstec, tot i que està realitzant un màster al Massachusetts Institute of Technology (MIT) dels Estats Units.\nD’altra banda, per Marc Faiges, titulat en Enginyeria de Camins, Canals i Ports a l’Escola Tècnica Superior d'Enginyers de Camins, Canals i Ports de Barcelona de la UPC i un dels primers estudiants que va rebre un d'aquests préstecs, la iniciativa promou “a banda de la part econòmica, la responsabilitat i alhora el compromís, ja que els diners que retornis ajudaran futures generacions d’estudiants a continuar la seva formació”. (Veure entrevista a la secció Som UPC)\nL'11 de juliol finalitza el termini per sol·licitar els préstecs UPC Alumni per al curs 2014-2015


Trobada Europea de Gran Format 2022 :: club aeromodelisme de L'ebre\nPàgina d'inici > Trobada Europea de Gran Format 2022\nTrobada Europea de Gran Format 2022\nA partir del 16 i fins el 23 d'Abril del 2022\nTrobada Grans Velers\nEn aquest cas, es tracta de volar planejadors a gran escala al voltant d'un circuit triangular on els punts no estan marcats per pilons o persones amb bandera, sinó per coordenades GPS programades. Cada model està equipat amb una unitat GPS i transmet la informació a través del canal de retorn de la radiotelemetria d'un model estàndard o un sistema separat. Les dades són recollides per programari especialitzat que s'executa en un PDA o un altre dispositiu i mostra el curs, la posició dels models en el circuit, l'angle, la velocitat de deriva del vent, entre altres dades.\nHi ha dues classes, la classe d'escala 1/3, on el model ha de ser una rèplica a escala 1/3 d'un planador de mida existent, i la classe oberta, que com el seu nom indica, pot ser qualsevol model d'escala fins a un pes màxim de 25 kg.\nL'objectiu és volar tantes voltes al voltant de la ruta com sigui possible en 30 minuts. Els models estan farolejats a l'altura i han de passar a través d'una línia a menys de 500m d'altitud i menys de 120 km per hora, identificat per dades GPS. A partir d'aquest moment el pilot és lliure de volar i trobar tèrmiques per completar tantes voltes com sigui possible. Les tàctiques juguen un paper important en la lectura del cel i decidir quan aturar-se o buscar tèrmiques per tirar endavant és imperatiu\nLa ruta triangular mesura 2,41 km per volta, amb el primer punt d'inflexió a 500 m de la línia de sortida. El segon punt és de 500m a 90 graus de la línia de sortida i el tercer punt 500m en la direcció oposada. El circuit és sempre executat a l'esquerra i els punts s'han de seguir en ordre.\nSi al final del període de 30 minuts, dos o més models tenen el mateix nombre de voltes, es considera que el model amb la velocitat mitjana més alta és el que ha guanyat.


Cullera posarà conserges en els col•legis públics de Primària | Cullera\nUna demanda històrica que, finalment, serà atesa. Cullera comptarà amb conserges en els col•legis públics de Primària a partir del pròxim any. L'ajuntament ha inclòs una partida en els pressupostos de 2019, que demà es porten a ple per part de l'equip de govern, en la qual contempla la implantació d'este servei del qual fins ara mancaven els col•legis.\nDe fet, la comunitat educativa havia posat sobre la taula una vegada i una altra la reivindicació sense que fins hui haguera pogut fructificar. La regidora d'Educació, Sílvia Roca, ha comunicat ja als directors dels centres la decisió. «Enguany tenim ja disponibilitat pressupostària i, per tant, la demanda s'atendrà perquè és de justícia», ha explicat la també primera tinent d'alcalde.\nLa previsió és que s'externalitze la contractació, per les restriccions en esta matèria que patix el consistori com a conseqüència del pla d'ajust, i que a partir de 2019 ja es puga implantar la figura del conserge.\nLes funcions seran diverses. Des d'atendre el manteniment del centre fins a vigilar entrades i eixides entre moltes altres relacionades amb este treball. «Fins ara eren els mateixos professors els qui assumien estes tasques; creiem que el treball d'un docent no és obrir la porta, el professor ha de centrar-se en les seues funcions acadèmiques», ha assenyalat Roca.\nEls centres beneficiats seran el Sant Agustí, el Sant Antoni de la Mar, el Doctor Alemany i l'Escolaica. Es dóna la circumstància que mai havien comptat amb bidell, a diferència del que ocorre amb els centres públics de Secundària i Batxillerat, on el servei és paga per la Conselleria.\n«En el cas dels col•legis de Primària públics la presència de conserge sol ser costejada pels ajuntaments. A Cullera, malgrat que la comunitat educativa sempre ho havia plantejat, cap govern fins ara ho havia inclòs entre les seues prioritats. Nosaltres enteníem des del primer moment que la figura del bidell havia de crear-se i només hem tingut la possibilitat, ho hem fet», declara Roca.\nEn eixe sentit, la primera tinent d'alcalde ha expressat que «confie que tots els grups polítics, almenys aquells que sempre han mostrat una gran sensibilitat cap a l'educació pública, siguen conseqüents i recolzen un pressupost que un any més seguix fent passos a favor de la millora en la qualitat de l'ensenyament a Cullera».


Agriturismo Baita Bavé Pellio Intelvi Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 9 allotjaments a Pellio Intelvi.\nVia Madonnina, Pellio Intelvi, Pellio Intelvi, Itàlia, 22020 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Pellio Intelvi, Agriturismo Baita Bavé és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAgriturismo Baita Bavé també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Pellio Intelvi. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, restaurant, servei de llançadora.\nL'ambient de Agriturismo Baita Bavé es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, cuina americana, nevera, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Solàrium, equitació, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Agriturismo Baita Bavé és una selecció idònia per a la vostra estada a Pellio Intelvi.\nAllotjaments a Pellio Intelvi


Per què els espanyols donen suport l’eutanàsia, però no fan testament vital – Firagran\nPer què els espanyols donen suport l’eutanàsia, però no fan testament vital\nPàgina inicial/Final de Vida/Per què els espanyols donen suport l’eutanàsia, però no fan testament vital\nFiragran2019-05-14T11:23:40+02:00 17 juny, 2019|Categories: Final de Vida|\nNomés 286.000 persones han registrat les seves voluntats mèdiques. Els experts ho atribueixen a manca d’informació, traves o tabús amb la mort\nL’infermer francès Vincent Lambert porta 11 anys tetraplègic i en estat vegetatiu, situació que ell no voldria quan estava conscient, segons argumenta la seva dona, infermera com ell. Però no va signar un testament vital que aclareixi si en aquestes condicions ha de ser mantingut amb vida.\nPer tant, Vincent roman en el centre d’un litigi judicial que enfronta als seus pares, que volen que segueixi vivint, i la seva dona i altres familiars, que desitgen que li sigui retirada l’alimentació i la hidratació perquè mori. El Tribunal de Drets Humans d’Estrasburg acaba de dictaminar que se suspengui l’aportació nutritiu. Els pares han apel·lat. Passi el que passi, ell no ho haurà decidit.\nEl testament vital és aquest full de ruta perquè els metges sàpiguen quan han de parar els seus tractaments. El segell que garanteix morir com es vol morir i un dret regulat a Espanya el 2002 per la Llei d’Autonomia del Pacient. Gairebé dues dècades després no arriben ni a 300.000 les persones que han formalitzat aquest document, un escàs 0,6% de la població. Quines són les raons per no planificar un tram vital al qual tots estem abocats?\nCONFERÈNCIA – COL·LOQUI FIRAGRAN: EL NOU DRET A L’EUTANÀSIA: TRÀMITS, REFLEXIONS I CONSELLS\nEl Japó crea el Ministeri de la Soledat davant l’augment de suïcidis durant el 2020\nUn arbre per a cada record: l’homenatge als difunts de 2020\n“Als meus 90 anys porto confinat, per la meva protecció, quatre mesos i mig” / Mateo Castillo


Redacció Vilanova i la Geltrú 02-12-2019 13:39 Lectures 1616\nEl pintor Joaquim Budesca dona 20 aquarel·les a l'Ajuntament de Vilanova. Ajuntament de Vilanova\nJoaquim Budesca, un dels pintors més reconeguts de Vilanova i la Geltrú, ha fet donació de 20 aquarel·les a l’Ajuntament. La zona noble de l’Ajuntament ha estat l’escenari de la signatura del conveni, durant la qual l’alcaldessa Olga Arnau Sanabra ha volgut destacar “l’honor que significa per a la casa de la vila disposar d’una part del patrimoni dels nostres reconeguts artistes locals”.\nDesprés de la signatura del conveni, Joaquim Budesca, l’alcaldessa, i la regidora de Cultura, Adelaida Moya, han pogut comentar una mostra de les 20 aquarel·les que entraran a formar part del fons artístic de l’Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, que en tindrà cura i vetllarà per a la seva conservació i exhibició.\nLa vinculació de l’artista amb la seva ciutat i comarca sempre ha estat molt estreta, participant en diferents iniciatives i projectes culturals locals. Va rebre la medalla de la ciutat l’any 2016 en reconeixement a la seva trajectòria artística.


Alaquàs celebra la V Fira dels Animals de Sant Antoni - Nou Horta\nAlaquàs celebra la V Fira dels Animals de Sant Antoni\nDilluns, 10 abril 2017 14:47\tEscrit per Redacció Publicat en Alaquàs Vist 224 vegades\nL’acte, organitzat pels Clavaris de Sant Antoni d’Alaquàs, va comptar amb la col·laboració de l’Ajuntament d’Alaquàs i SAFTA i amb la participació de la Federació per a la Protecció i Defensa de l’Animal a la Comunitat Valenciana\nEls Clavaris de Sant Antoni d’Alaquàs van celebrar el passat diumenge la V Fira dels Animals en honor al seu patró, Sant Antoni, benefactor dels animals. L’acte es va celebrar al Parc de la Sequieta i va estar organitzat pels clavaris de Sant Antoni d’Alaquàs amb la col·laboració de l’Ajuntament d’Alaquàs i l’empresa de papereria SAFTA. També van participar la Federació per a la Protecció i Defensa de l’Animal a la Comunitat Valenciana.\nAl llarg de la jornada hi va haver activitats, tallers i exhibicions canines, entre altres. A més, es va inaugurar una exposició de fotografies amb motiu del concurs realitzat als col·legis d’Alaquàs que sota el nom “Mi mascota y yo” ha fet partícip a l’alumnat de la població. A continuació, es va fer l’entrega de guardons als xiquets i xiquetes premiats.\nDesprés, l’escola d’ensinistrament caní “Valcanis” va ser l’encarregada de realitzar una exhibició. Aquesta no va ser l’única perquè durant el matí també va haver-hi una desfilada de gossos sense llar per adoptar sota el lema “Encuentra tu compañero ideal” i concursos amb premis en la categoria al gos més major, al ca amb discapacitat i categoria general. En resum, una jornada on centenars de persones gaudiren acompanyats dels seus amics peluts.\nMés en esta categoria: « El col·legi Mare de Déu de l'Olivar d'Alaquàs celebra la XVIII Marató de Lectura\tAlaquàs promocionarà el seu patrimoni i turisme amb experiències culturals i didàctiques »


El preu del transport públic puja a Barcelona i es manté a Lleida, Tarragona i Girona\nEls ciutadans han pogut pujar abans de l'estrena als nous vehicles\nLa T-10 a Barcelona passarà a costar 10’20 euros\nEl consell d’administració de l’Autoritat del Tranport Metropolità (ATM) ha acordat aquest dijous una actualització dels preus del transport públic d’un 2% de mitjana, que implicarà que la T-10 d’una zona passi de costar 9,95 euros a 10,20.\nLes tres administracions consorciades –Generalitat, Ajuntament de Barcelona i Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB)– han acordat per unanimitat aquesta actualització, que va en línia de l’increment interanual de l’Índex de Preus al Consum (IPC)\nLa T-10, que costava 9,95 per a una zona des de 2015 perquè el 2016 i el 2017 el preu es va congelar, ara costarà 20,10 euros per a dues zones; 27,40 per a tres; 35,25 per a quatre; 40,50 per a cinc, i 43,05 per a sis zones.\nEl bitllet senzill puja cinc cèntims en una zona -fins els 2,20 euros-, i la T-Trimestre en aquesta zona costarà 145,30 euros -puja 3,30 euros-, mentre que la T-Dia augmenta 20 cèntims, fins als 8,60 euros.\nLa T-50/30 d’una zona s’apujarà a 43,50 euros -un euro més-, i tindran increments similars la T-Mes, que costarà 54 euros, i la T-70/30, que costarà 60,90 euros per a la primera zona.\nL’ATM preveu majors ingressos per les tarifes -16 milions-, i ha decidit no incrementar el preu de la T-Jove a les sis zones, també en la versió per a famílies monoparentals i nombroses, i la T-Mes bonificada per a aturats.\nL’augment es produeix després de cinc anys de “contenció de preus” i millores en prestacions de títols socials, amb els quals es realitzen un de cada quatre viatges, amb una política de tarificació social integrada que ha suposat un increment de cost, des dels 9,8 milions de 2011 als 46 milions actuals.\nLleida, Tarragona i Girona no pugen preus\nAquest manteniment de preus s’emmarca en la política de foment d’ús del transport públic i és possible perquè la Generalitat i les administracions consorciades mantenen les seves aportacions al sistema tarifari integrat.\nL’ATM del Camp de Tarragona congela les tarifes dels títols de transport públic per a l’any 2018 i preveu tancar l’any amb una xifra propera als 20,5 milions d’usuaris, que suposa un increment d’un 5,5% respecte del 2016.\nPel que fa a l’evolució dels viatgers, l’ATM preveu tancar aquest 2017 amb una xifra propera als 20,5 milions. Això significa un increment d’un 5,5% respecte de l’any 2016 i, en valors absoluts, suposa guanyar 1 milió d’usuaris.\nD’altra banda, també es mantenen congelades les tarifes per l’any que ve dels trens de Regionals i de les línies interurbanes d’autobús que no formen part del sistema tarifari integrat.\nA Lleida també es congelen els preus i creix un 1,28% el nombre d’usuaris del transport públic a l’ATM de Lleida en termes interanuals i arriba als 8,4 milions\nPel que fa a l’evolució dels viatgers del sistema de transport públic, de gener a octubre de 2017, el sistema de transport públic de l’ATM de Lleida ha assolit la xifra de 6,9 milions de viatgers, el que suposa un augment de l’1,83% respecte del mateix període del 2016. Destaquen els increments en el sistema ferroviari i el servei d’autobusos urbans. Tenint el compte la demanda en termes interanuals, el creixement total és del 1,28%, amb més de 8,4 milions de viatges registrats i, en global, els serveis interurbans guanyen més de 80 mil usuaris.\nA Girona el transport públic tampoc no puja de preu per aquest 2018 per quart any consecutiu.\nPel que fa a l’evolució de la demanda, durant els primers 10 mesos d’aquest 2017, més de 6 milions de persones han usat el sistema de transport públic de l’ATM de Girona, el que suposa un increment d’un 4% (gairebé 280.000 viatgers més) respecte del mateix període de 2016. Aquestes xifres confirmen la consolidació de la recuperació de la demanda iniciada l’any 2013.\npreus transport públic t-10


Haus Dohrmann Osteebad Binz Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSudstrasse 18a, Prora, Osteebad Binz, Alemanya, 18609 - Veure al mapa\nMés informació sobre Haus Dohrmann\nBen posicionat a Ostseebad Binz, Haus Dohrmann és un lloc ideal d'inici d'excursions a Osteebad Binz. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHaus Dohrmann també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Osteebad Binz. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen express check-in/check-out, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, servei de llançadora.\nL'ambient de Haus Dohrmann es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com pesca, parc infantil, esports d'aigua (no motoritzats). Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Haus Dohrmann.\nCal que informeu el Haus Dohrmann de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


PROGRAMA D'AJUTS PER A ACTUACIONS DE REHABILITACIÓ ENERGÈTICA EN HABITATGES\nPROGRAMA D'AJUTS PER A ACTUACIONS DE REHABILITACIÓ ENERGÈTICA EN HABITATGES L’Institut Català d’Energia, ICAEN, obre la convocatòria de subvencions amb un pressupost de 43,8 milions d’euros\nEls interessats que vulguin accedir-hi ha de complir un seguit de condicions perquè les actuacions puguin beneficiar-se d’aquestes ajudes:\n· Millorin l'aïllament tèrmic d'un edifici.\n· Impliquin un augment de l'eficiència energètica o un ús d'energies renovables en les instal·lacions de calefacció, climatització, ventilació i aigua calenta sanitària (o també les que suposin una millora de l'eficiència energètica de les instal·lacions d'il·luminació).\n· L'aplicació de les mesures assoleixi una reducció del consum d'energia final mínim del 10% respecte de la situació de partida.\n· Aconsegueixi que la qualificació energètica de l'edifici millori una lletra en l'escala d'emissions de diòxid de carboni (llevat dels que ja tenen la qualificació energètica A). En cas dels edificis que no disposen de procediment per a la seva qualificació energètica, s'haurà d'assolir un estalvi d'energia final mínim del 20%.\nDes del programa HolaDomus impulsat per l’Ajuntament d’Olot s’informa i s’ajuda gratuïtament als ciutadans en la gestió de tràmits per demanar les subvencions. Es pot contactar amb l’oficina al telèfon 972 27 91 36 o amb una visita a la pàgina web www.holadomus.com. També trobareu tota la informació detallada d’aquestes ajudes al web de l’ICAEN.


La millor manera de saber viure | Filosofía y ética | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nLa millor manera de saber viure\nEscrito el 31 de Mayo de 2017 en catalán con un tamaño de 7,65 KB\nLES CIVILITZACIONS HUMANES\nEl éssers humans són els únics éssers civilitzats, capaços de de construir i han constituit el medi. CRISI- CANVI.\nEls problemes de la supervivència , fa que ens mantenim vius, i ho resolem mitjançant el treball.\nEls problemes de la convivència, ho resolem mitjançant\nUNA DIMENSIÓ SOCIOPOLÍTICA- Organització social, poder polític\nEl problema del sentit (repte):\nMitjançant la dimensió cultural- forma de vida, els coneixements, creences, valors, ideologies. (CULTURA)\nLa pregunta per el sentit consisteix, es senzillament la pregunta que es fa un quan comença adonar-se compte de què la vida se li fa mes difícil cada vegada, fins a no poder-ho soportar,\naleshores aquesta pers comença a formularse si te sentit viure d'una manera o altre, Ara bé abans d'això s'ha de tnir en compte una qüestió essencial (la persona ha de tenir una escletxa dintre seu,\nLa pers ha dexperimentar una certa desgracia o infelicitat\nLES CRISIS són petites discontinuitats en el fil de la vida, alteren la trajectoria vital i segons com es resolguin poden significar un abans i un després (canvi radical).\nRELATIVITZAR ELS ABSOLUTS:\nsignifica a saber valorar el passat, saber apendre de les coses que t'han passat abans de sufrir o haver suportat un accident que t'ha caviat la vida radicalment, i això fa\nque valoris el que tenies i comences a viure d'una altre manera i sobretot de gaudir de cada moment de la teva vida.\nDifere entre ess Nat i essé Hum:\nEs la manca de consciència que hi ha entre aquests dos. Els éssers nat no tenen duplicació i no tenen presa de consciencia. A part d'això aquests neixen, moren,\nes reprodueixen i moren, PERON nosaltres els essé human, també obtenim akests valors i sobretot sentim el poder de viure una vida plena de sentit "llibertat", nosaltres no en tenim prou per créixer,néixer...\nsinó nos esperem alguna cosa mes de la vida volem anar mes enlà.\nLA RESPOSTA A LA PREGUNTA PER EL SENTIT ES TROBA\nAl experimentar una certa desgràcia, crisis, i això créixeràs i maduraras\nhumanament, encara que costi i fagi mal, et sentis malament, no sigui agradable..\nLA DIMENSIÓ TRASCENDENT fa referencia al lloc imaginatiu que tenim els humans al imiaginar coses k desitjem o volem,\ncoses que no tenim al nostre abast, les que van més enllà, les que traspassan els límits. Es aquesta la força que tenim els humans per travessar totes les portes, per superar el que no podem travessar.\nConseqüències DE NO PENDRE LA RESPONSABILITAT SOBRE LA PROPIA EXISTÈNCIA:\nAquestes persones prefereixen sortir, abandonar aquesta manera de pendre consciència de ser-hi, son incapaços de canviar.\nAquests es construeixen un paradís artificial per poder estar-hi. Les pers que no volen o no poden canviar, tenen aquesta fugida, renuncien a viure, i aixo fa que la seva vida vagi donant voltes negativament.\nInterpreta i explica la realitat social. Interpreta i explica la condició humana (ind, social) és a dir, l'origen del home, el neixement i la mort. La societat, el poder, la desigualtat, la justícia, la diferència entre hom i dones.\n- Funció normativa i de letimació: aporten valors, actituds..\n- Careterístiques del DISCURS MÍTIC:\nForma oral i després escrita. El mite és la tradició i la creença en allò sagrat. La paraula sagrat, és un dit dels déus, que prové dels deus. S'accepta com allò real sense qüestionament.\nprojecten sobre el mon agafant una realitat no humana com si ho fos, es com una personificació, es fa sobint amb els Deus.\nQUE EXPLICA EL MITE\nsinó que significa la manera de viure o realitat de viure. Per parlar del mite ens posa com a exemple els salvatges, que diu que per ells és l'exemple que han de seguir, es podria dir que el mite és el seu Déu, és la representació\nmàxima que tenen, aquí han d'obeïr els manaments.\nTambé esmenta que el mite unes certes funcions primordials en poblacions menys desenvolupades (primitives), en què aquests dictàments ajuden per dir-ho així, resol els problemes, agafa totes les teories, reforça la moral.\nEl mite hi és present quan hi ha una raó a la cerimònia o norma social/moral\n-és tot allò que vas més lluny del que coneixem com a psicologia convencional, es adir (fets paranormals...) vinculats la majoria de vegades a creences religioses o supersticions\nHigiene preventiva de les opinions\nalleujar i netejar els pensaments, opiniós, no desitjats d'una persona que intenta consolar-se alleujar-se . Daquests pensaments.\nMentalitat crítica: és el pensament decisiu que aplicat en el context és el pensament que han de fer entendre als joves per crear-lis una actitud espiritual.\nCredulitat: en el context vol fer saber que els joves han de perdre la innocència, ingènuïtat.\nRaonament de justificació: saber discórre , argumentar, el perquè de la raó, o explicaió.\nResistència inconscient a la veritat: afirmacions en què un diu si, no sense saber si són certes o no.\na pseudociencia que es representa com a ciencia pero no fa servir el metode científic\ni la anticiencia que esta en contra de el metode científic\nel virus intelectual he posta que es un com un virus que ataca la cultura digessim\n“de l'estat de salut i d'una cultura”\nCosmogònics, teogònics, antropogònic, escatologic (fi del món) del etern retorn, de culpa i càstig\nDiferències entre pensament mític -Filosofic\n1. Dogmàtic (actitud humana): varietat acceptada per el seu fonament sagrat, legitimada per el seu costum)-.-.-.-(Fonament) Racional, operació intelec en derivar varietats daltres.\n2. Acrític(no confronta didees. Per a la discrepàn. No saccepta la incertesa i el dubte, es rebutja el qüestionament).-.-.-.-.(Justificació) Critic(explicació de lorigen de les afirma critica interna\nCom a progrés del coneixe)\n3. Arbitrarietat, atzar (escenari de deus i forces sobrenaturals).-.-.-.-.-.-(Concepció de la realitat) Cosmos com a ordre necessàri de fenomens Naturalisme. Explicació concepte de necessitat, la causa de\nL'ordre es troba en principis de caracter natural\nil•lusió metapsíquica Quina es la millor manera de viure filosofia Diferencia entre pensament mític i pensament racional ideologies i mites els discursos humans i el saber filosofic xuleta Els discursos humans i el saber filosofic xuleta Saber mític Mite i religió


Puig-reig dedicarà una rotonda del poble a la Corrida i la inaugurarà per la festa del 2018 - Aquí Berguedà\nPuig-reig dedicarà la rotonda que hi ha entre el passeig de la Riera de la Sala i el passeig de la Via a la Corrida, la festa per excel·lència del municipi. L’Ajuntament ha publicat aquest dimarts les bases del concurs que decidirà el disseny que tindrà l’espai. El certamen és obert a tothom, tant a la gent de Puig-reig com a la forana, i les propostes es poden presentar fins el dia 2 de maig. Segons ha explicat a l’AquíBerguedà.cat la regidora de Festes, Alba Santamaria, la idea del consistori és convertir el lloc en un símbol o espai emblemàtic de la festa i inaugurar el nou disseny de la rotonda per la propera Corrida, a principis del 2018.\nEn total, l’Ajuntament destina 12.000 euros a la realització d’aquesta actuació: 2.000, es donaran al guanyador del concurs; i 10.000, serviran per executar el projecte que s’imposi a la resta. Els diners, ha dit Santamaria, ja estaven previstos en el pressupost del 2016. La idea de reformar la rotonda i dedicar-la a la Corrida es va aprovar l’any passat, però aleshores no hi havia temps material per fer les obres i inaugurar el nou disseny durant la propera edició de la festa. Per això, ha explicat la regidora, es va decidir “guardar els diners i executar el projecte al llarg del 2017“.\nEl que sí que estava clar és la rotonda del poble on s’actuaria. De fet, segons ha dit Santamaria, és l’única del municipi que és propietat de l’Ajuntament, i això facilita les coses. La resta són de la Diputació o de carreteres i s’haurien d’haver demanat més permisos, la qual cosa alentiria el procés, ha assegurat la regidora.\nLa idea de dedicar una rotonda a la Corrida ve de principis de legislatura. Segons ha explicat Santamaria, que com a regidora de Festes manté reunions freqüents amb l’associació que organitza la festa, l’equip de govern actual i els organitzadors van coincidir des d’un primer moment que la Corrida és “la gran festa del poble” i “era estrany” que no hi hagués cap símbol en tot el municipi que s’hi referís.\nMesos més tard, el consistori va proposar la rotonda entre el passeig de la Riera de la Sala i el passeig de la Via com a espai per dedicar a la festa i l’associació va veure-ho amb bons ulls. Arribats a aquest acord, Ajuntament i organitzadors van començar a treballar conjuntament en la redacció de les bases del concurs que decidirà el disseny definitiu de la rotonda i que aquesta setmana han vist la llum.\nFOTOS. La rotonda que l’Ajuntament vol dedicar a la Corrida / M. Canturri\najuntament de puig-reigAlba SantamariaLa corrida


La setmana passada vaig parlar de la vida i de la personalitat de sant Bonaventura de Bagnoregio, i aquest mat� vull continuar la seva presentaci�, detenint-me sobre una part de la seva obra liter�ria i de la seva doctrina.\nCom ja vaig dir, un dels diversos m�rits de sant Bonaventura va ser interpretar de manera aut�ntica i fidel la figura de sant Francesc d�Ass�s, al qual va venerar i estudiar amb gran amor. En temps de sant Bonaventura, un corrent de frares menors anomenats espirituals, sostenia en particular que amb sant Francesc s�havia inaugurat una fase totalment nova de la hist�ria, en la qual apareixeria l��evangeli etern� de qu� parla l�Apocalipsi, substituint el Nou Testament. Aquest grup afirmava que l�Esgl�sia ja havia exhaurit el seu paper hist�ric, i una comunitat carism�tica d�homes lliures guiats interiorment per l�Esperit ��s a dir, els franciscans espirituals� passava a ocupar el seu lloc. Les idees d�aquest grup es basaven en els escrits d�un abat cistercenc, Gioacchino da Fiore, que va morir el 1202. En les seves obres afirmava un ritme trinitari de la hist�ria. Considerava l�Antic Testament com l�edat del Pare, seguida del temps del Fill, el temps de l�Esgl�sia. Calia esperar encara la tercera edat, la de l�Esperit Sant. Aix�, tota la hist�ria s�havia d�interpretar com una hist�ria de progr�s: des de la severitat de l�Antic Testament a la relativa llibertat del temps del Fill, a l�Esgl�sia, fins a la plena llibertat dels fills de D�u, en el per�ode de l�Esperit Sant, que seria, per fi, el temps de la pau entre els homes, de la reconciliaci� dels pobles i de les religions. Gioacchino da Fiore havia suscitat l�esperan�a que el comen�ament del nou temps vindria d�un nou monaquisme. Per aix� �s comprensible que un grup de franciscans cregu�s recon�ixer en sant Francesc d�Ass�s l�iniciador del temps nou i en el seu Orde la comunitat del per�ode nou: la comunitat del temps de l�Esperit Sant, que deixava endarrere l�Esgl�sia jer�rquica per a iniciar la nova Esgl�sia de l�Esperit, desvinculada ja de les velles estructures.\nPer conseg�ent, es corria el risc d�una grav�ssima tergiversaci� del missatge de sant Francesc, de la seva humil fidelitat a l�evangeli i a l�Esgl�sia, i aquest equ�voc comportava una visi� err�nia del cristianisme en el seu conjunt.\nSant Bonaventura, que el 1257 es va convertir en ministre general de l�Orde francisc�, es va trobar davant una greu tensi� dins el seu Orde mateix precisament a causa dels qui sostenien l�esmentat corrent dels franciscans espirituals, que es remuntava a Gioacchino da Fiore. Per a respondre a aquest grup i restablir la unitat en l�Orde, sant Bonaventura va estudiar atentament els escrits aut�ntics de Gioacchino da Fiore i els que se li atribu�en, i, tenint en compte la necessitat de presentar fidelment la figura i el missatge del seu estimat sant Francesc, va voler exposar una visi� correcta de la teologia de la hist�ria. Sant Bonaventura va afrontar el problema precisament en la seva �ltima obra, una compilaci� de confer�ncies als monjos de l�Estudi parisenc, que va quedar incompleta i ens ha arribat a trav�s de les transcripcions dels oients, titulada Hexa�meron, �s a dir, una explicaci� al�leg�rica dels sis dies de la creaci�. Els pares de l�Esgl�sia consideraven els sis o set dies del relat sobre la creaci� com a profecia de la hist�ria del m�n, de la humanitat. Els set dies representaven per a ells set per�odes de la hist�ria, m�s tard interpretats tamb� com set mil�lennis. Amb Crist s�entrava en l��ltim, �s a dir, el sis� per�ode de la hist�ria, al qual seguiria despr�s el gran dissabte de D�u. Sant Bonaventura suposa aquesta interpretaci� hist�rica de la narraci� dels dies de la creaci�, per� d�una manera molt lliure i innovadora. Segons ell, dos fen�mens del seu temps fan necess�ria una nova interpretaci� del curs de la hist�ria:\nEl primer �s la figura de sant Francesc, l�home totalment unit a Crist fins a la comuni� dels estigmes, gaireb� un alter Christus, i amb sant Francesc la nova comunitat creada per ell, diferent del monaquisme conegut fins llavors. Aquest fenomen exigia una nova interpretaci�, com a novetat de D�u apareguda en aquell moment.\nEl segon �s la posici� de Gioacchino da Fiore, que anunciava un nou monaquisme; i un per�ode totalment nou de la hist�ria, que anava m�s enll� de la revelaci� del Nou Testament, exigia una resposta.\nCom a ministre general de l�Orde dels franciscans, sant Bonaventura va veure tot seguit que amb la concepci� espiritualista, inspirada en Gioacchino da Fiore, l�Orde no era governable, sin� que anava l�gicament cap a l�anarquia. Segons el seu parer, les conseq��ncies eren dues:\nLa primera: la necessitat pr�ctica d�estructures i d�inserci� en la realitat de l�Esgl�sia jer�rquica, de l�Esgl�sia real, requeria un fonament teol�gic, entre d�altres raons perqu� els altres, els que seguien la concepci� espiritualista, mostraven un aparent fonament teol�gic.\nLa segona: fins i tot tenint en compte el realisme necessari, no calia perdre la novetat de la figura de sant Francesc.\nCom va respondre sant Bonaventura a l�exig�ncia pr�ctica i te�rica? Aqu� nom�s puc fer un resum esquem�tic i incomplet de la seva resposta en alguns punts:\n1. Sant Bonaventura rebutja la idea del ritme trinitari de la hist�ria. D�u �s un en tota la hist�ria i no es divideix en tres divinitats. Per conseg�ent, la hist�ria �s una, encara que �s un cam�, i �segons sant Bonaventura� un cam� de progr�s.\n2. Jesucrist �s l��ltima Paraula de D�u; en ell D�u ho ha dit tot, donant-se i dient-se a ell mateix. D�u no pot dir ni donar m�s que ell mateix. L�Esperit Sant �s Esperit del Pare i del Fill. Crist mateix diu de l�Esperit Sant: �Us far� recordar tot el que jo us he dit� (Jn 14,26), �All� que us anunciar�, ho rep de mi� (Jn 16,15). Aix� doncs, no hi ha un altre evangeli m�s alt, no cal esperar una altra Esgl�sia. Per aix� tamb� l�Orde de sant Francesc ha d�inserir-se en aquesta Esgl�sia, en la seva fe, en el seu ordenament jer�rquic.\n3. Aix� no significa que l�Esgl�sia sigui imm�bil, que estigui ancorada en el passat i no pugui haver-hi novetat en ella. Opera Christi non deficiunt, sed proficiunt, �les obres de Crist no retrocedeixen, ni desapareixen�, sin� que avancen, diu el sant en la carta De tribus qu�stionibus. Aix� formula expl�citament sant Bonaventura la idea del progr�s, i aquesta �s una novetat respecte als pares de l�Esgl�sia i a gran part dels seus contemporanis. Per a sant Bonaventura Crist ja no �s el fi de la hist�ria, com per als pares de l�Esgl�sia, sin� el seu centre; amb Crist la hist�ria no acaba, sin� que comen�a un per�ode nou. Una altra conseq��ncia �s la seg�ent: fins aquest moment dominava la idea que els pares de l�Esgl�sia eren el cim absolut de la teologia, totes les generacions seg�ents nom�s podien ser deixebles seus. Tamb� sant Bonaventura reconeix els pares com a mestres per sempre, per� el fenomen de sant Francesc li d�na la certesa que la riquesa de la paraula de Crist �s inesgotable i que fins i tot en les noves generacions poden apar�ixer llums noves. La unicitat de Crist garanteix aix� mateix la novetat i la renovaci� en tots els per�odes de la hist�ria.\nCertament, l�Orde francisc� �subratlla� pertany a l�Esgl�sia de Jesucrist, a l�Esgl�sia apost�lica i no pot construir-se en un espiritualisme ut�pic. Per�, al mateix temps, �s v�lida la novetat d�aquest Orde respecte al monaquisme cl�ssic, i sant Bonaventura �com vaig dir en la catequesi anterior� va defensar aquesta novetat contra els atacs del clergat secular de Par�s: els franciscans no tenen un monestir fix, poden estar presents arreu per a anunciar l�evangeli. Precisament la ruptura amb l�estabilitat caracter�stica del monaquisme en favor d�una nova flexibilitat va restituir en l�Esgl�sia el dinamisme missioner.\nArribats a aquest punt potser �s �til dir que tamb� avui hi ha visions segons les quals tota la hist�ria de l�Esgl�sia en el segon mil�lenni ha estat una decad�ncia permanent; alguns ja veuen la decad�ncia immediatament despr�s del Nou Testament. En realitat, Opera Christi non deficiunt, sed proficiunt, �les obres de Crist no retrocedeixen, sin� que avancen�. Qu� seria l�Esgl�sia sense la nova espiritualitat dels cistercencs, dels franciscans i dels dominics, sense l�espiritualitat de santa Teresa d��vila i de sant Joan de la Creu, etc�tera? Tamb� avui val aquesta afirmaci�: Opera Christi non deficiunt, sed proficiunt, avancen. Sant Bonaventura ens ensenya el conjunt del discerniment necessari, fins i tot sever, del realisme sobri i de l�obertura als nous carismes que Crist d�na, en l�Esperit Sant, a la seva Esgl�sia. I mentre es repeteix aquesta idea de la decad�ncia, hi ha tamb� una altra idea, aquest �utopisme espiritualista� que es repeteix. De fet, sabem que despr�s del concili Vatic� II alguns estaven conven�uts que tot era nou, que hi havia una altra Esgl�sia, que l�Esgl�sia preconciliar havia acabat i que en sorgiria una altra, totalment �una altra�. Un utopisme an�rquic! I, gr�cies a D�u, els timoners savis de la barca de Pere, el papa Pau VI i el papa Joan Pau II, per una part van defensar la novetat del Concili i, per una altra, al mateix temps, van defensar la unicitat i la continu�tat de l�Esgl�sia, que sempre �s Esgl�sia de pecadors i sempre �s lloc de gr�cia.\n4. En aquest sentit, sant Bonaventura, com a ministre general dels franciscans, va adoptar una l�nia de govern en qu� era clar�ssim que el nou Orde, com a comunitat, no podia viure en la mateixa �altura escatol�gica� de sant Francesc, en el qual ell veu anticipat el m�n futur, sin� que �guiada, al mateix temps, per un sa realisme i per la valentia espiritual� havia d�acostar-se tant com fos possible a la realitzaci� m�xima del Serm� de la muntanya, que per a sant Francesc va ser la regla, si b� tenint en compte els l�mits de l�home, marcat pel pecat original.\nVeiem aix� que per a sant Bonaventura governar no coincidia simplement amb fer coses, sin� que era sobretot pensar i resar. En la base del seu govern sempre trobem la preg�ria i el pensament; totes les seves decisions eren fruit de la reflexi�, del pensament il�luminat de la preg�ria. La seva �ntima relaci� amb Crist va acompanyar sempre la seva feina de ministre general, i per aix� va compondre una s�rie d�escrits teologicom�stics, que expressen l��nima del seu govern i manifesten la intenci� de guiar interiorment l�Orde, �s a dir, de governar no sols mitjan�ant ordres i estructures, sin� guiant i il�luminant les �nimes, orientant cap a Crist.\nD�aquests escrits, que s�n l��nima del seu govern i que mostren tant a la persona com a la comunitat el cam� a rec�rrer, en vull esmentar nom�s un, la seva obra mestra, l�Itinerarium mentis in Deum, que �s un �manual� de contemplaci� m�stica. Aquest llibre va ser concebut en un lloc de profunda espiritualitat: la muntanya de la Verna, on sant Francesc va rebre els estigmes. En la introducci� l�autor il�lustra les circumst�ncies que van donar origen a aquest escrit: �Mentre meditava sobre les possibilitats de l��nima d�ascendir a D�u se�m va presentar, entre d�altres coses, l�esdeveniment admirable que va succeir en aquell lloc al beat Francesc, �s a dir, la visi� del seraf� alat en forma de Crucifix. I meditant sobre aix�, tot seguit em vaig adonar que aquesta visi� m�oferia l��xtasi contemplatiu del mateix pare Francesc i alhora el cam� que porta fins a ell� (Itinerario della mente in Dio, Pr�leg, 2, a Opere di San Bonaventura. Opuscoli Teologici 1, Roma 1993, p. 499).\nLes sis ales del seraf� es converteixen aix� en el s�mbol de sis etapes que porten progressivament a l�home des del coneixement de D�u, mitjan�ant l�observaci� del m�n i de les criatures i mitjan�ant l�exploraci� de l��nima mateixa amb les seves facultats, a la uni� �ntima amb la Trinitat per mitj� de Crist, a imitaci� de sant Francesc d�Ass�s. Caldria deixar que les �ltimes paraules de l�Itinerarium de sant Bonaventura, que responen a la pregunta sobre com es pot aconseguir aquesta comuni� m�stica amb D�u, arribessin fins al fons del nostre cor: �Si ara anheles saber com succeeix aix� [la comuni� m�stica amb D�u], pregunta a la gr�cia, no a la doctrina; al desig, no a l�intel�lecte; al clamor de la preg�ria, no a l�estudi de la lletra; a l�esp�s, no al mestre; a D�u, no a l�home; a la boirina, no a la claredat; no a la llum, sin� al foc que tot ho inflama i trasporta a D�u amb les fortes uncions i els afectes vehements [�]. Entrem, per tant, en la boirina, emmudim els afanys, les passions i els fantasmes; passem amb Crist crucificat d�aquest m�n al Pare, per a dir amb Felip despr�s d�haver-lo vist: no ens cal res m�s� (ib., VII, 6).\nBenvolguts amics, acollim la invitaci� que ens dirigeix sant Bonaventura, el doctor ser�fic, i entrem a l�escola del Mestre div�: escoltem la seva Paraula de vida i de veritat, que ressona en l��ntim de la nostra �nima. Purifiquem els nostres pensaments i les nostres accions, a fi que ell pugui habitar en nosaltres, i nosaltres puguem escoltar la seva veu divina, que ens atreu cap a la felicitat veritable.


Gandia presenta el projecte «Torre dels Pares» a la convocatòria de Tallers d’Ocupació 2021 - Diari Serpis\n• Per a aquesta edició, que estaria prevista per al període desembre 2021-desembre 2022, i que comptaria amb una dotació al voltant dels 730.000 euros, l’àrea de Polítiques Econòmiques i Ocupació ha escollit com a zona d’actuació, la “Torre dels Pares” amb l’objectiu de recuperar i posar en valor el patrimoni agrari associat històricament al desenvolupament de la ciutat de Gandia. També en un altre espai del municipi de característiques similars, com és l’Alqueria del Gall.\n• El projecte, finançat per l’Ajuntament, la Generalitat (Labora) i el Ministeri de Treball, preveu la incorporació, mitjançant un contracte de formació per a l’aprenentatge, de 30 persones en situació d’atur. A través d’aquesta modalitat de formació dual es combinarà formació i experiència que els conduirà a l’obtenció de dos Certificats de professionalitats de nivell 1 i 2 en les branques professionals de jardineria, obra i edificació civil, i administració i serveis.\nEl Taller d’Ocupació és un programa mixt d’ocupació i formació, que compta amb el finançament de l’Ajuntament de Gandia, de la Generalitat Valenciana a través del Labora i del Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social, i té per objecte millorar l’ocupabilitat de les persones desocupades a qui va dirigit, a través de la realització d’obres o serveis d’interés general i o social. Aquest programa possibilita a l’alumnat treballador/a la realització d’un treball que, junt amb la formació professional que rep, millora la seua qualificació i per tant afavoreix la inserció laboral. I tot açò es regula mitjançant un contracte per a la formació i l’aprenentatge.\n«Per a aquesta edició del Taller d’Ocupació, que estaria prevista per al període desembre 2021-desembre 2022, i que comptaria amb una dotació al voltant dels 730.000 euros, s’ha escollit com a zona d’actuació, la “Torre dels Pares” amb l’objectiu de recuperar i posar en valor el patrimoni agrari associat històricament al desenvolupament de la ciutat de Gandia», ha explicat el regidor delegat de Polítiques Econòmiques i Ocupació, Ferran Martínez.\nEl projecte preveu la incorporació, mitjançant un contracte de formació per a l’aprenentatge, de 30 persones en situació d’atur. «A través d’aquesta modalitat de formació dual es combinarà formació i experiència que els conduirà a l’obtenció de dos Certificats de professionalitats de nivell 1 i 2 en les branques professionals de jardineria, obra i edificació civil i administració i serveis».\nCal posar en relleu que aquest projecte d’ocupació té com a objecte d’intervenció la Torre dels Pares i s’emmarca dintre d’un projecte municipal de més gran envergadura. En aquest sentit l’objectiu del Taller d’Ocupació que es presenta, és dur a terme una sèrie d’accions de millora, manteniment i conservació de l’entorn en l’enclavament de Torre dels Pares i en altre espai del municipi de característiques similars, com és l’Alqueria del Gall.\nLa regidora delegada de Gestió responsable del Territori i Agricultura, Alícia Izquierdo, ha explicat que, en concret, «les actuacions que es desenvoluparan en aquests espais consistiran en la realització de tasques de neteja i reparació de les infraestructures (accessos, edificis i mobiliari públic) i millora de l’entorn (vegetació, camins i sendes), acompanyades amb un altre tipus d’intervencions més especifiques, com per exemple la creació de dos arborètums de grans dimensions de cítrics i fruitals i d’un banc de llavors d’origen local, així com la configuració de bancals condicionats per a la formació de diferents disciplines hortofructícoles».\nA la vegada, i en tractar-se l’Alqueria Torre dels Pares d’un Bé d’Interés Cultural, es vol condicionar els accessos d’aquest espai, per afavorir la recepció de visitants i dotar-lo dels elements necessaris com camins, sendes, bancs i ballats, que puguen garantir el desenvolupament d’activitats i el seu ús per part de la ciutadania de Gandia.\nD’altra banda, al taller també es treballarà per fer una recopilació d’informació sobre els productors agraris locals i la seua predisposició a la comercialització directa dels productes de la terra als consumidors/res.\nCom a responsable dels departaments de Medi Ambient, Agricultura i Patrimoni, Izquierdo ha agraït la nova aposta del regidor Ferran Martínez i del Govern del Serpis per aquest projecte engrescador que continua amb la línia encetada amb tallers anteriors a l’Anella Vella o els Ullals de l’Alqueria del Duc.\nGandia projecte Torre dels Pares Tallers d’Ocupació\nArticle anterior“El PP de Ròtova impedeix que s’aprove d’urgència les partides per a ajudes a autònoms”\nArticle següentBellreguard compta, i molt, amb la infantesa


Ja estem en Falles! | Valencia Extra\nEste vídeo, promogut per la Diputació, repassa i dóna a conéixer els termes i el vocabulari típicament faller\n02/03/2017 - Sandra Paniagua Adelantado\nJa estem en Falles!, és un audiovisual, curt i que donarà que parlar. Amb l’objectiu de repassar i donar a conéixer els termes i el vocabulari típicament faller, este curt promogut des de la Diputació i amb la col·laboració de la Regidoria de Cultura Festiva i la Junta Central Fallera, pretén que tots coneguen les falles.\nEn l’acte de presentació, que ha tingut lloc este matí en el Saló de Cristall de l’Ajuntament de València just abans de la mascletà, han acudit el diputat de Cultura, Xavier Rius, el regidor de Cultura Festiva en l’Ajuntament de València, Pere Fuset, la responsable de la Unitat de Normalització Lingüística de la corporació provincial, Immaculada Cerdà, a més dels autors del vídeo, Pablo Asensio i Pepa Pascual, i la seua professora de l’Escola d’Art i Superior de Disseny de València (ESAD) així com la Fallera Major de València, Raquel Alario, i la seua Cort d’Honor.\nDurant la seua intervenció, el regidor de Cultura Festiva en l’Ajuntament de València, Pere Fuset, ha donat l’enhorabona als creadors del vídeo per haver aconseguit una obra contagiosa i que es convertirà en viral a més ha recordat el paper fonamental que van tenir les falles en la conservació de la llengua valenciana en els moments en els quals va estar prohibida. “Una festa com les falles que va ser capaç de preservar el valencià quan estava perseguit i gràcies a les falles, als casals i a la festa l’idioma es va preservar en espais com la ciutat de València durant molts anys. Per açò també les Falles són Patrimoni de la Humanitat i per açò tenim l’obligació de seguir aportant perquè es conserve i es mantinga el seu ús diari”, explicava Pere Fuset durant la seua intervenció.\nPer la seua banda, diputat de Cultura, Xavier Rius, agraïa la col·laboració de l’Ajuntament de València i assenyalava que la intenció de la Diputació és “ajudar a preservar la llengua perquè durant molt temps la festa fallera la va mantenir viva i ara es vol recuperar paraules i expressions que sempre s’han usat. Que millor manera que fer-ho amb humor i frescor. Este vídeo és molt fresc, molt jove i segur que serà un èxit”.\nDurant la seua intervenció Xavier Rius va assenyalar que este vídeo és una forma més que té la Diputació de fomentar l’ús del valencià i va recordar que ahir es va presentar la campanya del valencià al comerç i va llançar el guant a l’Ajuntament de València perquè s’adherisca a la campanya. “Sé que l’Ajuntament de València està fent el possible per incorporar-se també, encara falta algun gran Ajuntament per entrar però sé que segur esteu a punt d’incorporar-vos”.\nL’audiovisual Ja estem en Falles!, dura aproximadament dos minuts i s’explica què ocorre a València el dia gran de les Falles, el dia de San José. Per exemple, entre els termes que repassa el vídeo es troben «fallera major», «ninots», «mascletà», «ofrena», «cremà» o «Mare de Déu», entre altres. “Tant Pepa com jo pensem que la millor manera de donar a conéixer les paraules que ens van proposar des de Diputació era mostrar eixe camí per totes les fases de la festa”, comentava Pablo Asensio, un dels creadors del vídeo després de la presentació, i confessava que “per a nosaltres va suposar un gran orgull que anàrem els triats, al principi ens vam sorprendre per guanyar el concurs, estem molt contents”.


L’autor del mes: Maria Mercè Marçal – Biblioteca Montserrat Roig\nL’autor del mes: Maria Mercè Marçal\nMaria-Mercè Marçal (Barcelona, 1952-1998). Poeta, traductora i narradora. Tot i haver nascut circumstancialment a Barcelona es considera sempre d’Ivars d’Urgell (Pla d’Urgell), població on passa tota la infància.\nLlicenciada en Filologia Clàssica, exerceix de catedràtica de Llengua i Literatura Catalanes en diversos instituts. Es dona a conèixer l’any 1977 amb el recull de poemes Cau de llunes (Premi Carles Riba 1976). Des d’aleshores publica diversos poemaris, l’últim del quals, Desglaç, recull l’obra escrita entre el 1984 i el 1988. L’escriptora publica també la novel·la La passió segons Renée Vivien (Premi Carlemany 1994), que obté diverses distincions de la crítica. Com a traductora, aporta al català obra de Colette, Yourcenar i Leonor Fini.\nL’any 1973 és cofundadora de l’editorial Llibres del Mall. A més de prendre part activament en la vida literària catalana, participa en la política i en moviments cívics com el feminista, que no abandona mai. Alguns cantautors catalans han posat música i veu als seus poemes, com per exemple Marina Rossell, Ramon Muntaner, Teresa Rebull, Celdoni Fonoll i Maria del Mar Bonet.\nEn 5 llibres\nCau de llunes (1976)\nLa germana, l’estrangera (1981-84)\nSal oberta (1993)\nPremi Carles Riba de Poesia (1976): Cau de llunes\nJocs Florals de Barcelona, Flor natural (1981): “Raval d’amor, variacions sobre una mateixa onada”\nPremi de poesia López-Picó (1985): La germana, l’estrangera\nPremi Internacional ALGWE (1990). Festival Anticipations de París\nPremi Carlemany de novel·la (1994): La passió segons Renée Vivien\nEscriptora del mes, a l’Institució de les Lletres Catalanes (gener de 1995)\nPremi de la Crítica (1995): La passió segons Renée Vivien\nPremi Joan Crexells (1995): La passió segons Renée Vivien\nPremi Crítica Serra d’Or (1995): La passió segons Renée Vivien\nPremi Prudenci Bertrana (1995): La passió segons Renée Vivien\nPremi de la Institució de les Lletres Catalanes (1996): La passió segons Renée Vivien\nAutor del mes, Biblioteca, Exposicions, Fons, Recomanacions\nfeminisme, literatura catalana, Maria Mercè Marçal, poesia, Poesia catalana


El fill gran de Fidel Castro se suïcida a l'Havana als 68 anys\nFidel Castro Díaz-Balart, conegut com a Fidelito, patia una greu depressió\n4 min. Barcelona 02/02/2018 10:40\n260x366 Fotografia d'arxiu de Fidelito, retratat l'any 2007 a la Fira Internacional del Llibre de L'Havana / ALEJANDRO ERNESTO / EFE Fotografia d'arxiu de Fidelito, retratat l'any 2007 a la Fira Internacional del Llibre de L'Havana / ALEJANDRO ERNESTO / EFE\nMitjans oficials cubans han informat aquest dijous de la mort de Fidel Castro Díaz-Balart, de 68 anys, a la ciutat de l'Havana. El fill gran de Fidel Castro, fruit del primer matrimoni del dictador, patia una greu depressió i, segons les primeres informacions, s'hauria suïcidat. "Fidel Àngel Castro Díaz-Balart estava sent atès per un grup de metges des de feia diversos mesos amb motiu d'un estat depressiu profund", ha indicat 'Granma', el diari oficial del Partit Comunista de Cuba, " Com a part del seu tractament va requerir inicialment un règim d'hospitalització i després es va mantenir amb seguiment ambulatori durant la seva reincorporació social". Segons el rotatiu, el funeral es durà a terme com decideixi la família.\nFidelito, tal com se'l coneixia popularment, va ser durant molts anys l'únic fill conegut de l'home fort de Cuba, que era molt hermètic amb la seva vida privada. Nascut abans de la revolució cubana, l'1 de setembre de 1949, Fidelito va ser l'únic fill del matrimoni de l'expresident cubà i Mirta Díaz-Balart, que es van conèixer quan Fidel estudiava Dret. Idalmis Menéndez, que va ser cunyada de Fidelito durant cinc anys, el recorda com un home reservat i, en general, desconfiat en les relacions socials. "Va viure sempre a l'ombra del seu pare", explica Menéndez, "i no es relacionaven gaire. Fidel era implacable amb la seva família". "Amb qui tenia més vincle Fidelito era amb el seu oncle Raúl [l'actual president de Cuba]. Ell el protegia i s'hi relacionava més que no pas Fidel Castro", afegeix.\n540x306 Fidel Castro Díaz-Balart s'assemblava molt al seu pare físicament. A la fotografia, parlant amb una activista de les Madres de Mayo argentines, l'any 2007 / CLAUDIA DAUT / REUTERS Fidel Castro Díaz-Balart s'assemblava molt al seu pare físicament. A la fotografia, parlant amb una activista de les Madres de Mayo argentines, l'any 2007 / CLAUDIA DAUT / REUTERS\nTot i que va ostentar càrrecs de rellevància a l'illa en l'àmbit científic, Fidel Castro Díaz-Balart mai va formar part del govern o els centres de poder. Després de realitzar estudis al seu país, on va demostrar gran interès per les matemàtiques, Fidelito es va traslladar a la Unió Soviètica. Allà es va doctorar en ciències físiques i matemàtiques i, ja de retorn a Cuba, va obtenir un segon doctorat i va cursar estudis de postgrau i mestratges en reactors nuclears. Des de la seva creació l'any 1980, va ser secretari executiu de la Comissió d'Energia Atòmica de Cuba i de la Secretaria Executiva d'Afers Nuclears. En virtut d'aquests càrrecs, va ser el màxim responsable de la política nuclear cubana.\n"Era un home molt intel·ligent i amb molts projectes. Però molts d'ells no els va poder realitzar mai", recorda Idalmis Menéndez. La caiguda de l'Unió Soviètica va truncar la construcció del primer reactor nuclear de Cuba, que havia d'entrar en funcionament el 1991, però les obres van haver de paralitzar-se el 1992 quan ja es trobava al 75 per cent d'execució i després d'una inversió de 1.200 milions de dòlars. A més, Fidelito va caure en desgràcia davant el seu pare i el govern cubà en acusar-se'l de corrupció. El 17 de juny de 1992 el diari estatal 'Granma' va anunciar la seva destitució al capdavant de la Secretaria d'Afers Nuclears. El seu pare va atribuir la decisió a la "ineficiència en l'exercici de les seves funcions". La germanastra de Fidelito, Alina Fernández, filla il·legítima de Castro, va declarar des de l'exili l'any 1993 que Fidel Castro Díaz-Balart estava suposadament involucrat en la desaparició de 6 milions de dòlars del pressupost de la central nuclear.\nDesprés de set anys d'ostracisme, Fidelito va tornar a la llum pública l'any 1999 per ocupar un càrrec d'assessor del ministeri de la Indústria Bàsica i dedicar-se a la divulgació científica com a físic nuclear. També va ser catedràtic de l'Institut Superior de Ciències Avançades i Tecnologia de l'Havana i assessor del Consell d'Estat per a la Ciència, la Tecnologia i el Medi Ambient. Viatjava habitualment a l'estranger, on impulsava la cooperació científica bilateral amb Cuba i oportunitats de negoci per al seu país. Entre els seus destins hi havia Espanya, la Xina, Rússia, Turquia, Egipte, Iemen, Qatar o Síria, entre d'altres.\n540x306 'Fidelito' Castro, al centre amb barba i camisa blanca, durant el funeral del seu pare a L'Havana, el desembre de 2017. / ALEJANDRO ERNESTO / EFE 'Fidelito' Castro, al centre amb barba i camisa blanca, durant el funeral del seu pare a L'Havana, el desembre de 2017. / ALEJANDRO ERNESTO / EFE\nVa casar-se dos cops i va tenir tres fills, tots del primer matrimoni amb la russa Natasha Smirnova. Una de les darreres vegades que va ser vist en públic va ser durant el funeral del seu pare, l'any 2016, en el qual va encapçalar el seguici fúnebre. "Em sap molt de greu la seva mort", explica Idalmis Menéndez, "tinc un bon record d'ell en l'àmbit familiar".


Tàrrega celebra el Dia Mundial del Medi Ambient amb una plantada d’arbres al Col·legi Àngel Guimerà | Ràdio Tàrrega\nL’acció d’avui també s’ha emmarcat dins la campanya que impulsa la capital de l’Urgell per reduir la presència de plàstics d’un sol ús en l’entorn. Es tracta d’una iniciativa transversal que aplega esforços de les entitats GEMA, Greenpeace, Foment Tàrrega, Agrupament Escolta, La Soll, Espais Naturals de Ponent, Circusa, Consell Comarcal de l’Urgell i Ajuntament de Tàrrega. També es llancen missatges per promoure altres alternatives al plàstic d'un sol ús. En aquest sentit, Foment Tàrrega anima els establiments comercials a difondre entre els clients l’hàbit de portar sempre de casa una bossa reutilitzable per fer la compra i contribuir així a disminuir la producció de bosses de plàstic d’un sol ús.\nLa propera activitat de la campanya “No utilitzis plàstics d’un sol ús” arribarà el dissabte 8 de juny (11h) amb una visita a l’abocador comarcal. Prendrà el relleu el diumenge 9 de juny (8:45h) un taller de ioga a l’espai natural de Granyena. Seguidament, el dijous 13 de juny el periodista Jordi Bigues, membre fundador de Greenpeace, oferirà una xerrada titulada “Zero residus i el canvi climàtic” (20:30h, plaça de les Nacions sense Estat). També s’hi projectaran documentals sobre els efectes nocius del plàstic d’un sòl ús. La iniciativa culminarà el dissabte 15 de juny amb una jornada ecològica, participativa i lúdica a la plaça de les Nacions sense Estat. A partir de 2/4 de 10 del matí, el Club d’Atletisme 100x100 Fondistes protagonitzarà un recorregut de “plogging”, pràctica que consisteix a córrer recollint alhora residus que embruten l’entorn. A la mateixa hora també s’iniciarà una “macrobatuda d’entitats” contra el plàstic a la ciutat. A les 12 del migdia s’aplegaran totes les restes trobades i s’impartiran tallers de manualitats per donar una segona vida als residus de plàstic. Després se celebrarà un vermut popular amb bons consells per reduir el consum de plàstic.


236 relats competiran per endur-se el 21è Premi TINET de narrativa breu | TINET - Tarragona Internet\nRedacció TINET. El passat dia 15 de gener a les 12h de la nit, va tancar-se el termini de presentació de treballs als Premis Literaris Ciutat de Tarragona en l’edició actual, 2017-2018. Un cop revisats tots els originals per comprovar-ne el compliment de les bases i fet el recompte, el resultat és el següent:\nSe segueix, en línies generals, la tendència establerta i els Premis Literaris es mantenen en una franja alta de participació i es produeixen lleus oscil·lacions d’un any per altre. Pel que fa a la xifra al premi TINET arriba a les 236 obres presentades. D’aquesta manera, el premi TINET de narrativa breu continua sent un premi molt participatiu, que dóna cabuda sobretot a gent que comença, sense excloure, però, autors amb trajectòria consolidada. Com en la resta de premis del cartell, es detecta que els participants provenen dels diferents territoris de parla catalana. La majoria, del Principat de Catalunya, i la resta del País Valencià i les Illes Balears. Hi ha també alguns treballs procedents de fora del domini català.\nEls guanyadors es faran públics al maig\nA partir d’aquest moment, els lectors que fan la preselecció de les obres i els membres dels jurats començaran a treballar per tal que en el proper mes de maig es puguin donar a conèixer els tres veredictes.


OPINIÓ: 1 D'OCTUBRE DIA INTERNACIONAL DE LA GENT GRAN\n1 D'OCTUBRE DIA INTERNACIONAL DE LA GENT GRAN\nHui 1 d’octubre se celebra el dia internacional de les persones majors, enguany ha sigut declarat per la UE com «Any europeu de l’envelliment actiu i de la solidaritat intergeneracional» amb l’objectiu no sols de sensibilitzar els ciutadans europeus sobre la contribució que les persones majors poden aportar a la societat, sinó també d’animar als responsables polítics i les persones interessades a actuar a fi de crear millors oportunitats per a l’envelliment actiu i enfortir la solidaritat intergeneracional.\nEfectivament, hui, les persones majors expressen una claríssima voluntat d’autonomia, com manifesta el fet de que un 87% desitja viure en sa casa el major temps possible. Però, al mateix temps, desitgen mantindre relacions familiars intenses, fruit d’açò i de la gran solidaritat intergeneracional que demostren, un 70 % contribuïxen a la cura de les seues nétes i néts.\nEls socialistes alzirenys volem manifestar el nostre ferm compromís amb l’envelliment actiu dels nostres majors, i facilitar la seua participació activa en la societat, per la qual cosa continuarem promovent polítiques que perseguisquen un major protagonisme de les persones majors, el desenvolupament d’espais de participació social i política, i actuacions que permeten la seua participació solidària sense allunyar-los, per motius d’edat, de la dinàmica social.\nHui, a Espanya hi ha més de 8 milions de persones majors que cobren una pensió mitjana de 827 euros mensuals. Els Governs socialistes han sigut determinants per a garantir el sistema de pensions a Espanya. En primer lloc, per mitjà d’un increment de les quanties de les pensions mínimes sense precedents en la història de la democràcia espanyola i que s’ha mantingut constant al llarg de les dos últimes legislatures socialistes, aconseguint la reducció de cinc punts percentuals en la taxa de pobresa entre les persones majors.\nDes del PSOE d’Alzira afirmem que és veritat que la posició econòmica dels majors ha millorat en els últims anys, però a pesar d’això, la taxa de risc de pobresa és superior en quatre punts a la mitjana dels espanyols. Hui, el 21,7% dels majors presenten eixe risc i, amb la crisi, este percentatge està creixent.\nEl fet de viure més temps i millor ha de ser considerat com un èxit de l’Estat del Benestar impulsat pel Partit Socialista i no com un problema. La jubilació ha de ser considerada una etapa més del cicle vital. Una etapa en què els jubilats s’assenten i siguen tinguts com els protagonistes de la seua pròpia evolució existencial. Per a això és necessari que este protagonisme siga reconegut i patrocinat tant en la seua esfera interna com en l’externa, quelcom que el nostre partit promou fa anys\nD’altra banda, cada vegada més persones majors estan adquirint un protagonisme inesperat per la seua decisiva aportació social: no sols pel seu freqüent paper de iaios cuidadors, sinó perquè les seues pensions es convertixen en font principal d’ingressos de moltes llars, en els que conviuen amb els seus fills i/o néts desocupats.\nEn el primer trimestre de 2012 havia 422.600 llars (un 21,7% més que en el mateix període de l’any anterior) en els que la persona de referència era jubilada o pensionista i convivia almenys amb una persona en desocupació.\nTreballarem juntament amb les organitzacions de majors i el conjunt de la societat en l’elaboració d’estratègies que tinga per objectiu l’eradicació dels prejuís i discriminació per raó d’edat.\nDavant d’esta situació, agreujada per la crisi, el Partit Socialista vol denunciar les mesures adoptades pel Govern de Rajoy que han suposat un atac brutal, sense precedents, a les persones majors:\nEl Govern del PP trau pit per haver pujat un 1% les pensions però no explica que, l’endemà, els pugen els impostos als pensionistes a través de l’IRPF, la qual cosa suposa una reducció del seu poder adquisitiu.\nPer primera vegada, els pensionistes han de pagar pels seus medicaments, que abans rebien de manera gratuïta, generant-se un risc de perjuí a la seua salut.\nLa paralització i els retalls aplicats en la Llei de dependència decidits pel Govern del PP estan deixant desprotegits als dependents i a les seues famílies, sobretot, a les persones majors.\nPer als socialistes alzirenys envellir ha de ser un sinònim d’activitat, salut, satisfacció i qualitat de vida. Per tot això, instem el Govern a desenvolupar, fomentar i difondre un concepte de les persones majors ajustat als drets que els corresponen com a part integrant de la ciutadania, sense discriminacions ni desigualtats de tracte.