El kabuki – Quaderns de Viatge\nBy Josefina Pino On 15 Març 2011\nAvui també anem a esmorzar a l’estació, però aquest cop a la cafeteria no ens deixen portar les pastes del forn del costat, així que ho fen per separat: cafè per una banda i la pasteta la fem camí de l’autobús. Anem a l’altre punta de la ciutat, al Temple Rokuon-ji o Kinkaku-ji (Temple Daurat). El Xogum Ashikaga Yotshimitsu (1358-1408), l’avi del Xogum Ashikaga Yoshimasa, el que va fer construir el Temple Ginkaku-ji (Temple de Plata) que vam veure ahir, va abdicar al tron al 1394 i tres anys després va començar a construir aquesta vil·la per retirar-se. Quan ell va morir es va transformar en un temple Zen seguint els seus desitjos. El Temple Daurat, Kinkaku es va dir formalment Shariden i es un edifici elegant i harmoniós constituït en tres tipus d’arquitectura: el primer pis (Ho-sui-in) es Shinden-zukuri, d’estil palau, el segon pis (Cho-on-do) es Buke-zukuri, d’estil samurai, i el tercer pis (Kukkyo-cho) es estil Karayo o estil temple Zen. El segon i el tercer pis estan coberts per pa d’or. A la teulada hi ha un au fènix xinesa daurada. En el Temple Ginkaku-ji n’hi ha una igual, però platejada. En el recinte te l’estany Kyoko-chi que conté algunes petites illes. Li dediquen una bona estona al jardí que em recorda el de Ginkaku-ji i al igual que en aquest hi ha un reco amb estàtues de budes rodejades de monedes que els hi tiren el visitants.\nJust a la porta esperem un altre autobús que ens porta un kilòmetre mes enllà fins al Temple Ryoan-ji (Temple del Dragó Pacífic) que es va funda al 1.450 i pertany a l’escola Zen Rinzai. La seva principal atracció es el jardí estil Kare-sansui (paisatge sec)possiblement creat al final del període Muromachi, al voltant del 1.500. Es un rectangle barrat, de la grandària d’una pista de tenis (30m x 10 m) i s’observa des del balco de l’edifici del temple. Consisteix en 15 roques de diferents volums disposades sobre un llit de grava esmeradament rasclada. Hi ha moltes interpretacions sobre el seu significat, però sembla ser que bàsicament esta dissenyat per induir a la contemplació, diuen que la simplicitat de la seva bellesa inspira la meditació filosòfica.\nNo se sap de ser qui el va dissenya, però s’atribueix a Soami o al respectat monjo budista Tokuho Zenketsu. Diuen que la majoria de jardins Zen del Japó estan basats en aquest jardí. Totes les guies comenten que sempre esta molt ple i no es pot veure tranquil·lament, ara bé com que nosaltres estem viatjant fora de temporada, tenim el privilegi de gaudir-lo amb força calma. L’edifici principal es diu Kuri i el gran l’estany Kyoyochi. Hi ha una famosa font de pedra anomenada Tsukubai que es fa servir per la cerimònia del te i te una inscripció que diu “jo aprenc només per estar content (satisfet)” . Un concepte molt important per la filosofia Zen es el que diu què el que aprèn només per esta satisfet es espiritualment ric, mentre que el que no aprèn per esta satisfet es espiritualment pobre, fins i tot si es materialment ric. Es diu que aquesta font va ser donada per Mitsukuni Mito (1628-1700) un lord feudal i compilador de la gran Historia del Japó coneguda com “Dai-nippon-shi”. La sala de te Zoroku esta tancada al públic.\nSortint agafem un altre autobús i anem cap al Temple Kiyomitzu-dera (Temple de l’aigua pura) que esta a la zona de Higashiyama, al costat de Gion. Per arribar-hi agafem el camí de la tetera (Chawan-zaka) que esta ple de botigues de regals i de coses per menjar. Aquest temple va ser edificat al 798 i dedicat a Kannon de 11 rostres, els edificis actuals van ser construïts pel Xogum Tokugawa Iemitsu el 1633.\nVa ser una filial de la escola budista Hosso, que es va originar a Nara i ha sobreviscut amb èxit a les intrigues que han viscut les escoles budistes locals al llarg dels segles. Passem per la entrada Niu del temple i tirem amunt fins al Santuari Jishu (Jishu-jinja) dedicat a Okuninushino-Mikoto, deu de l’amor i els bons matrimonis. Ens deixem portar per la multitud i ens fan baixar per unes escales i passar per un passadís fosc agafant una corda enganxada a la paret, no sabem a on anem, però acabem arribant a una sala fosca on només una pedra està tènuement il·luminada i tothom se la mira amb fervor. Nosaltres no tenim ni idea del que estem fent, però resulta que aquest santuari te dos pedres de l’amor, situades a 18 metres l’una de l’altra i s’ha de anar d’una pedra a l’altra amb els ulls tancats. L’èxit en arribar a la pedra de l’altre costat es entès com a presagi de que el peregrí trobarà l’amor.\nL’edifici principal te una enorme barana, sostinguda per 139 pilars de fusta, que sobresurt del turo i ofereix impressionats vistes de la ciutat. Hi ha una expressió popular que diu “Saltar de la plataforma del Kiyomizu” que es remunta al període Edo i que suposa que si un sobreviu al saltar des de aquesta plataforma se li concedirà un desig. Sobreviure sembla possible donat que hi ha molta vegetació sota la plataforma que pot amortir la caiguda. Aquesta practica esta prohibida a l’actualitat, però del període Edo es recorden 234 salts i un 85,4 % van sobreviure. De fet només son 13 metres de caiguda. Sobre aquesta plataforma ens fumegem amb encens i després bordegem la muntanya per apreciar-la millor i anem baixant fins anar a la cascada Otawa-no-taki que hi ha a sota. Te tres canals d’aigua que cauen en un petit estany. Els visitants agafen l’aigua a la que se li atribueixen propietats terapèutiques. Es diu que beure aquest aigua suposa salut, longevitat i èxit en els estudis. Potser per això últim hi ha tants joves.\nBaixem la colina i mentre esperem l’autobús comprem menjar en un supermercat, volem anar fins a l’estació i agafar un tren fins a Fushimi Inari. Quan arribem a l’estació ens en adonem que no tenim temps perquè també volem anar a veure una representació de kabuki al teatre Minemiza. Així que desistim i ens mengem el que hem comprat al supermercat a l’Starbucks que hi ha prop de l’estació i després de dinar tornem a agafar un bus per anar a Gion, al teatre que comença a les quatre.\nEl Teatre Minemiza esta a Gion, a l’esquerra del Pont de Shijo i es l’escenari mes antic de kabuki del país. No podria dir el nom de l’obre (*) que veiem, perquè tot esta en japonès, però la representació ens impressiona, sobretot la primera part. L’obre dura quatre hores, de les quatre a les vuit, te molta plasticitat i ens manté l’atenció tot i no entendre una sola paraula. Combina dos tipus d’històries, unes mes formal i un altre mes còmica.\nEl teatre Noh es va convertir en un coto vedat per l’elit samurai i durant el període Edo els plebs tenien prohibit veure’l. A començaments del segle XVII, una dona, Okumi, va presentar una nova manera de teatre i dansa per la gent de kyoto, el kabuki, que es faria enormement popular. Sovint era un subterfugi per exercir la prostitució i el xogunat va prohibir l’ intervenció d’actrius a l’escenari. Es per això que els papers femenins els interpreten homes que s’anomenen els onnagata (formes de dona). Es mes vistos i de moviments mes rapits que el teatre Noh. El vestuari te colors mes cridaners, una escenografia espectacular i molts efectes especials. Les obres es representen en llegua comú i s’inclouen temes moderns. Actualment encara te una amplia audiència al igual que el Noh.\nA la sortida del teatre trobem homes vestits amb robes tradicionals subjectant caixes i emeten uns sorolls llastimosos demanant pels damnificats del tsunami. Des de que va haver-hi el tsunami a la televisió no es transmet cap altre programa i tothom esta pendent del que passa, però amb molta serenitat. A nosaltres ens arriben noticies de que ha augmentat la radioactivitat a Fukushima i que esta arribant a Tokyo. L’enviem un mail al Joan Bartomeu, però sembla ser que el millor es que tornem al dia que toca.\n(*) P.D.: Un professor de japonès de la Casa Àsia ens va traduir l’entrada al teatre Minemiza i en japonès es diu “Hitoritabigo jusun tsugi” que seria mes o menys “El camí des de Tokyo fins a Kyoto” pesant per 53 pensions u hostals. Suposo que es refereix al Camí de Nakasendo i les seves postes.\nLes capitals nòmades


Ampli programa d'activitats | Residencia Nazaret\nPracticar l'envelliment actiu, relacionar-se socialment i fer activitats terapèutiques adaptades a les necessitats de cada resident són aspectes bàsics per al seu benestar físic i mental.\nA la Residència Nazaret comptem amb dos programes d'activitats, dissenyats per professionals especialitzats: un d'anual, per celebrar les festes en companyia d'amics i familiars, i un altre setmanal que omple de vida i salut els dies a la residència.\nPla anual d'activitats. Tots Sants, Unció dels malalts, Nadal, Reis, Carnestoltes, Setmana Santa, Sant Jordi, festes de Malgrat de Mar, Sant Joan, 11 de Setembre, aniversari dels residents, setmana cultural, setmana de Maria Gay (octubre),,,\nPla setmanal d'activitats. Estables al llarg de l'any, algunes amb freqüència diària, i adaptades a les necessitats dels residents.\nActivitats per al manteniment de les capacitats funcionals i cognitives. Es realitzen al matí: tallers de premsa, i labors, musicoteràpia, memòria, estimulació cognitiva, estimulació sensorial, etc.\nActivitats de lleure. Es realitzen pel matí i per la tarda; psicomotricitat lúdica, teatre, dinàmiques de grup, activitats audiovisuals, bingo, taller de dibuix i el seu objectiu és que els usuaris gaudeixin del temps lliure i es fomentin les relacions socials: jocs de taula, grup de tertúlia, cinema, etc.\nActivitats de relaxació i musicoteràpia.\nSortides setmanals fora del centre. A l'estiu anem a la platja i al parc de Francesc Macià. També fem sortides pel poble i per anar a menjar xurros amb xocolata. Cada estiu fem una volta amb el trenet turístic de Malgrat de Mar.


Joan Arús: ’25 anys del 10 d’octubre de 1994′ | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nJoan Arús: ’25 anys del 10 d’octubre de 1994′\nEl 9 d’octubre un servidor sortia d’una nit de guàrdia al llavors INM (Institut Nacional de Meteorologia) i suggeria a la predictora entrant de posar com a molt l’alerta M del pla Previmet de l’època (pluges persistents i moderades). Poc em podia pensar que estàvem davant d’un episodi que difícilment es repeteix dues vegades en la vida d’un predictor. Finalment es va activar l’alerta L (locals però fortes) i el mateix dia 10, plovent ja a bots i barrals, l’alerta G (generals i fortes) que era la màxima de l’època.\nEl dilluns dia 10 ja des de la matinada les pluges són torrencials (més de 60 mm en 1 hora). Primer descarreguen al prelitoral de Tarragona, i s’eixamplen al llarg del dia cap a llevant tot resseguint un eix marcat per la serralada prelitoral. Els desperfectes ocasionats s’avaluen en uns 15.000 milions de les antigues pessetes (uns 90 milions d’euros) i, el que és pitjor, 10 víctimes mortals a tot Catalunya.\nSón de remarcar els aiguats que es focalitzen a la rodalia de les serres del Montsant, Prades i la Mussara, on destaquen els 415 mm de Porrera, 120 dels quals caigueren en només una hora, els 403 mm enregistrats a Alforja, 240 dels quals caigueren en unes dues hores, o els 397 de Cornudella-Siurana. Aquestes quantitats són acumulades en 24 hores, si bé un percentatge molt alt es va recollir en encara no 6 o 7 hores. No obstant això, i segons informava Miquel Taverna, observador oficial de l’INM (avui AEMet) a Alforja en 34 hores es van registrar 420 mm i a la part alta del poble 450 mm. Altres registres oficiosos però de total confiança parlen de 603 mm a l’Albiol, 600 a Farena o 560 a la Mussara al costat de quantitats minses com per exemple al poble de la Masó. Déu-n’hi do quins registres, tot i no tenir gaires pluviòmetres en aquella època, que provocaren impressionants crescudes dels rius i rieres de la zona. Riudecanyes, que estava gairebé buit, es va omplir en tres hores.\nI només cal donar un cop d’ull al mapa de precipitacions per adonar-nos que l’efecte orogràfic té una importància cabdal; en efecte, l’orografia és una constant en la majoria dels episodis tardorals d’inundació a Catalunya, però actua de manera selectiva i cal que es combini amb molts altres factors i que coincideixin en temps i espai durant un cert temps, i això es difícil i poc probable. Però la matinada del dia 10 va coincidir l’entrada d’un fort corrent de llevant, càlid i humit, l’aire del qual era empès cap amunt formant grans nuvolades a causa de l’efecte de palanca produït per la serralada prelitoral, alhora que un màxim de vent amb entrada d’aire fred a nivells alts afegia un nou forçament a modus de xuclar aire cap amunt. Aquests dos mecanismes dinàmics van entrar en fase i van fer créixer les nuvolades desaforadament i, a diferència d’una tempesta ordinària, mantenien organització i vida pròpies durant un temps relativament llarg. Durant el dia els forçaments externs es van anar desplaçant cap al nord i es van anar desacoblant tot resseguint la serralada prelitoral que actuava d’espina dorsal.\nNo es disposa de llargues sèries d’intensitat pluviomètrica ni tampoc prou denses com per saber la recurrència d’aquests aiguats. No obstant això, la coincidència i persistència dels mecanismes que magnifiquen l’episodi el fan extraordinari. I la meteorologia popular ho ratifica batejant-lo com l’Aiguat de sant Tomàs, ja que el 10 d’octubre és el dia de sant Tomàs de Vilanova, que passa a engruixir la llista: santa Tecla, sant Lluc, sant Miquel, etc.\nI finalment una referència que fa servir el meteoròleg local, Miquel Taverna, tot esmentant el seu il·lustre convilatà Josep Fusté i Grifoll (Alforja, 1923 – Arbolí, 1978), que, referint-se a l’aiguat de sant Miquel del 1959, deia: “Tot ve que torna”.\nJoan Arús, llicenciat en ciències físiques i meteoròleg\nVint-i-cinc anys dels aiguats:el dia que el cel ens va caure al damunt.\n26/11/2018 Salou destinarà tres milions d’euros a reformar les voreres del municipi\n30/04/2020 Joan Llort (UGT): ‘1 de Maig. Salut, treball i justícia social. La prioritat és la vida’\n29/04/2015 Necessitem un pla cultural estratègic\n25/11/2020 ERC: ‘Dia internacional de la no violència contra les dones i les nenes’


Vila Gobbel Bran Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStr. Bisericii Nr.89, Bran, Bran, Romania, 507025 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Bran, Vila Gobbel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Vila Gobbel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal.lacions de barbacoa, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, plat de dutxa a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Vila Gobbel.\nTots els tipus de viatgers (42) Parelles (27) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (7) Grups (6)


Economia Sostenible destina 2,7 milions per a associacions destinades a actuacions d’industrialització sostenible – Compromís\nEconomia Sostenible destina 2,7 milions per a associacions destinades a actuacions d’industrialització sostenible\nLa Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, ha publicat la resolució per la qual es convoquen ajudes per valor de 2.765.000 euros en matèria d’industrialització per a associacions de diversos sectors industrials.\nL’objectiu d’aquests ajudes, que es concediran en règim de lliure concurrència competitiva, és donar suport al desenvolupament d’actuacions de reforç del teixit associatiu per a la industrialització sostenible, en els sectors del calçat, ceràmic, metall-mecànic, tèxtil, joguina, marbre i moble i il·luminació. Cada un d’aquests sectors té una dotació prevista de 395.000 euros.\nPodran ser beneficiaris les associacions empresarials i les agrupacions empresarials innovadores (clústers), amb seu o domicili social al nostre territori, i que estiguen vinculades directament als sectors esmentats.\nEl conseller Rafa Climent, ha destacat “l’aposta de la Conselleria d’Economia Sostenible per millorar no només la competitivitat empresarial, sinó també la sostenibilitat econòmica, social i medi ambiental dels sectors industrials del nostre territori, mitjançant ajudes com aquestes que pretenen impulsar la posada en marxa i la dinamització del teixit associatiu de caràcter industrial”.\nActuacions i projectes subvencionables\nSegons la resolució publicada l’11 d’abril en el DOCV, seran subvencionables projectes desenvolupats a partir de l’1 de gener de 2017, com a actuacions de promoció per a incorporar noves empreses a l’agrupació, organització de programes de formació, o trobades, seminaris i conferències destinats a fomentar la millora de la competitivitat i dels processos productius en el sector.\nTambé podran rebre ajudes actuacions de foment de l’ecoinnovació i l’economia circular, participació agrupada en certàmens i activitats de promoció sectorial, actuacions que ajuden la transformació del sector al model d’indústria 4.0 i les que fomenten la competitivitat del sector mitjançant millores en la eficiència energètica.


Reactivació econòmica: Cultura destina 140.000 € a la compra d'obres d'art\nDarrera actualització: 25 agost 2020\nLa Delegació de la Presidència per a la Cultura destina 140.000 € a la compra d’obres d’art per donar suport als galeristes i artistes de les Balears i atendre les necessitats del sector derivades de la situació d’emergència provocada per la COVID-19.\nL’aportació extraordinària es canalitza a través d’Es Baluard Museu d’Art Contemporani de Palma, que el 25 de setembre convocarà un comitè d’adquisicions per triar les obres, les quals posteriorment s’incorporaran a la col·lecció del Museu.\nLa mesura està prevista dins el Pla de Xoc de Suport al Sosteniment de les Indústries Culturals i Creatives, que la Conselleria de Presidència, Cultura i Igualtat ha elaborat arran de la pandèmia de COVID-19.\nLa delegada de la Presidència per a la Cultura, Catalina Solivellas, ha destacat "l’esforç del Govern perquè les accions que l’executiu du a terme en matèria de cultura arribin a tots els actors implicats en els diferents àmbits artístics". Respecte d’aquesta inversió en obres plàstiques, ha dit que "és una mesura més de les promogudes des de la Conselleria per afavorir el manteniment i desenvolupament del sector de l’art tenint en compte la nova realitat". En aquest sentit, ha recordat que darrerament des de la seva àrea s’ha posat en marxa un paquet d’ajuts per a empreses, autònoms i associacions i entitats sense ànim de lucre per un valor d’1,1 milions d’euros.\nLa Comissió d’Adquisicions d’Es Baluard Museu estarà integrada per un representant de cada patró de la Fundació Es Baluard, quatre professionals de l’art que destaquen per la seva trajectòria i el seu coneixement del sector, la directora del centre artístic, Imma Prieto, i la cap de col·lecció, Soad Houman.\nPel que fa als professionals del món de l’art, hi haurà dues noves incorporacions: Yolanda Romero, cap de Conservació del Banc d’Espanya, i Tanya Barson, cap de Conservació del MACBA. A més, també hi participaran Neus Cortès, gestora cultural especialitzada en art contemporani, i Enrique Juncosa, comissari independent i exdirector de l’Irish Museum of Modern Art.\nArtistes, galeristes i institucions tenen obert el termini per presentar propostes fins a dues setmanes abans de la reunió de la Comissió.\nLes propostes poden enviar-se a l’atenció de la direcció del Museu per correu postal o per correu electrònic (registre@esbaluard.org), i han d’incloure una carta de presentació, informació detallada de les obres, imatges en color, l’estimació econòmica i el valor, així com qualsevol altra informació rellevant que es pugui prendre en consideració.\nLa Conselleria de Presidència, Cultura i Igualtat també dona suport al sector artístic, entre altres mesures, mitjançant el fons extraordinari per a la producció creativa i la recerca cultural, que suma un import global de 690.000 €. El fons, gestionat per l’Institut d’Estudis Baleàrics, es destina a atorgar ajuts als creadors per un valor de 490.000 €, i a una segona convocatòria d’ajuts dedicada a la recerca, dotada amb els 200.000 € restants.


Teràpia de parella – Espai Resiliens\nAmb l'amor a vegades no n'hi ha prou, però això no vol dir que hagis de llençar la tovallola. Tornar a connectar amb la teva parella és possible amb actitud i entusiasme.\nCom és la teva relació de parella?\nSents que ja ho has donat tot per millorar la relació, sense èxit?\nEsteu contínuament discutint sense arribar a cap conclusió?\nÉs difícil detallar quan una parella ha d’anar a teràpia, per això l’important és que sigui quan tots dos ho sentiu necessari. L’objectiu és que com a parella us comuniqueu i pugueu resoldre el que vulgueu resoldre per sentir-vos millor amb un mateix i amb l’altre.\n“No importa quant t’estimin, sinó com ho facin”\nEsteu travessant per una etapa de canvis en la vostra relació (canvi de treball, naixement d’un fill, malaltia…).\nTens la impressió constant de que la teva parella no t’entén.\nSents malestar amb la teva relació de parella i no saps si recuperaràs la il·lusió.\nJa no confies en la teva parella o sents que ella no confia en tu.\nSents que no compartiu tants moments junts.\nEsteu pensant en separar-vos / divorciar-vos.\nNo aconsegueixes superar una recent ruptura.\nDe vegades sembla que l’amor no és suficient, i els problemes acaben enterrant la passió i l’afecte. Però aquests problemes no són més que terra, que amb treball i ganes, podreu anar retirant fins aconseguir tornar a connectar i retrobar-vos.\nTreballem junts perquè l’amor sigui el que importa?


Serveis. EmporHabitat, immobiliària de Llançà i la Costa Brava (Girona). Pisos, cases, terrenys, venda, lloguer, administració de finques, gestió immobiliària, valoracions.\nLa junta de propietaris és el màxim organisme de la Comunitat, i està formada per tots els copropietaris d’una finca qui reunits en assemblea, prenen les decisions oportunes per a aquesta. La Junta pot designar un Administrador de Finques professional, que segons la vigent Llei que afecta les comunitats de veïns, informa que té les següents obligacions:\nAdoptar les mesures convenients i realitzar els actes necessaris per la correcte conservació dels bens i el bon funcionament dels serveis de la Comunitat\nVetllar per que els propietaris compleixin les seves obligacions, i fer-los les advertències pertinents\nPreparació dels comptes anuals de l’exercici sortint, i pressupost per l’exercici entrant\nExecutar els acords que pren la junta, realitzar els cobraments i pagaments que corresponguin, amb el vist-i-plau del President\nDecidir la execució de les obres de conservació i reparació de caràcter urgent, de tot el qual ha de donar compte immediatament al president\nPagar, amb autorització del president, les despeses de caràcter urgent que puguin córrer a càrrec del fons de reserva\nL’administrador es responsable de la seva actuació amb la junta\nPer aquest motiu és aconsellable deixar en mans d’un professional ( Col•legiats nº831 ) la seva gestió i administració, ja que és la persona preparada professionalment per assumir aquesta tasca i és qui vetllarà perquè la seva propietat comuna estigui en les condicions adequades i en consonància amb la seva propietat particular.\nSERVEIS COMPLEMENTARIS PER A L’ADMINISTRACIÓ DE COMUNITATS:\nConvocatòria i assistència a les reunions Junta General de Propietaris - Redacció de les Actes de la Junta i enviament als propietari - Coordinació de treballs - Llibre d’edifici - Assegurança de la Comunitat - Cobrament de les quotes individualment - Pagament de rebuts i factures de la Comunitat – Comptabilitat diària - Gestió de propietaris morosos – Control del compte propi de la Comunitat - Relacions amb organismes oficials - Informació de la legislació vigent - Assessorament jurídic\nGràcies als nostres anys d’experiència en el sector immobiliari, a EMPORHABITAT disposem de noves promocions tant a Llançà com a la Costa Brava i tot l’Alt Empordà, per que puguin escollir la millor opció, ajuntant-lo i adaptant-nos a les seves necessitats.\nPer facilitar l’exercici de la compra de l’habitatge d’obra nova, hem impulsat el sistema de lloguer inicial amb posterior opció de compra, fet que ajuda a les famílies en la difícil decisió d’adquirir un habitatge descarregant les dures aportacions inicials, i alleugerint la càrrega fiscal de manera que quan arribi el moment estiguin degudament preparats per formalitzar la transacció.\nCom a professionals, podrà disposar aixi mateix del consell dels nostres Arquitectes, Advocats, Fiscalistes per a aclarir-li qualsevol dubte abans de prendre la seva decisió.\nEn qualsevol cas, consulti i informi’s de les nostres noves promocions, i li facilitarem totes les dades relatives de la Promoció ( memòries de qualitats, informació fiscal, assessorament, informació de la zona,... ) informant-lo i assessorant-lo degudament per a la tria del seu habitatge.\nEs un servei pensat i destinat a aquells habitatges de segona residència, on els propietaris no poden tenir cura durant gran part de l'any de la finca degut a la distància amb la vivenda habitual.\nCom a empresa de serveis, Emporhabitat s.c.p treballa habitualment amb un equip de professionals, capacitats per poder abastar tota les qüestions que puguin afectar la seva vivenda: sol•licitud de pressupostos, seguiment de treballs, informació legal, assistència a les nostres oficines, relacions amb les companyies ( aigua, llum...), custodia de les claus, revisions en cas de tempesta...\n1 - Comercialització lloguers\nEls principals serveis i actuacions que EMPORHABITAT realitzem per a la captació de clients i formalització de lloguers, són els següents:\n1.1 - Determinació del preu i condicions del lloguer\nEl pas previ, abans d’oferir una finca (vivenda, local o casa) al mercat de lloguer, es determinar amb el propietari el preu i les condicions del lloguer.\nTant bon principi es tingui la disponibilitat de la finca presentarem al propietari una valoració justificada del preu de lloguer que considerem s’hauria d’oferir, en relació a altres immobles de característiques similars.\nEn cada cas es determinarà amb el propietari les condicions del lloguer (durada del contracte, normes d’ocupació, repercussió de despeses, ...).\n1.2 - Estratègia de mercat i publicitat\nA partir dels antecedents de l’ últim apartat es definirà el perfil dels llogaters potencials (ingressos mitjos, número de persones per unitat familiar, etc...).\nIgualment, s’estudiarà quin tipus de publicitat pot ser més adequada, si fora necessari, per aconseguir una plena ocupació (rètols, aparadors, anuncis diaris, ...).\n1.3 - Contactes i acceptació del llogater\nL’equip comercial portarà a terme les entrevistes, visites a la finca i seguiment dels clients interessats.\nAbans d’acceptar un llogater es realitza un estudi exhaustiu de la seva situació econòmica, que justifiqui el seu nivell d’ingressos i si aquests permeten assumir les rendes del lloguer i que no hagi sigut una persona conflictiva en anteriors finques arrendades. Per aquest motiu, els hi demanem els següents antecedents:\nIngressos familiars i nòmina\nDades de l’anterior finca, en cas que hagin estat de lloguer\n1.4 - Contracte d’arrendament\nEs redacta un contracte d’arrendament adaptat a la legislació arrendatària vigent i on es preveuen totes les condicions i pactes necessaris que emparin una protecció i respecte en tot moment de la propietat del bé immoble.\n1.5 - Entrega de claus\nEn el moment d’entregar les claus al llogater, se li explica in situ a la mateixa finca el funcionament dels serveis (claus de pas, instal·lacions, etc...) i les normes d’ocupació, tant les pròpies de la finca com les comunitàries.\n2 - Administració i gestió integral de lloguers\nL’objectiu dels nostres serveis professionals, en quant a administració integral d’ una finca és obtenir la màxima rendibilitat i un bon manteniment de la seva propietat immobiliària.\nLes principals actuacions que comporta l’administració d’un contracte de lloguer són les següents:\nCobrament rebuts mensuals del lloguer\nCobrament de les despeses i serveis repercutits al llogater\nSeguiment de llogaters morosos\nProrrogues de contracte o no renovació\nIncrements anuals del lloguer\nInspecció habitatge al final de la relació arrendatària\nReparacions i obres de manteniment\nControl de les claus\nNeteja, reparacions i adequació de les finques en el moment de la desocupació\n3 - Administració i manteniment edifici\nEn aquest apartat s’inclouen tots aquells serveis necessaris per porta a terme una bona gestió i manteniment integral d’un edifici o finca destina íntegrament al règim de lloguer.\n3.1 - Gestió dels serveis i instal·lacions de l’edifici\nContractació i pagament dels rebuts de les companyies subministradores de serveis (aigua, gas, electricitat, clavegueram i escombraries)\nEmpresa de manteniment ascensors\nEmpresa de manteniment de neteja\n3.2 - Assegurança edifici\nEstudi de les propostes d’assegurança que cobreixi la totalitat dels riscos derivats de la propietat de l’edifici (incendi, explosions, trencament de vidres, inundacions d’aigua, desaigües, responsabilitat civil, ...)\nPagament i gestió de la pòlissa anual d’assegurança\nPreservar la seguretat de l’edifici i si bé al cas, s’el.laborarà un pla de seguretat\n3.3 - Control de cobraments i pagaments\nA través d’ un compte bancari, titular de la propietat, es gestionen tots els cobraments (rendes llogaters) i pagaments (manteniment neteja, ascensor, aigua escala, llum escala i ascensor, ...) de l’edifici.\n3.4 - Manteniment de l’edifici\n3.4.1 - Inspeccions periòdiques\nAmb una periodicitat mínima mensual es realitzarà un detallat control i revisió de l’estat de manteniment i conservació dels serveis, elements i instal·lacions de l’edifici.\nEs comproven portes d’ accés, pintura i estat general de façana, vestíbuls i escales (possibles humitats, esquerdes, filtracions, etc...), bombetes d’ escales, ascensor, antena TV, comptadors d’aigua, llum i gas, estat de neteja\n3.4.2 - Reparacions\nAvís immediat a industrials per a les petites reparacions (ascensor, fusters, electricistes, paleta, etc...)\nSi la reparació és important s’advertirà prèviament al propietari i en el seu cas, es demanarien pressupostos a diverses empreses del ram.\n4 - Assessorament al propietari\nEn tot moment es mantindrà informat al propietari de les qüestions i aspectes legals que afectin la seva propietat, especialment tot allò relacionat amb el règim del lloguer.\n5 - Liquidacions al propietari i pressupost\n5.1 - Liquidacions mensuals\nAmb una periodicitat mensual s’efectuarà la corresponent liquidació amb el propietari.\nLa liquidació detallarà els ingressos i despeses del mes amb els corresponents justificants\n5.2 - Pressupost d’explotació\nQuan tot un edifici es destini al règim de lloguer, a principi de cada anualitat, s’elaborarà un pressupost d’explotació de l’edifici, que es presentarà al propietari.\nAl final de l’anualitat es revisarà el pressupost amb una anàlisis justificat de les possibles desviacions.\nA EMORHABITAT per a qualsevol gestió relacionada amb la compra - venta d’un habitatge o propietat immobiliària, l’atendrà un API degudament preparat i col·legiat per informar-lo, atendre’l i solucionar-li qualsevol dubte o gestió que hagi de realitzar. Els Agents de la Propietat Immobiliària ( API ) col·legiats, són professionals autoritzats per mitjançar en les operacions de béns immobles ja que la seva intervenció està tutelada pels Col·legis Professionals.\nEl procés de la compra d'un habitatge podríem concretar-lo en les següents etapes, cadascuna d'elles ben essencial:\nL'opció de l'habitatge a fi d'escollir el més interessant\nEl contracte i l'escriptura\nDiligència de l'escriptura, els impostos i el Registre\nL'API, l'assessorarà des de l'inici, a partir del moment de la seva decisió de comprar un habitatge. En aquest col·lectiu trobarà la millor oferta, ja que en ell radica el més ampli coneixement del mercat i la situació d’aquest en cada moment.\nL'opció de l'habitatge\nÉs una norma professional recollida en el Codi de Deontologia del Col·legi que tota l'oferta d'un API garanteixi que el venedor està en situació jurídica de transmetre la finca i que el comprador podrà posseir-la i gaudir-la sense cap impediment.\nTambé ha de posseir la certesa que la finca no està gravada per cap càrrega registral o que en cas d'estar gravada s'informarà i si és procedeix, es procedirà a la liquidació de la càrrega amb una absoluta seguretat. Actualment, el Notari també està obligat a obtenir la informació registral.\nI encara restaria concretar la situació de l'habitatge en relació amb els impostos, i, si es dóna el cas, amb la Comunitat de Propietaris i també amb l'Ajuntament respecte a la situació urbanística de la finca.\nResulta prou interessant estudiar en cada cas i en cada moment quin finançament és el més adequat per a la compra. L'API, per la seva relació constant i directa amb les entitats financeres està en disposició de facilitar-li la informació precisa per mantenir-lo assessorat en cada cas de les diferents propostes o opcions possibles.\nEs per aquests motius, que una vegada presa la important decisió d’adquirir o vendre un immoble, amb les conseqüències que comporten aquestes transaccions habitualment de importants quantitats de diners, que estigui segur d’estar ben assessorat per tenir la tranquil·litat de que un professional rigorós li eviti grans despeses o problemes posteriors que podrien suposar grans pèrdues de diners, prevenint-lo i assessorant-lo en tot moment.\nA EMPORHABITAT com a Agents de la Propietat Immobiliària, API, Col·legiats ( Col·legiat nº683 de la província de Girona, Col·legiat nº 19214 Nacional ) transmetem que la valoració entesa com la opinió fonamentada d’un expert es sempre valuosa i especialment necessària en un sector com l’immobiliari, especialment donada la conjuntura econòmica actual.\nEls Agents de la Propietat Immobiliària col·legiats, són professionals autoritzats per realitzar valoracions, taxacions i peritatges de béns immobles ja que la seva intervenció està tutelada pels Col·legis Professionals.\nUna de les particularitats del mercat immobiliari es la seva sectorització tant geogràfica com funcional. Existeixen mercats locals amb comportaments diferents en funció de la ubicació i dels usos que es considerin:\nprimera o segona residència, primera o segona línea de mar, local comercial a peu de carrer o en centres comercials, finques rústiques... és per això que cal exigir una especialització que només li poden oferir els professionals degudament legalitzats.\nA més d’ajudar a la transparència de les relacions comercials, les valoracions realitzades per un professional competent son un document obligatori per determinades finalitats, entre les que es troben definides en l’àmbit d’aplicació:\nGarantia hipotecaria de crèdits o préstecs\nCobertura de les provisions tècniques de les entitats asseguradores\nDeterminació del patrimoni de les institucions d’inversió col·lectiva immobiliàries\nDeterminació del patrimoni immobiliari dels Fons de Pensions\nLa valoració realitzada per un expert és sempre a mes, un document que dona suport i garantia en totes les ocasions en les que sigui necessari realitzar una traducció monetària d’un immoble, entre les quals cal destacar:\nGestió de compra – vendes\nValoració d’actius immobiliaris\nSeparacions de bens en divorcis\nDefinició dels criteris o valors empleats:\nCost de reemplaçament o reposició\nCost de construcció per contracta\nDespeses de construcció necessàries\nValor de mercat o cost de reposició en hipòtesis d’edifici acabat\nValor màxim legal\nMode de càlcul de les superfícies\nDocumentació exigida per la norma de valoració:\nCertificació registral, nota simple, fotocòpia del llibre de registre o fotocòpia d'escriptura de propietat\nLa certificació registral expedida dins dels tres mesos anteriors a la data de la valoració\nLa nota simple pot ser original o còpia i ha d’estar expedida dins dels tres mesos anteriors a la data de la valoració\nNo s’estableix criteri d’antiguitat ni per la fotocòpia del Llibre del Registre ni per la fotocòpia de l’Escriptura de Propietat


DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya › Departament de Medi Ambient i Habitatge\nen DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya › Departament de Medi Ambient i Habitatge\n4884 resultados para DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya › Departament de Medi Ambient i Habitatge\nORDRE MAH/611/2010, de 23 de desembre, de tramitació electrònica dels procediments d'intervenció administrativa d'activitats de l'annex I de la Llei 20/2009, de 4 de desembre, de prevenció i control ambiental d'activitats.\nDECRET 188/2010, de 23 de novembre, d'aprovació del Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya.\nDerrogado Versión original DECRET 187/2010, de 23 de novembre, sobre la inspecció tècnica dels edificis d'habitatges.\nDECRET 166/2010, de 9 de novembre, pel qual es modifica el Pla d'espais d'interès natural (PEIN) aprovat pel Decret 328/1992, en relació amb l'espai del Moianès.\nDECRET 157/2010, de 2 de novembre, de reestructuració de la Secretaria d'Habitatge, creació de l'Observatori de l'Hàbitat i la Segregació Urbana i aprovació dels Estatuts de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.\nDECRET 146/2010, de 19 d'octubre, de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc.\nDerrogado ORDRE MAH/469/2010, de 22 de setembre, per la qual es modifiquen les bases reguladores de subvencions del Departament de Medi Ambient i Habitatge per tal d'adequar-les a les exigències noves del capítol IX del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, modificat per la Llei 5/2008, de 24 d'abril, i la Llei 26/2009, de 23 de desembre.\nEDICTE d'1 d'octubre de 2010, de notificació de diverses resolucions d'expedients en matèria d'habitatge.\nDECRET 104/2010, de 3 d'agost, pel qual s'aprova el desplegament territorial de l'Agència Catalana de l'Aigua.\nDECRET 87/2010, de 29 de juny, pel qual s'aprova el Programa de gestió de residus municipals de Catalunya (PROGREMIC) i es regula el procediment de distribució de la recaptació dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus municipals.\nDECRET 88/2010, de 29 de juny, pel qual s'aprova el Programa de gestió de residus industrials de Catalunya (PROGRIC) i es modifica el Decret 93/1999, de 6 d'abril, sobre procediments de gestió de residus.\nDECRET 89/2010, de 29 de juny, pel qual s'aprova el Programa de gestió de residus de la construcció de Catalunya (PROGROC), es regula la producció i gestió dels residus de la construcció i demolició, i el cànon sobre la deposició controlada dels residus de la construcció.\nORDRE MAH/317/2010, de 26 de maig, per la qual es modifiquen les bases reguladores de les subvencions al tractament de la vegetació en les urbanitzacions afectades per la Llei 5/2003, i en nuclis urbans vulnerables, aprovades per l'Ordre MAH/111/2008, de 12 de març.\nDECRET 68/2010, de 25 de maig, sobre tramitació i aprovació dels documents reconeguts del Codi tècnic de l'edificació i del Registre general del Codi tècnic de l'edificació.\nORDRE MAH/215/2010, d'1 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions per a l'adquisició de sòl amb destinació a habitatges i allotjaments protegits per a col·lectius vulnerables amb protecció oficial.\nORDRE MAH/214/2010, de 29 de març, per la qual s'aproven les bases reguladores de subvencions per a propietaris d'habitatges desocupats que els posin en lloguer i es fa pública la convocatòria per a l'any 2010.\nDECRET 41/2010, de 23 de març, pel qual es crea el Consell de Qualitat, Sostenibilitat i Innovació de l'Habitatge.\nORDRE MAH/177/2010, de 22 de març, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions per a la rehabilitació d'edificis d'ús residencial i d'habitatges del Pla per al dret a l'habitatge del 2009-2012, aprovat pel Decret 13/2010, de 2 de febrer.\nORDRE MAH/173/2010, de 17 de març, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions per a l'adquisició d'habitatges existents concertats.\nORDRE MAH/161/2010, de 15 de març, per la qual es regula el Premi Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya.\nDECRET 36/2010, de 9 de març, pel qual es deroga el Decret 205/2005, de 27 de setembre, pel qual es crea el Premi Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya.\nORDRE MAH/134/2010, de 26 de febrer, per la qual es dóna publicitat a la relació de les taxes vigents que gestiona el Departament de Medi Ambient i Habitatge.\nDerrogado DECRET 16/2010, de 16 de febrer, pel qual s'aprova el Pla territorial sectorial d'infraestructures de gestió de residus municipals.\nDECRET 12/2010, de 2 de febrer, pel qual es regulen els requisits per exercir l'activitat d'agent immobiliari i es crea el Registre d'Agents Immobiliaris de Catalunya.\nDerrogado DECRET 13/2010, de 2 de febrer, del Pla per al dret a l'habitatge del 2009-2012.\nDECRET 176/2009, de 10 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 16/2002, de 28 de juny, de protecció contra la contaminació acústica, i se n'adapten els annexos.\nDECRET 156/2009, de 20 d'octubre, de modificació del Decret 328/1992, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural, consistent en la inclusió de l'espai de Gallecs.\nDECRET 124/2009, de 28 de juliol, pel qual es modifica el termini d'entrada en vigor del Decret 152/2008, de 29 de juliol, respecte a l'aplicació de les reserves mínimes addicionals de sòl per a habitatge concertat.\nDECRET 102/2009, de 23 de juny, pel qual es modifiquen els Estatuts del Consorci de l'Habitatge de Barcelona i es ratifica l'acord de la Junta General d'aprovació de la modificació.\nDECRET 86/2009, de 2 de juny, d'aprovació dels Estatuts de l'Agència Catalana de l'Aigua i de modificació del Decret 175/2001, de 26 de juny, pel qual s'aprova el desplegament territorial de l'Agència Catalana de l'Aigua.


Villa Médicis – Overlooking Monte Carlo Beausoileil França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Beausoileil, Villa Médicis – Overlooking Monte Carlo és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Médicis – Overlooking Monte Carlo asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Villa Médicis – Overlooking Monte Carlo no troba competidors en cap categoria.


Colau s'enfada amb la Generalitat i reivindica la fase 3 per a Barcelona - El triangle\nColau s’enfada amb la Generalitat i reivindica la fase 3 per a Barcelona\nL'alcaldessa creu que la ciutat està preparada i demana que es faci abans del pont de Sant Joan\nAlba Vergés i Ada Colau\nEl pas de Barcelona a la fase 3 de la desescalada ha generat aquest divendres discrepàncies entre el govern municipal de la capital catalana i la Generalitat. L'alcaldessa, Ada Colau, ha criticat que la Conselleria de Salut no hagi sol·licitat formalment que la ciutat i el seu entorn metropolità avancin a aquest estadi al dilluns, 15 de juny, ja que, a parer seu, estan preparades.\nAixí, atès que la Generalitat no ha sol·licitat el pas a la fase 3 de la capital catalana i la seva regió metropolitana aquest dilluns, l'alcaldessa ha sol·licitat que no esperi el següent dilluns perquè coincideix amb el pont de Sant Joan i "es pot produir una acumulació de mobilitat". Per aquesta raó, Colau ha demanat que el canvi s'avanci a abans del cap de setmana.\nSalut ha explicat que necessita més dies per veure l'evolució de la pandèmia a les regions sanitàries de Barcelona i de Lleida, però, de tota manera, asseguren que no descarten proposar un canvi de fase abans del cap de setmana si la situació avança satisfactòriament.\nPrevEl informe de Sanidad refleja la misma cifra de muertos e incrementa en 155 los nuevos casos


En les darreres hores s’està destapant la dramàtica situació que pateixen les residències de majors de tot l’Estat, particularment greu a la comunitat de Madrid on els brots de Coronavirus han ocasionat ja més de 80 morts i centenars d’infectats. Però aquestes xifres són a soles la punta de l’iceberg de la catàstrofe i el crim que s’està cometent contra els nostres majors.\nL’epidèmia s’estén per les residències sense control\nEls casos s’estenen per totes les províncies i comunitats com la pólvora. A Guadalajara, en la residència segle XXI amb dos morts, 14 sota sospita i un metge i dues infermeres amb símptomes. A la residència de Morata de Tajuña (Madrid) amb 5 morts; també al barri de Moratalaz de la capital, Residencia Alberta, hi ha 40 residents aïllats i quatre morts (cal assenyalar que d’aquests 40 aïllats a cap se li ha fet la prova del coronavirus). La fiscalia de Madrid va a investigar la mort d’una vintena de persones a la residència Monte Hermoso per denúncies davant el defensor del pacient. A la residència de Tomelloso, a Ciutat Real, 15 ancians morts i 15 ingressats: segons informacions de la premsa, la Junta de Castilla-la Manxa denunciarà el director del centre degut que no va informar ni dels contagis ni de les morts.\nA Catalunya, la fundació privada Consort Guash va anunciar la mort de 6 persones. A Vitòria hi va haver uns altres 8 morts en residències privades i 45 residents infectats. A Sòria uns altres 9 ancians han mort amb símptomes de coronavirus. Unes xifres que es multiplicaran exponencialment, en mig de de la completa desatenció i abandó dels nostres majors. La situació és dramàtica, amb constants crides dels treballadors d’aquests centres, denunciant la falta de protecció i recursos sanitaris mínims per a evitar el contagi massiu de cuidadors i residents.\nCal assenyalar que el govern i les administracions públiques de les que depenen en les CCAA no han previst cap mesura de prevenció i contingència. Les han deixat completament desprotegides i al pairo dels esdeveniments, i el resultat ha sigut el que estem veient, una autèntica matança.\nDavant l’avanç del coronavirus a les residències d’ancians, la primera mesura de la Comunitat de Madrid va ser una instrucció el 19 de març perquè els inspectors trucaren cada una de les 500 residències per a conèixer-ne la situació en cadascuna d’aquestes. Una trucada telefònica és tot! No hi pot haver una confessió més evident de descontrol, desídia, inoperància i abandó! Per a llevar-se de damunt tota responsabilitat, la presidència regional acusa el govern central d’allò succeït, i sol·licita l’exèrcit que ajude al personal de les residències a detenir l’avanç del virus.\nLes retallades i les privatitzacions maten\nAquestes són les conseqüències dramàtiques de 30 anys de privatitzacions. Hi ha actualment 375.000 places en residències de majors a tot l’Estat, però d’aquest total tan sols 208.000 són públiques o concertades, i el 44% restant són privades. El sector dóna ocupació a 175.000 treballadors. La cobertura de residències a nivell nacional, com ocorre en uns altres serveis socials està per sota del 5% que aconsella l’OMS: a soles es cobreix el 4,3% de la demanda nacional. A més a més, els preus de les residències privades oscil·len al voltant de 1.800 euros, molt lluny de l’abast de la majoria de la població anciana: sols 15 de cada 100 jubilats cobren més de 1.500 euros. Així, la privatització és un saqueig del patrimoni de les persones majors sense ingressos suficients, i ha esdevingut un suculent negoci per a les empreses davant la insuficient oferta de places a les residències públiques.\nLa privatització, lluny de millorar els serveis socials, ha servit per a enriquir empresaris conxorxats amb els polítics del PP i el PSOE a costa de la salut i vida dels ancians, bona part d’ells persones dependents. Això és el que comporta fer d’una necessitat social tan prioritària, la cura dels nostres majors, una font de lucre per a aquests capitalistes sense escrúpols, tan bo que els darrers anys s’ha convertit en terreny preferent per als fons d’inversió estrangers: a soles a Madrid el 2016 es van vendre 16 residències a aquests fons, i el conjunt del negoci va menejar el 2019 prop de 4.500 milions d’euros (notícia que inclou les dades aquí).\nPerò no ha sigut a soles la política del PP. El 2006 CCOO en Castella-la Manxa denunciava com la gestió privada de les residències que atorgava el govern regional del PSOE, suposava el doble de cost per a l’Estat que la gestió pública directa, diners que òbviament s’embutxaquen els empresaris (notícia que inclou les dades aquí). Andalusia és una de les comunitats autònomes on més s’ ha privatitzat els serveis socials, tant hospitals com residències d’ancians, tot això sota el govern del PSOE.\nLa privatització ha conduït a un deteriorament de les condicions sanitàries i de vida dels residents, un increment descarat de l’explotació dels seus treballadors i una escassesa crònica dels mitjans necessaris per a una atenció digna i de qualitat. No és d’estranyar que una crisi com aquesta s’haja convertit en la gota que vessa el got, precipitant a l’abisme les residències i convertint-les de la nit al matí en els llocs més propicis per al sorgiment de brots de coronavirus i en escorxadors d’ancians.\nEls treballadors i les treballadores de les residències d’ancians estan denunciant desesperadament la falta de material, mascaretes i equips de protecció, i el retard en les proves de detecció de la malaltia. La situació de col·lapse dels hospitals públics madrilenys està conduint a situacions dramàtiques, en les quals s’està denegant l’enviament d’ambulàncies a les residències d’ancians, condemnant a un gran nombre d’ells a una morts agònica (font de la notícia aquí).\nAnys denunciant aqueta situació penosa\nEls efectes de les privatitzacions de les residències d’ancians venen anys denunciant-se per part dels treballadors de dalt a baix de tot l'Estat. En el cas de les residències del Grupo Aralia de Madrid, un dels principals consorcis privats de serveis socials, les treballadores denunciaven la falta de personal, el pèssim servei (arribaven a alimentar 75 persones amb 9 carabassetes), i han aparegut a programes de televisió, com al de Chicote, davant la falta de resposta per part de l’administració.\nA la Comunitat de Madrid, de les 40 residències públiques que hi existeixen 18 són de gestió privada, i Aralia portava la gestió de tres geriàtrics de 750 places. Des que el PP va atorgar la concessió el 2014 fins l’actualitat ha sigut sancionada 15 vegades per violar la llei, amb 358.000 euros. Els motius denunciats per familiars i treballadors són la brutícia de les instal·lacions, la falta de personal i no haver comunicat incidències. Aralia posseeix residencies a l’Estat espanyol amb 16.000 ancians.\nI qui és propietari d’Aralia? És el constructor José Luis Uribarri, actualment en presó preventiva per la seua implicació en la trama ENREDADERA. També està imputat en la PÚNICA, per causa de la concessió de contractes públics a canvi de suborns. La mà d’Uribarri operava també sota el govern regional de Cospedal a Castella-la Manxa: durant el seu mandat es va adjudicar un contracte de 34 milions d’euros per a la gestió d’una residència de majors a Toledo al Grupo Begar, presidit també per aquest personatge.\nCom deia la marea blanca, i ara aquestes paraules ressonen amb més força: “les privatitzacions maten”.\nDavant aquest crim són necessàries accions ja. El govern de PSOE-Unides Podem ha de deixar de mirar cap a una altra banda i respondre a aquesta matança amb decisió. Els nostres majors també tenen dret a la vida:\n• El govern ha de nacionalitzar ja, sense indemnització i sota control dels treballadors, usuaris i familiars, totes les residències privades de majors de tot l'Estat, i acabar immediatament amb la gestió privada de les que són de titularitat pública.\n• Dotar immediatament de totes les mesures de protecció i recursos sanitaris necessaris, materials i humans, per a que les residències d’ancians no esdevinguen cementeris. Qualsevol demora és criminal!\n• Càstig exemplar als empresaris i polítics del PP i PSOE implicats en la privatització dels serveis socials. Expropiació sense indemnització tot el seu patrimoni i que es dedique a la sanitat i les residències públiques.


Fragments d'obres de Shakespeare, Llull, Víctor Català i Cervantes promouen la lectura a Sant Andreu de la Barca - Ràdio Sant Andreu\nHome / Cultura / Fragments d’obres de Shakespeare, Llull, Víctor Català i Cervantes promouen la lectura a Sant Andreu de la Barca\nFragments d’obres de Shakespeare, Llull, Víctor Català i Cervantes promouen la lectura a Sant Andreu de la Barca\nPosted by: Radio Sant Andreu in Cultura, Destacats abril 13, 2016\t759 Views\nL’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca ha posat en marxa una campanya per promoure la lectura durant el mes d’abril, coincidint amb la celebració de la diada de Sant Jordi. Per aquest motiu s’han col·locat a diversos punts de la ciutat fragments de diferents autors literaris dels quals enguany se celebra alguna efemèride.\nEntre d’altres coses, aquest any es celebra el 700 aniversari de la mort de Ramon Llull, el 400 aniversari de la mort de William Shakespeare i Miguel de Cervantes i el 50 aniversari de la mort de Víctor Català, pseudònim literari de Caterina Albert.\nCoincidint amb aquestes efemèrides, als punts informatius que hi ha repartits per la ciutat s’han col·locat textos amb fragments de fins a quatre obres d’aquests escriptors i es poden llegir als carrers de Sant Andreu de la Barca textos de El Quixot, de Cervantes; Solitud de Víctor Català; Llibre de les bèsties de Llull; o Romeu i Julieta de Shakespeare.\nEl regidor de Cultura de l’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca, Juan Pablo Beas, ha explicat que “les obres s’exposen en el seu idioma original i en el cas de l’obra de Shakespeare s’ha traduït al castellà i al català”.\nAmb la finalitat de promoure la lectura i incrementar l’interès dels ciutadans per la literatura el consistori ha posat en marxa un concurs on els participants han d’escriure la frase que continuaria a l’escrita als cartells de l’obra en qüestió a Twitter amb l’etiqueta #lecturasabarca.\nEntre els participants es sortejaran cinc entrades dobles per anar a veure una obra al Teatre Núria Espert.\nPrevious: El Diccionari Musical – 10 cançons de Carole King\nNext: Top News – Dos bessons xinesos i dues bessones xineses casats entre ells s’operen per no confondre’s


L'acord de refinançament de la Cooperativa Agrícola no ha estat impugnat\nEl jutjat mercantil confirma que, almenys fins a data d’ahir, el document no havia estat recorregut per cap impositor i ara ha de ser publicat al BOE\nActualitzada 12/05/2016 a les 22:13\nL’acord de refinançament subscrit per la Cooperativa de Cambrils no ha estat impugat per cap impositor. Així ho confirmava ahir el jutjat número 1 mercantil de Tarragona. L’acord, amb què l’entitat va aconseguir evitar el concurs de creditors, haurà de ser publicat al Boletín Oficial del Estado (BOE) per ser ferm.\nD’aquesta manera, la maquinària per retornar part dels diners bloquejats als afectats per la secció de crèdit de la Cooperativa Agrícola de Cambrils podria posar-se en marxa. Mentrestant, la Plataforma d’Afectats per la fallida de la Cooperativa Agrícola de Cambrils demanava ahir que s’accelerin els tràmits per fer efectiu el pagament del 40% dels estalvis retinguts des del desembre. Aquest retorn, segons asseguraven en un comunicat públic, s’ha de produir, en principi, abans de l’estiu. La plataforma reclama als prestadors que aportin els 13 milions d’euros acordats i requerits pel pagament inicial als afectats i que els posin a disposició de la Cooperativa de manera immediata. També insten la Cooperativa a «posar-se les piles» per dissenyar el sistema per retornar els estalvis als 1.500 impositors afectats. El portaveu de la Plataforma, Dani Pallejà, espera que el pagament es faci efectiu entre finals de maig i principis de juny perquè els afectats «puguin tornar a una certa normalitat econòmica». Per Pallejà, ja s’ha complert amb les «condicions objectives», que demanaven l’adhesió del 75% dels impositors al pla de refinançament i que ha obtingut l’auto judicial d’homologació, i ara cal posar els diners. El «missatge d’urgència» que adrecen va dirigit a la Federació de Cooperatives de Catalunya i a les seccions de crèdit de les diferents cooperatives, i a la Generalitat de Catalunya a través de l’empresa AVANÇ S.A.\nDes de la Plataforma esperen que el pagament del 40% inicial dels 32,5 milions d’euros de saldo retingut es pugui fer en les pròximes setmanes i reclamen que la Cooperativa articuli ara un mecanisme per transferir d’una manera fàcil els diners als impositors, tot evitant que, quan els diners estiguin disponibles, els afectats hagin de fer cues per lliurar un número de compte on se’ls ingressin els estalvis.\nD’altra banda, reclamen «la màxima implicació» de les administracions i institucions, com ajuntaments, la Diputació de Tarragona, el Consell Comarcal del Baix Camp o el Parlament- que van anunciar el suport a la Cooperativa i als afectats un cop se superés la situació preconcursal per aconseguir complir els objectius de viabilitat de la Cooperativa.


CLASSES DE VALENCIÀ: Oral / Redacció 47\nA diferència de Niça, que l’actuació de l'aparcament va tenir un recorregut ben curt, Nova York, gràcies a l’actuació principal realitzada a Times Square, ha iniciat el programa NYC Plaza per tal de continuar recuperant espais urbans per a un ús ciutadà a tota la ciutat. Un programa que, a més a més, compta amb el suport i la complicitat de les organitzacions veïnals de cada barri.\nTot i això, ja fa anys que sentim a parlar del vehicle elèctric i, malgrat tot, no acaba de consolidar-se com una alternativa real al cotxe de combustió. Tot i els esforços de les administracions públiques per incentivar la compra de vehicles elèctrics i de les ajudes i beneficis que es concedeixen a aquests vehicles, el nombre absolut de vehicles elèctrics venuts al conjunt de l’Estat segueix sent molt petit respecte al volum total de vendes (L’any 2015 es van vendre 1.461 vehicles elèctrics respecte a una mica més d'1.000.000 vehicles totals).\nI també podeu consultar aquest article d'El País:\nLa Balena blava, el "joc maligne" analitzat per experts\n"És un joc, ben pensat, maligne". Tres experts de tres especialitats diferents en psicologia analitzen el fenomen de la Balena blava per a El Nacional.\nEl psicòleg forense del Tribunal Superior de Justícia de Madrid, Javier Urra; el psicòleg infanto-juvenil Pere Alastrué; i Àlex Palau, membre del grup de treball de Joc patològic i altres addiccions del Col·legi de Psicòlegs de Catalunya, no aixequen la veu d'alerta perquè el fenomen no està tan estès com sembla. Ara bé, remarquen que és millor no silenciar-lo, sinó informar i formar els joves sobre el tema.\nEls experts constaten que hi ha un "índex d'adhesió baixíssim a aquest joc". "Hi ha joves que estan disposats a no passar de la tercera prova", diu el psicòleg infanto-juvenil Pere Alastrué. Tot i que Alastrué admet que els adolescents "poden tenir curiositat per saber què és", quan veuen el tipus de proves, "és difícil que un nano sense problemes" hi quedi atrapat.\n"És molt escandalós i fa que molta gent en parli i el rebombori de xarxes i mitjans ha fet que sigui d'interès", diu Àlex Palau, membre del grup de treball de Joc patològic i altres addiccions del Col·legi de Psicòlegs de Catalunya. "Jocs d'aquest tipus fa molts anys que n'hi ha", afegeix Palau. Admet que el joc "pica i arrossega molts joves, però s'ha d'estar malament perquè no s'activi un mecanisme de defensa", afegeix. És el que ell en diu un jove amb un "perfil psicopatològic danyat".\n"El que t'obliguen a fer té una connotació tan agressiva" que és difícil que el fenomen s'estengui ràpidament entre els joves, diu Alastrué. "Que això acabi avançant fins a la prova 30 o 50 és molt difícil", apunta Palau. Sí que hi ha, però, el fet que "als adolescents els agraden els reptes i passen ràpid a l'acte", diu el psicòleg forense de la Fiscalia, Javier Urra. Mentre que "els adults pensen més", afegeix.\nLa majoria dels joves "fan una anàlisi de la realitat, n'hi ha altres que hi queden enganxats", explica el psicòleg forense referint-se a joves que tenen un buit existencial. "En un cas de buit existencial pot enganxar molt aquest joc", diu Urra.\nDues de les noies que van jugar a la Balena blava estan ingressades en centres. És una manera de prevenir el suïcidi però també és un fet habitual que joves amb "conductes autolesives" segueixin un tractament, en alguns casos farmacològic, i es decideixi l'ingrés hospitalari, explica el psicòleg infanto-juvenil.\nSegons Javier Urra, l'ingrés en els centres és una mesura, també, "per evitar el risc". I, segons Palau, "no tothom que hi juga ha d'ingressar". I explica que quan es fa una valoració per una urgència es valora si hi ha hagut planificació o intents anteriors de treure's la vida.\nDe fet, Palau creu força difícil que a Catalunya pugui haver algun suïcidi derivat de la Balena blava: "Gent jove que pugui entrar en un moment donat per gràcia, pel repte, per avorriment, sí, però avançar fins al suïcidi és poc probable".\nNo hi ha coneixement d'aquest tipus de suïcidis a Catalunya fins ara. Almenys no de manera individual com planteja la Balena blava. Al Japó sí que es coneixen casos de grups que queden per suïcidar-se conjuntament, el que seria el suïcidi ampliat.\nHi ha dos perfils: el que té un caràcter feble, amb autoestima baixa i problemes de sociabilització que veu en l'instructor del joc una aprovació constant pels seus actes que no té a la vida real. Això genera una relació clandestina que atrapa.\nEs tracta d'adolescents que viuen en un buit existencial, remarca Urra. I en aquest sentit, "una utilitat que té la xarxa és la seva manera de relacionar-se amb els altres", afegeix.\nL'altre perfil recrea una excitació constant i intensa. És un perfil de jove extravertit i la seva conducta té molt a veure amb l'exposició pública dels seus actes. Es tracta de joves que es repten a ells mateixos i volen passar a la posteritat.\nLa Balena blava suposa un risc per als joves que tenen tendència a l'obsessió. En aquest cas sí que hi ha risc de quedar-hi enganxat. És també "un joc de seducció" que afecta persones vulnerables.\n"Callar és pitjor". Davant el silenci els joves indaguen pel seu compte pensant que se'ls amaga alguna cosa. I el missatge que poden donar els adults sobre el tipus de prova, risc i joc, fora del que és habitual, pot ajudar els adolescents a veure que no hi ha res d'intrèpid en jugar a la Balena blava.\n"Parlar i fer pedagogia i poder donar la visió adulta del que passa és important", diu el psicòleg infanto-juvenil Pere Alastrué. Perquè si no, la Balena blava "generarà més interès".\nL'educació és bàsica, segons Javier Urra, psicòleg forense de la Fiscalia. Cal educar a les escoles, a casa i també des de la xarxa, diu. I informar els joves del que es trobaran a les xarxes socials i a internet. I alguns exemples d'aquests nous riscos són més propers i més habituals que la Balena blava, destaca el psicòleg forense: "Et trobaràs pàgines de prostitució, de captació a la jihad, que promouen l'anorèxia, el bullying...".\nDel mateix parer és Àlex Palau expert en joc patològic i altres addiccions del Col·legi de Psicòlegs de Catalunya. I parla de llocs web on les "tortures físiques" són habituals. "És un joc més", diu com els que hi ha que plantegen reptes d'anorèxia i bulímia.\n"Els joves han de tenir criteri i formació molt bona per dir que no", segons Urra, que insisteix que si se'ls expliquen bé les coses "ho entendran".\n"No parlar-ho és un error", afegeix Àlex Palau. Palau treballa a l'hospital Sant Joan de Déu de Lleida i explica que al centre el tema ha sortit des dels mateixos menors ingressats. Els joves "se n'assabenten molt abans i distorsionen la realitat i és necessari parlar per aplicar el sentit comú".\n"Hi ha productes que s'han de perseguir perquè no estiguin a internet", diu Javier Urra.\nLa Balena blava acaba amb la inducció al suïcidi, un delicte perseguit per la llei. Però Urra té els seus dubtes que pogués acabar fructificant, perquè finalment hi hagi inducció al suïcidi cal que aquest sigui directe i continuat. Per aquest motiu creu que per ser més eficaços, "s'hauria de prohibir l'aplicació".\nLa quarta revolució industrial ja està en marxa i, amb ella, una profunda transformació del mercat de treball. En els últims mesos proliferen els estudis d’experts i d’organismes o ens econòmics que han alertat que l’automatització de processos acabarà amb milions de llocs de treball a tot el món. Espanya és un dels països que surten més malparats en aquestes\nprojeccions, en afrontar un risc elevat que afecta el 12% dels llocs de treball, segons les xifres de l’OCDE. Però el debat s’està polaritzant entre les visions més apocalíptiques i nombrosos detractors que alerten del potencial de creació d’ocupació de la quarta revolució industrial i de la nova economia col·laborativa.\na 6/08/2017 12:12:00 p. m. Enviat per salrire


Fent camí: de desembre 2013\nMatinal d'hivern per Espot\nPui de Linya des d'Envallasse\nHe sortit del poble d’Espot en direcció al Parc nacional d’Aigüestortes i estany de sant Maurici, ja que a l’hivern es tanca la carretera d’accés a l’aparcament de Prat de Pierró, excepte pels taxis que sí poden passar. És una llàstima que no s’arregli una sortida des d’Espot a peu una mica digna, perquè el tros que es va caminant per la carretera fins que s’agafa el camí a sant Maurici, és un rotllo ja a l’estiu, però a l’hivern, a més, és perillós pel gel.\nPont de la Gorga, espectacular per l'acumulació de neu\nL'escrita, al pont de la Gorga\nHe fet el camí fins a Prat de Pierró, sense que calgués posar-me les raquetes. Allà he baixat en direcció de tornada cap a l’aparcament d’estiu, passant pel pont de la Gorga i enfilant la passera de fusta. En trobar la carretera he agafat la pista que puja cap a Peguera. Hi havia roderes d’haver passat un taxi i una persona amb raquetes, així que jo he seguit sense còmodament.\nMagnífica vista de les muntanyes de Cardós i Vallfarrera\nPala d'Eixe, des d'Envallasse\nAquesta pista porta a Envallasse, on hi ha instal·lacions de la central elèctrica d’Espot. Aquí la pista segueix pujant passant per sota el Pui de Linya, cap a trobar l’estany de Lladres, a la vall de Peguera. Des de l’estany artificial surt un camí planer, excepte en salvar dos túnels, que porta al refugi Ernest Mallafré, utilitzat per alguns que fan la Carros de Foc. Però avui, després d’admirar la imponent vista cap a les valls de Cardós i Vallfarrera, he agafat una pista que baixa en picat pel bosc i porta justament a la carretera, al lloc on surt el camí que d’Espot puja a l'estany de sant Maurici. Així que he completat un triangle d’uns 600 metres de desnivell de paisatges d’hivern.\nTot i amb raquetes t'enfonsaves a la neu tova a la pista de baixada\nBastants arbres caiguts\nEn aquest camí de baixada sí que m’he hagut de posar les raquetes, ja que s’enfonsava bastant a la part de dalt. M’ha sobtat que tot just comencem l’hivern i ja he vist bastants arbres caiguts, i no poden ser de l’hivern passat perquè a l’estiu hi vaig veure passar un tot terreny.\nAltre cop a tocar de la carretera a l'estany de sant Maurici\nPublicat per Josep M. a 9:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Envallasse, Espot, hivern, Pallars Sobirà, Parc Nacional d’Aigüestortes i estany de Sant Maurici, raquetes, Valls d'Àneu\nPreparant excursió per Sauva Negra i Puigsagordi\nPer dos contactes diferents m’havien comentat aquesta tardor una excursió entre Centelles i Castellcir per la Sauva Negra. És curiós que els excursionistes anem una mica per modes. Fa uns anys no havia sentit parlar mai dels Bufadors o de la Grevolosa, ara són uns clàssics. Suposo que en comentar el que fem uns i altres ens inspirem i tots acabem al mateix lloc. Ara la tardor ja s’acaba, o ha acabat, i no he pogut anar a fer aquesta ruta, però en buscar als mapes el punt de sortida vaig veure que era molt complicat, que per arribar-hi calia un navegador i coordenades. Així que avançant feina per la propera temporada em vaig arribar a donar un cop d’ull a l’inici i al final. Coordenades 41,787601; 2,193443.\nEl pantà, completament glaçat, del punt de sortida\nTardor glaçada, gebre arreu\nEfectivament, tal com havia previst, cal navegador per arribar al pantà de Santa Maria de Savall, són 9km des que es deixa la carretera de Centelles a Sant Quirze per la urbanització del Puigsagordi. A mesura que es va pujant les vistes sobre el pla de Centelles – Hostalets i el Montseny i cingles de Bertí són impressionants. I un cop dalt la vista és cap a l’altre costat: Sant Llorenç, Montserrat, tot el Pirineu! Em va sorprendre que amb aquestes vistes s’hagués de baixar bastant fins al punt de sortida.\nLa Sauva Negra és una fageda molt interessant, però queda lluny dels punts més alts de Puigsagordi, pel que m’agradaria trobar alguna volta assequible, en un dia, que passés per la Sauva Negra i alhora gaudís de les vistes des d’aquest impressionant altiplà de 900 metres d’alçada. Posats a fer m’agradaria canviar el punt de sortida i fer-ho des d’un lloc més fàcil, potser Collsuspina... A wikiloc hi ha voltes que s’assemblen al que vull, però o són molt llargues o em temo que es perd la vista des del Puigsagordi. Seguiré esbrinant.\nUn cop penjada aquesta entrada m'han dit que el punt de vista bona és el Castell de la Popa, prop de Castellcir, així que potser no està tant malament la ruta clàssica ...\nPublicat per Josep M. a 22:47 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fageda, muntanyes, Puigsagordi, Sauva Negra, vistes\nUns dies per la Cerdanya i el Capcir\nLa carena que separa França d'Espanya, al fons el Canigó\nDe turisme pel Capcir i la Cerdanya francesa, amb una petita excursió a l’ermita de Bell lloc des de Dorres i una altra a l’altre costat de la vall, cap al Mas Tartas des de Palau de Cerdanya, permeten contemplar paisatges amplis i vistes fabuloses. Per més que ho hagis vist altres vegades, sorprèn i es tradueix en unes esplèndides postes i sortides de sol.\nErmita de Bell lloc a Dorres\nErmita de Bell lloc\nAquestes terres eren catalanes fa 300 anys, pel que tirant de wikipèdia fem un repàs de geografia política. El Llenguadoc-Rosselló és una regió administrativa al sud-est de França. Abasta dues regions històriques: la Catalunya Nord o el Rosselló - un territori de cultura catalana - i el Llenguadoc - un territori de cultura occitana. La seva capital és Montpeller.\nLa Catalunya del Nord: La denominació comprèn les comarques històriques del Rosselló, el Conflent, el Vallespir, el Capcir i el nord de la Cerdanya (el que es coneix com Alta Cerdanya). La Fenolleda, malgrat ser majoritàriament occitana, s'inclou sovint en la definició de Catalunya del Nord per les seves relacions geogràfiques i administratives amb el Rosselló.\nActualment aquestes comarques constitueixen el departament francès dels Pirineus Orientals, el qual s'engloba dins de la regió del Llenguadoc-Rosselló, el qual es coneix informalment en francès com a Pays catalan.\nEls Pirineus Orientals (oficialment en francès Pyrénées-Orientales) són el departament francès número 66 de la regió del Llenguadoc-Rosselló, a la frontera amb la Catalunya situada al sud dels Pirineus. Limita al nord amb el departament de l'Aude, al nord-oest amb el departament de l'Arieja (Occitània), a l'oest amb el Principat d'Andorra, al sud amb les comarques catalanes de la Baixa Cerdanya, el Ripollès, la Garrotxa i l'Alt Empordà i a l'est amb la mar Mediterrània. La capital és Perpinyà. Aquest departament està subdividit en tres districtes (o arrondissements), que alhora es troben dividits en cantons i, aquests, en comunes o municipis.\nEl Canigó des de prop de Montlluís\nEl cantó de Sallagosa està compost per 21 municipis, tots formen part de la comarca de l'Alta Cerdanya. El cantó de Montlluís està compost per 15 municipis, tots els del Capcir, part de l'Alta Cerdanya i part del Conflent.\nEl Capcir (7 municipis), té Formiguera com a cap. L'Alta Cerdanya (27 municipis), té Montlluís com a cap; l'enclavament de Llívia pertany administrativament a la Baixa Cerdanya, a Espanya.\nL'Aude a Matamala\nEl Capcir se situa al nord-est de la Cerdanya i al nord-oest del Conflent. Al nord, fa frontera amb Occitània. És vertebrada pel riu Aude, que la drena de sud a nord. El Capcir forma un altiplà situat a 1 500 metres de mitjana i és el lligam entre l'alta vall de l'Aude i la Cerdanya.\nL'Alta Cerdanya és una comarca de la Catalunya del Nord. Representa la part més septentrional de la Cerdanya, una comarca natural catalana que quedà dividida en dues meitats pel Tractat dels Pirineus (1659). L'Alta Cerdanya pertany actualment a l'estat francès i limita amb les comarques del Capcir (al nord), el Conflent (a l'est), el Ripollès i la Baixa Cerdanya (al sud) i el principat d'Andorra (a l'oest).\nPrimeres llums des de Palau de Cerdanya\nEl cap de la comarca és Montlluís, però Sallagosa fou la capital de la vegueria de Cerdanya, creada amb la divisió de la Cerdanya el 1660, fins la divisió departamental del 1790. Avui és la capital del cantó de Sallagosa que s’estén per la major part de la comarca. Font-romeu, Odelló i Vià n'és el municipi més gran i Puigcerdà és la capital de la vall.\nPresenta la singularitat d'estar situada a la conca del Segre (de fet, aquest riu neix al sud d'aquesta comarca, concretament a la cara nord del Pic del Segre), que en la seva major part pertany, actualment, a l'estat espanyol. Això aïlla la comarca de la resta de la Catalunya del Nord, per la qual es connecta a través del coll de la Perxa. La importància estratègica del pla de la Perxa en les comunicacions pirinenques, ve del fet que és el més baix a ponent del coll d'Ares. Ja hi passà una via romana, seguida després per una estrada franca. A l'edat mitjana, s'hi establí l'hospital de la Perxa.\nLa Tet és un riu que neix prop del Carlit i tot seguint una direcció oest-est travessa el Conflent i la plana del Rosselló per acabar desembocant a la Mediterrània. L'Aude és un riu que neix a 2.185 m. a la comarca del Capcir, entre Les Bulloses i Els Angles, va en direcció nord i desemboca al Mar Mediterrani.\nPublicat per Josep M. a 19:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Aude, Bell lloc, Capcir, Cerdanya, Matamala, Palau de Cerdanya, Pays Catalan, Pirineus orientals, Pyrénées-Orientales, Tet


Els instituts es reorganitzen davant les noves mesures | Canal Reus TV\n13:58 - 3 novembre 2020\nEls instituts ja treballen per adaptar els cursos de formació professional i batxillerat al mètode online però els preocupa que en unes formacions tan pràctiques com són els cicles formatius la qualitat de l’ensenyament es vegi afectada.\nL'evolució de la pandèmia ha obligat ell Govern de la Generalitat a aplicar mesures restrictives severes a tot l'estat. En concret, als instituts que ofereixen formació no professional s'haurà d'aplicar una reducció del 50% de l'alumnat per evitar nous contagis de Covid.-19. Malgrat que alguns centres encara s'estan plantejant quin sistema implantar, n'hi ha d'altres que ja han trobat la solució més eficaç a curt termini per seguir desenvolupant el seu programa educatiu.\nDe fet, l'Institut Baix Camp farà que els seus alumnes vagin al centre en dies alterns, garantint que en un període de 15 dies tots els alumnes hagin assistit a l'escola tots els dies de la setmana.\nObejctiu: mantenir la qual·litat de les formacions\nEl professorat admet que davant aquesta nova situació, complir totes les programacions al 100% serà complicat en alguns nivells. Tot i això, els centres han prioritzat fer les classes pràctiques presencialment a l'aula mentre que les teòriques passaran a fer-se de manera telemàtica.\nDes de principi de curs els docents ja treballaven sobre totes les possibilitats per tal d'adaptar la formació en cas de confinament. És per això que tal com explica Andreu Lascorz, Cap de Formació Professional de l'Institut Domenech i Montaner, "hem optimitzat les programacions per saber quins són els continguts més importants".\nEls ordinadors no arriben\nL'escletxa digital però segueix present a les aules. Per això, els centres reivindiquen els ordinadors que la Generalitat havia d'enviar-los a principis de setembre. Mentrestant, són els mateixos centres qui s'encarreguen proveir els alumnes amb els materials suficients per garantir un seguiment acceptable del curs.\nformació professional mesures anticovid\nUn mes del curs escolar més atípic\n26.10 per Sonia Belmonte


Reforç del pla de mesures econòmiques i socials contra la crisi derivada de la covid a Ciutadella - PSM Més per Menorca\ndg. 26 de setembre - 07:31\nReforç del pla de mesures econòmiques i socials contra la crisi derivada de la covid a Ciutadella\nPublicat el 12 març 2021\nL’Ajuntament de Ciutadella implementarà un segon pla de mesures socials i econòmiques que tenen com a objectiu fer front als efectes negatius de la crisi derivada de la covid-19 i que han de servir per millorar l’economia i l’atenció social a la ciutadania.\nDe fet, aquest pla, que s’aprovarà al Ple de l’Ajuntament del març, dona continuïtat al que ja va rebre llum verda per unanimitat el passat 14 de maig. Aquell pla estava concebut com un paquet dinàmic i obert a incorporar noves disposicions, tal com es farà ara amb un seguit de mesures de suport i de reforç de caire social, econòmic i forment del treball i fiscal, i de suport al sector cultural, comercial i turístic a aplicar al llarg d’aquest any 2021. Així, la Comissió Informativa d’Organització i de Seguretat, com a comissió de seguiment d’aquest pla, ha acordat les noves mesures a adoptar per a aquest any, que es divideixen en set blocs: mesures socials; fiscals i pressupostàries; d’estímul econòmic i foment del treball; d’estímul per als establiments comercials i de serveis; per a la dinamització turística; d’estímul al sector cultural, i d’impuls a la sostenibilitat.\nComençant per les mesures socials, destaquen el reforç del personal dels serveis d’Atenció Social; l’increment de la partida d’ajuts socials per a famílies i persones afectades per la crisi sanitària i econòmica fins a 200.000 €.\nPel que fa a les mesures fiscals i pressupostàries, es reestructura el pressupost del 2021 i s’incorporen els romanents de Tresoreria per a respondre a les necessitats de les persones, donar un impuls a la reactivació de l’activitat econòmica i garantir el ple funcionament de l’administració pública. Cal remarcar que s’aplica un 90% de rebaixa de la liquidació de la taxa anual per al 2021 referent a l’ocupació de la via pública amb taules i cadires, per a comerços i mercaderies, per a mercats i activitats a la via pública, i d’activitat artística al carrer. També s’aplica un 35% de rebaixa en la liquidació anual en concepte d’arbitris a totes les tipologies d’immobles regulades a l’Ordenança fiscal de recollida i tractament de residus; es redactarà l’informe econòmic per a la modificació de l’Ordenança fiscal número 13, reguladora del servei de recollida a domicili, transport i depuració de fems i residus sòlids urbans, amb l’objectiu de modificar l’Ordenança amb criteris de sostenibilitat i de justícia social; i s’adjudicarà una nova concessió del dret d’explotació de les instal·lacions temporals a les platges adaptat a la situació actual de pandèmia.\nQuant a les mesures d’estímul econòmic i de foment del treball, es modificarà l’Ordenança d’horaris per permetre que els establiments de bars, restaurants i similars que habitualment serveixin berenars puguin avançar l’horari d’obertura de les terrasses a una hora abans en temps de pandèmia o per altres causes excepcionals que comportin el tancament dels interiors dels locals; s’adjudicaran i/o executaran els projectes finançats amb recursos propis o cofinançats per altres administracions, com ara el Projecte museogràfic i d’activitat a Can Saura (404.000 €), la renovació de l’enllumenat a l’avinguda de Calespiques (307.000 €), o el projecte de millora de l’aparcament de Serpentona (273.000€), per esmentar els de més quantia. A més, es realitzaran noves inversions amb el superàvit del 2020 i es continuarà apostant pels programes SOIB, amb la previsió de contractar entre 60 i 70 persones aturades amb els programes de SOIB Reactiva, SOIB Biosfera i SOIB Dona al llarg del 2021.\nPel que fa a les mesures d’estímul per als establiments comercials i de serveis, es convocaran ajuts en el marc d’un conveni de col·laboració amb el Govern de les Illes Balears i el CIME, i s’activaran campanyes per a la ciutadania per afavorir el comerç local i la promoció del consum dels productes de proximitat.\nDins les mesures per a la dinamització turística, s’adaptarà i s’executarà el projecte Enjoy Ciutadella 2021; se signarà el conveni amb la Fundació Foment del Turisme de Menorca, per a la creació de producte turístic per a la realització d’activitats durant tot l’any; i es farà una campanya promocional del municipi cap a l’exterior en col·laboració amb el Consell Insular de Menorca. També es finalitzaran diferents projectes i es faran inversions corresponents al PIC 2021 i al PIC 2020 (passarel·la de Serpentona, millores d’infraestructures al carrer del Tennis a Cala en Blanes).\nPel que fa a les mesures d’estímul al sector cultural, es promocionarà la contractació d’artistes i de companyies locals; es facilitarà l’ús dels espais públics; s’adoptaran mesures en el disseny de la convocatòria d’ajudes i s’agilitzarà el procediment de convocatòria, amb l’aprovació del Pla de subvencions 2021-2023. També es dissenyarà un programa d’arts escèniques a l’aire lliure i se cercaran noves aliances amb entitats culturals.\nFinalment, entre les mesures d’impuls a la sostenibilitat hi figuren la posada en marxa de diferents instal·lacions de plaques fotovoltaiques (Policia Local, CEIP Margarida Florit) i la instal·lació de tres nous punts de recàrrega per a vehicles elèctrics; així com l’adjudicació i execució dels projectes del PIC 2020 (compra de cotxes elèctrics, sistema de telelectura en els comptadors d’aigua i xarxa semafòrica).\n← Article opinió – Ramon Orfila – ‘Non Dago Mikel?’\nArticle opinió – Miquel Àngel Maria – “Normes, diàleg i pedagogia” →


creixement Archives - Pàgina 2 de 2 - Blog de CEDEC\nTodos las Entradas etiquetadas con creixement\nLes pimes lideraran el creixement econòmic el 2017\nPublicat per CEDEC el 24 gener, 2017\nPublicado en: Direcció General i Estratègia,INFORMACIÓ D'INTERÈS.\tEtiquetado: cedec,Centro Europeo de Evolución Económica,creixement,excel·lència empresarial,pimes.\tDeixa un comentari\nAquest 2017 es presenta com un gran any per al desenvolupament empresarial de les pimes espanyoles. Però per aconseguir liderar el creixement econòmic cal superar alguns reptes, com ara obtenir finançament, obrir-se al mercat exterior i entrar en l’era digital.\nA CEDEC sabem que les petites i mitjanes empreses tindran un paper clau en la recuperació de l’economia espanyola, però per aconseguir explotar el màxim potencial han de ser capaces de fer front als reptes enumerats anteriorment. Per això volem compartir aquesta notícia d’Expansión, en què grans figures del panorama empresarial ofereixen la seva visió sobre la manera com encararan el nou any les pimes.


REDACCIÓ - 09/11/2019\nMoreno i Antonino amb els participants en la jornada. EPDA\nNatalia Antonino ha repassat tots els productes turístico-culturals que treballa la seua delegació (Capital Valenciana de la Romanització, candidatura a Patrimoni de la Humanitat, Escena Kids, rutes com la del Greal, Jaume i o del Cid, entre d'altres). «Se'ns coneix com a referent cultural-ha afirmat la regidora-perquè tenim una àmplia programació cultural durant tot l'any. Estem treballant tots els recursos, però sempre prioritzant el que és el producte cultural».\nDarío Moreno ha afirmat que arribar a ser una ciutat referent en turisme i activitats culturals ha sigut fruit d'un treball col·lectiu des de fa diverses legislatures. «El turisme cultural ha afegit l'alcalde- és alguna cosa que ens creiem a la nostra ciutat, perquè no sols ens ajuda a atraure gent de fora i que repercutisca en la nostra economia, sinó que també ens permet continuar mantenint les nostres tradicions, posar en valor el nostre passat i el nostre patrimoni històric i industrial i a més té una repercussió positiva en els habitants de la ciutat, ja que ajuda a incrementar el nivell de qualitat de vida de la gent que viu ací».


Història - Terra de Maquis\nEl que en un principi va ser una fugida desorganitzada davant el programa radical de persecució i extermini als antifranquistes, va esdevenir una organització guerrillera. A Catalunya van formar-se guerrilles diferents, pel seu origen i caràcter polític, com el Front Nacional de Catalunya, l’Agrupació Guerrillera de Catalunya i els Joves Llibertaris. Les accions d’aquestes guerrilles es basaven en sabotatge a les vies de comunicació, generalment línies ferroviàries, a les centrals i les línies elèctriques o a d’altres punts d’interès estratègic; prenent pobles; realitzant feines propagandístiques i també accions armades contra la Guàrdia Civil, generalment, o contra persones afins al règim feixista. Els maquis es movien principalment per zones muntanyoses, sobretot per zones boscoses i de vegetació densa, i per àrees que poguessin comptar amb la col•laboració.\nGaià: lloc de pas dels grups de guerrillers que es van moure pel Bages i el Berguedà des del final de la Guerra Civil fins a la mort de l’últim maqui, Ramon Vila, l’any 1963.\nNavàs: un altre dels pobles de les comarques del Bages i el Berguedà on s’expliquen diferents històries de maquis.\nL’Abellar de Baix: un dels masos que Ramon Vila féu servir com a punt de refugi.\nL’Abellar de Dalt: alguna vegada, Ramon Vila Capdevila emprà aquesta masia amagatall com a lloc on dormir sense ser “molestat” per la Guàrdia Civil\nPla de Vilamajor: el dia 6 de març de 1961, a 2/4 de dues de la matinada, un home (era Ramon Vila Capdevila?) és enxampat mentre estava robant vi de la masia del General Gros. En descobrir-lo, un veí de la casa començà a colpejar el lladre. Aquest els implorà “no em piqueu” i, de sobte, es girà i disparà mortalment contra el seu agressor.\nLa Rabeia: el dia 16 de novembre de l’any 1949, a prop de la fàbrica de la Rabeia i del castell de Balsareny (a l’anomenat camí de Sant Antoni), foren assassinats, per la Guàrdia Civil, els germans Miquel i Jaume Guitó Gramunt, masovers de Rocaus (Sallent). El seu “crim” era ser parents del Massana, haver-li donat refugi i haver fet gala, públicament, de ser enemics del règim franquista. Un traginer de Balsareny fou obligat a transportar els cadàvers i, en fer-ho, va reconèixer a un dels morts: “és l’esmolet de Sallent”, va dir. En sentir això, el civil li clavà un mastegot i li digué: “aquí no se conoce a nadie”. El mas Rocaus va ser senyalitzat en una de les Marxes d’Homenatge als Maquis que organitzen el col·lectiu llibertari de la comarca.\nCal Xic: una altra de les masies visitades per maquis.\nPuigventós: masia que formava part d’un dels camins que Ramon Vila Capdevila es coneixia molt bé.\nCal Castellà: una altra de les masies situades entre Balsareny, Castellnou de Bages i Súria que el Maroto coneixia prou bé.\nCal Magí: masia situada molt a prop d’on Ramon Vila Capdevila acabà, degut a les bales de la Guàrdia Civil, la seva vida de guerriller.\nLa Creu o la Creueta del Perelló: la nit del 6 al 7 d’agost de 1963, el “Caracremada” morí molt a prop d’aquesta masia. En veure’l, tres membres de la Guàrdia Civil dispararen contra el seu cos i el llegendari maqui morí dessagnat, allà mateix, aquella nit. En aquell mateix lloc, uns quants anys abans, el dia 22 de febrer de 1945, també foren assassinats per la Guàrdia Civil els masovers de la casa (Domènec Rovira “el Mingo de la Creu” i Ramona Bessa) i dos guerrillers que foren descoberts en aquesta “base”. Al poble de Castellnou hi ha les seves despulles, al cementiri, i un museu local amb una petita referència als maquis i a la seva figura.\nPla de Calaf: en aquest indret proper a Balsareny morí (l’any 1944 o 1945) un maqui degut a les bales que va rebre quan intentava fugir de la Guàrdia Civil.\nBalsareny: un altre poble on la memòria dels maquis segueix present. Diferents guerrillers van moure’s pel seu nucli urbà i entorns.\nSanta Maria d’Oló: al voltant del poble, l’any 1950, s’escoltaren explosions. Eren els maquis, que volien tombar torres d’electricitat.\nL’Estany: el juliol de l’any 1953, quan molts guerrillers ja havien mort o deixat el combat, algun maqui (possiblement Ramon Vila) féu explotar torres d’electricitat properes al poble.\nMas Rojans: una altra masia visitada per maquis i civils.\nColldeforn: l’estiu del 1963, la Guàrdia Civil buscava el “Caracremada” per aquesta zona. I el van trobar: la nit del 6 al 7 d’agost, dispararen contra ell i el mataren a la Creu del Perelló, molt a prop de Colldeforn. Com ho sabien els civils que l’últim maqui passaria per allà, aquell dia i en plena nit? De seguida, la gent dels voltants digué en veu baixa què havia passat “realment”: “el Maroto és mort. L’han matat les caderneres”.\nCan Borrell de Coaner: el dia 10 de desembre de 1944, 9 guerrillers foren assassinats en aquesta masia propera a Súria i poc després un més a Sant Mateu de Bages, l’únic maqui identificat. Segons sembla, el sergent que matà a totes aquestes persones, enllestida “la feina”, fatxenda, digué alguna cosa semblant a “jo pelo un tio com qui mata una mosca”. Van ser enterrats a Sant Mateu de Bages. L’any 2007 una associació els va retre homentatge amb la instal·lació d’una placa de\nSúria: un altre poble carregat d’històries i llegendes relacionades amb els maquis.\nEl Graner: al voltant d’aquesta masia, i als entorns de Castellnou de Bages, maquis com Ramon Vila Capdevila hi coneixien diferents masies, fonts i altres punts d’aturada que sovintejaven. Per exemple: la casa de la Garrigota, la capella de Lurdes (com a punt de trobada), les Barracotes, Sus Vells, Sus Nou, l’ermita de Sant Pere del Graner, Espinalt, Tusqués, Puigbò, l’Alzinota, la font de les Índies o la font de la Guixa. Una de les principals “bases” dels maquis en aquesta zona era la casa de Safranasos, on, segons sembla, el matrimoni que hi vivia (i donava ajut als guerrillers) mai fou molestat per la Guàrdia Civil.\nEl Soler del Far: una altra de les masies properes a Castellnou de Bages que “el Caracremada” visità alguna vegada.\nCellers de la Serra: una altra de les masies que forma part d’un dels territoris del Bages més trepitjat pels maquis: l’espai comprès entre Sallent, Súria i Balsareny, amb les masies i els boscos de Castellnou de Bages com a centre.\nMas Rocaus: casa –avui desapareguda- que estava situada a prop de Sallent. De jove, Marcel.lí Massana hi passà alguna temporada. En aquest mas hi vivien els germans Miquel i Jaume Guitó Gramunt, assassinats per la Guàrdia Civil el mes de novembre de l’any 1949.\nVilafruns: fàbrica ubicada entre Sallent i Balsareny on treballava Jaume Guitó Gramunt, assassinat, juntament amb el seu germà, pels civils (el novembre de 1949) en un punt proper a la Rabeia i al castell de Balsareny.\nSallent: un altre poble “maqui”. Els seus entorns, i la gent que va viure aquells anys, són testimoni de diversos fets relacionats amb la memòria i la història dels maquis.\nMolí del Perer: un dia de tardor de l’any 1947, un grup de maquis (eren nou) menjaren en aquesta casa. Els guerrillers pagaren l’àpat amb bitllets de cent (els pagesos del moment no estaven acostumats a veure’n de tan grossos i utilitzar-los els podia fer sospitosos de donar cobertura als maquis) i l’home de la casa féu jurar als seus fills que no dirien mai res a ningú (per no tenir greus problemes amb els civils) d’allò que havia passat aquell dia a casa seva.\nEl Raurell: el masover de la casa (Joan Rius Crivillés) fou trobat mort (l’abril de 1945, a l’edat de 36 anys), després d’haver patit tortures, a la presó de Moià. Fou detingut per haver acollit maquis.\nLa Moretona: en aquest punt a mig camí entre Calders i Moià fou detingut, a finals de setembre de l’any 1949, Manuel Sabaté, germà del famós guerriller Quico Sabaté.\nReixac: poc abans de ser detingut (finals de setembre de 1949), Manuel Sabaté (germà de Quico Sabaté) passà per aquesta casa (fugint de la Guàrdia Civil) i hi sol·licità menjar i informació dels camins de la zona.\nEls Casals: un dels guerrillers que formaven part del grup “Talión” era “el Cubano”, dit així perquè havia nascut a l’Habana. Abans de morir (el 21 d’octubre de 1949), l’esmentat guerriller atracà aquest mas proper a Santpedor.\nCallús: un altre poble del Bages que queda ben a prop de les diferents masies, camins i espais geogràfics on es concentra la memòria dels maquis a la Catalunya central.\nClot del Fontanet: indret proper a Sant Mateu de Bages on, a finals de l’any 1945, la Guàrdia Civil localitzà tres guerrillers: un va poder escapar i els altres dos foren capturats. Un d’aquests fou assassinat pels civils. De l’altre no se’n va saber mai més res\nCastelltallat: a l’entorn del poble i la serra de Castelltallat els maquis també s’hi van moure.\nAguilar de Segarra: als voltants d’Aguilar de Segarra, Ramon Vila efectuà una de les seves accions més habituals: sabotejar torres d’electricitat.\nFonollosa: el juliol de l’any 1962, acompanyat de Pedro Antonio Sánchez, Ramon Vila Capdevila féu explotar tres torres d’alta tensió properes a aquest nucli.\nCal Prim: el 2 d’agost de 1963, pocs dies abans de morir, Ramon Vila elegí tres torres d’electricitat situades a prop d’aquest masia per fer-les volar. Cap a la mitjanit sonaren els espetecs dels explosius, però no va caure cap torre. Molt a prop d’aquesta casa hi ha un planell que els mapes topogràfics recullen avui amb el nom de “pla dels Maquis”. Això és degut a l’enfrontament que va tenir lloc el 7 de setembre de 1945 entre la guàrdia civil i uns maquis del grup “Los feos”, enforntament que es va saldar amb la mort del maqui Gaspar López Jiménez.\nRajadell: un altre poble que patí (com a mínim els anys 1951 i 1961) els explosius col.locats pel “Caracremada” per tal de sabotejar el subministrament d’electricitat. També hi hagué accions contra la via fèrria.\nLa Mussarra: a finals de setembre de l’any 1949, Ramon Vila i Manuel Sabaté s’acostaren a aquesta masia per tal de trobarhi queviures i refugi. La casa, però, estava encerclada per la Guàrdia Civil. Per salvar-se dels trets dels civils, Vila es llançà a dintre d’un barranc. Es féu mal, però pogué escapolir-se. El lloc on es deixà caure era tan inhòspit que la Guàrdia Civil arribà a especular si el maqui havia mort en aquell intent de fugida.\nCasa de les Elies: el dia 23 de juliol de l’any 1951, Ramon Vila passà per aquesta casa i hi demanà menjar. L’endemà, el masover comunicà aquesta visita a la Guàrdia Civil. Aquests feren una batuda a la zona per capturar el maqui, però no el van saber trobar.\nCarretera del Pont de Vilomara a Rocafort: el dia 24 de setembre de l’any 1949, tres guerrillers –cansats de caminars’aproparen a aquesta carretera i en veure passar un cotxe se’n van voler apoderar. En aquest vehicle hi viatjava, conduït pel seu xofer, un industrial de Manresa. Després d’estar a punt de ser atropellats, els guerrillers metrallaren el cotxe (ferint una serventa que també hi viatjava) i es quedaren amb 300 pessetes que portava l’empresari.\nCal Flequer: una de les principals “bases” dels maquis a la Catalunya central. El masover d’aquesta casa (Joan “el Llarg”) tenia simpaties pels guerrillers i els obrí les portes quan fou necessari. En aquest mas, a finals de juny de 1949, el grup del Massana segrestà el propietari de la casa (Joan Fontfreda, regidor de l’Ajuntament de Barcelona) i obtingué 100.000 pessetes a canvi de deixar-lo anar.\nCal Casasaies: masia situada entre Mura, Rocafort i el Pont de Vilomara. En aquest indret, el dia 4 de juliol de l’any 1949, Marcel.lí Massana matà un guàrdia civil: mentre aquest civil estava inspeccionant el mas a la recerca de maquis, Massana se li acostà per l’esquena i li digué mans enlaire. El civil, però, es va voler girar per disparar i el guerriller el matà. Després d’aquest fet, Massana va escriure una carta a la vídua i li adjuntà les pertinences del seu marit.\nPuigdoura: a principis d’octubre de l’any 1949, després de ser detingut, Manuel Sabaté (germà de Quico Sabaté) acompanyà (obligat) a uns quants civils a aquest punt per mostrar-los un racó on el seu grup de guerrillers hi tenia guardat un bidó ple d’explosius.\nSant Vicenç de Castellet: a l’entorn d’aquest municipi, Ramon Vila féu volar diferents torres d’electricitat a principis dels anys cinquanta.\nCal Vila: un dels guerrillers que formaven part del grup “Talión” era “el Cubano”, dit així perquè havia nascut a l’Habana. Abans de morir (el 21 d’octubre de 1949), l’esmentat guerriller atracà el mas Casals de Santpedor i aquest altre proper a Castellfollit del Boix.\nPer a més informació www.territorimaquis.cat