3er estudi pdf\nEstadística by mbalag27 663 views\nTendències de les desigualtats en l... by Agència de Salut ... 494 views\nEnquesta sobre hàbits alimentaris by pepet2006 3989 views\nInterpretación de la información en... by Lilia White 96734 views\n3r estudi de l'Observatori de Vulnerabilitat de la Creu Roja a Catalunya, "L'impacte de la crisi en les persones grans".\n1. Observatori de Vulnerabilitat de la Creu Roja a Catalunya 3r estudi L’impacte de la crisi en les persones grans ....................................................................................................................................................................... ....................................................................................................................................................................... Juny de 2012\n2. L’impacte de la crisi en les persones grans Edita: Observatori de Vulnerabilitat Creu Roja a Catalunya C/ Joan d’Àustria, 120-124 08018 Barcelona Data de publicació: Juny de 2012 Edició: Òscar Velasco, Anna Sabaté, Pilar Millán, Susanna Roig i Laura Ferré Equip de redacció: Irene Peiró i Patty Ortín Assessorament científic: Anna Espinal i Oliver Valero Realització d’entrevistes: Centre de Coordinació de la Creu Roja a Catalunya i Assemblees Locals, Comarcals i Provincials de la Creu Roja a Catalunya Fotografies: Cedides pel voluntariat, els àmbits i les diferents assemblees de la Creu Roja Guió i edició del vídeo: Vidal Sabater, Patty Ortín, Marta de Miguel, Clara Lipkau Disseny i maquetació: Gràfiques Apr © Creu Roja, 2012 No és permesa la reproducció total o parcial d’aquesta publicació, ni el seu tractament informàtic, ni la seva transmissió de cap forma o per qualsevol mitjà, ja sigui electrònic, mecànic, per fotocòpia, per registre o altres mètodes, ni el seu préstec, lloguer o qualsevol altra forma de cessió d’ús de l’exemplar, sense el permís previ i per escrit dels titulars del Copyright. L’ús d’aquest paper redueix l’impacte mediambiental en: 240 kg d’escombraries 45 kg de CO2 324 km en un cotxe europeu estàndard 5.040 litres d’aigua 491 kwh d’energia 389 kg de fusta ....................................................................................................................................................................... C02 Imprès sobre Cocoon offset 100% reciclat\n3. La Missió Ser cada cop més a prop de les persones vulnerables en l’àmbit estatal i internacional a través d’accions de caràcter preventiu , assistencial, rehabilitador i de desenvolupament, realitzades essencialment per voluntariat. La visió La Creu Roja, com a organització humanitària i d’acció voluntària arrelada a la societat, donarà respostes integrals des d’una perspectiva de desenvolupament a les víctimes de desastres i d’emergències, a problemes socials, de salut i mediambientals.\n4. ....................................................................................................................................................................... 1. PRESENTACIÓ\t06 2. INTRODUCCIÓ\t08 3. Objectius\t10 4. METODOLOGIA\t12 4.1 Introducció\t13 4.2 Selecció de la mostra i realització de l’enquesta\t14 4.3 Qüestionari\t16 4.4 Mètodes estadístics\t17 5. Resultats de l’enquesta 18 5.1 Perfils de la gent gran en els projectes de la Creu Roja\t19 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja\t20 5.2.1. En relació a la convivència\t20 5.2.2. Suport familiar i social\t21 5.2.3. En relació a l’entorn físic\t24 5.2.4. En relació a l’entorn social\t25 5.2.5. Qualitat de vida i hàbits saludables\t26 5.2.6. Dades econòmiques\t27 5.2.6.1. Ingressos\t29 5.2.6.2. Despeses 30 5.3 Vivència i percepció de les persones enquestades vers l’actual context 31 6. Conclusions de l’estudi\t36 6.1 Un col·lectiu divers i amb necessitats emergents\t37 6.2 Alta afectació de la crisi entre les persones grans\t38 6.3 Entre l’estalvi i la privació material\t39 6.4 El suport de la gent gran, avui imprescindible com a pilar de la contenció social\t40 7. Propostes d’acció de la Creu Roja\t42 .......................................................................................................................................................................\n5. 1 ............................... presentació 6\n6. Benvolguts, benvolgudes, Teniu a les mans el tercer estudi de l’Observatori de Vulnerabilitat, un projecte que la Creu Roja a Catalunya va endegar l’any 2011 per aprofundir en el coneixement de la realitat i de les necessitats més immediates dels col·lectius que atén, tenint en compte l’actual context socioeconòmic. Com a conseqüència de la crisi, que des de l’any 2008 colpeja molt especialment les persones més vulnerables, s’estan duent a terme reformes a nivell de serveis, prestacions o condicions laborals que afecten la vida diària de milers de persones i en especial d’aquelles en més risc d’exclusió social. El col·lectiu de persones grans és un dels més invisibles i desprotegits davant d’aquesta situació. A priori, pot semblar que les conseqüències no els afecten directament, ja que, entre d’altres coses, continuen rebent les seves prestacions, però això no és així. Aquest argument ja es va qüestionar en un estudi preliminar que va elaborar el 2010 l’àmbit de Gent Gran de la Creu Roja a Catalunya. És per això que, amb el present document, s’ha volgut aprofundir en com afecta la crisi a les persones grans i en com aquest col·lectiu n’està afrontant les seves conseqüències, a més de conèixer la seva opinió sobre com creu que es podrien pal·liar els seus efectes. Cal destacar també que, en aquesta ocasió, s’ha volgut fer un exercici de major proximitat cap a les persones incorporant en el projecte voluntariat de la Institució que, mitjançant els punts d’atenció que la Creu Roja té arreu del territori, ha realitzat una part de les entrevistes de manera presencial i individual a les persones usuàries del col·lectiu que atenen als municipis. Tanmateix, voluntaris i voluntàries d’arreu del territori han participat en l’operatiu establert al Call Center del Centre de Coordinació de la Creu Roja per a la realització de les enquestes telefòniques. El present estudi vol ser una eina més de coneixement que ens permeti identificar, estudiar i establir noves línies d’actuació envers les persones grans que s’han vist afectades pel moment social i econòmic actual. D’aquesta manera, els estudis de l’Observatori de Vulnerabilitat seguiran contribuint en el coneixement de la realitat social de les persones en situació de dificultat que atén la Creu Roja. Aquest és només un pas més en la millora continuada dels seus projectes, adreçats a pal·liar les necessitats bàsiques de les persones que presenten un alt risc d’exclusió social. ....................................................................................................................................................................... ....................................................................................................................................................................... Josep Marquès i Baró President de la Creu Roja a Catalunya 7\n7. 2 ........................................ INTRODUCCIÓ 8\n8. El concepte de vulnerabilitat social es relaciona amb la inseguretat i la indefensió que experimenten les comunitats, grups, famílies i individus en les seves condicions de vida a conseqüència de l’impacte provocat per algun tipus d’esdeveniment natural, econòmic i social de caràcter traumàtic. A més, també es relaciona amb l’ús dels recursos i estratègies que utilitzen aquestes persones i grups per afrontar-ne els efectes (Informe Anual sobre Vulnerabilidad Social 2010, Cruz Roja Española http://www.eapn.es/attachments/1095_Informe_Vulnerabilidad_2010.pdf ). Entenent que la crisi actual s’ha iniciat per un desencadenant econòmic que ha repercutit en altres esferes, és important saber quins són els aspectes que més estan afectant les persones i, en aquest cas, al col·lectiu de gent gran. És per això que aquest estudi parteix de 7 tipus de factors que poden afectar la persona i que estan relacionats amb temes tant personals com de l’entorn físic, social i cultural. Aquests factors s’han extret del document Envelliment actiu: un marc polític de l’Organització Mundial de la Salut (OMS, 2002) que estableix els determinants o influències que s’han de considerar per tal que les persones visquin un envelliment el més satisfactori possible, tals com: 1. Transversals: la cultura i el gènere 2. Relacionats amb els sistemes sanitaris i els serveis socials 3. De conducta 4. Relacionats amb factors personals 5. Relacionats amb l’entorn fisic 6. Relacionats amb l’entorn social 7. Econòmics L’any 2002, l’OMS substitueix el concepte “envelliment saludable” per “envelliment actiu” , amb la intenció d’incloure més aspectes de la persona, a part dels que fan referència estricta a la salut. També es vol passar de parlar de la gent gran com a mer agent passiu a mostrar que ofereix també una actitud activa, on té coses a dir. Les persones grans són part de la presa de decisions; és a dir en són part activa. En aquest sentit, aquest estudi analitza L’impacte de la crisi sobre les persones grans per veure quins aspectes representen un increment de la seva vulnerabilitat i sobre els quals s’haurà d’incidir per poder aconseguir la situació desitjable d’un envelliment actiu el més satisfactori possible. L’estudi té com a objectiu conèixer la situació de totes les persones de més de 65 anys ateses als diferents projectes de la Creu Roja a Catalunya. Les incloses als programa de Persones Grans, receptores dels serveis d’acompanyament, Teleassistència domiciliària o participants de tallers per a la millora de les capacitats cognitives, motrius o de coordinació. També s’analitza la siutació d’aquelles amb especial dificultat econòmica i social adscrites al Programa de Lluita contra la Pobresa i l’Exclusió Social, receptores de necessitats molt bàsiques com l’alimentació i també persones sense llar. Això ha permès obtenir trets diferencials específics entre ambdós col·lectius que poden patir més o menys grau de vulnerabilitat. ....................................................................................................................................................................... ....................................................................................................................................................................... 9\n9. 3 ........................................ Objectius 10\n10. Amb aquest tercer estudi, seguint amb els objectius treballats ja als dos anteriors estudis i continuant amb les línies estratègiques de l’Observatori de Vulnerabilitat, es plantegen diversos objectius a assolir: L Conèixer la realitat social de les persones grans que atén la Creu Roja emmarcada en la situació de la crisi econòmica actual. L Conèixer l’opinió que tenen sobre la realitat social actual i les oportunitats que hi ha en aquesta situació. L Contribuir a generar una corrent d’opinió i de treball, alineada amb d’altres agents socials, com a part del desplegament de l’estratègia de Diplomàcia Humanitària de l’entitat. L Detectar noves necessitats per adaptar o oferir nous serveis. 11\n11. 4 ................................................... METODOLOGIA 4.1 Introducció 4.2 Selecció de la mostra i realització de l’enquesta\t4.3 Qüestionari 4.4 Mètodes estadístics 1212 Metodologia\n12. Aquest estudi ha comptat amb l’assessorament científic del Servei d’Estadística Aplicada de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) quant a la validació del qüestionari, la selecció de la mostra i l’anàlisi de les dades obtingudes. El disseny experimental adequat (grandària mostral, qüestionari, etc..) afavoreix una major fiabilitat dels resultats i pot servir com a punt de partida per a l’elaboració d’estudis posteriors. L’anàlisi de les dades del qüestionari ha posat de manifest informació relativa als usuaris (de vegades, desconeguda) dels programes que formen part d’aquest estudi. A més, ha permès obtenir indicadors plenament definits i validats que poden permetre ubicar els usuaris en un determinat context. Els resultats s’han obtingut utilitzant programari especialitzat per a l’anàlisi de les dades i la presentació de resultats. 4.1 introducció 1313Metodologia\n13. La confecció de la mostra es va realitzar aleatòriament estratificant per tipus de projecte i sexe el total de persones més grans de 65 anys que la Creu Roja Catalunya ha atès durant l’any 2011 i que consten a la seva base de dades dintre dels següents programes i projectes: Programa de Persones Grans De la base de dades dels projectes de gent gran es van obtenir 16.591 registres vàlids corresponents a persones usuàries, de les quals 10.663 es podien contactar per telèfon. Els projectes als quals estan adscrites aquestes persones es vinculen majoritàriament als serveis d’atenció a la dependència que gestiona la Creu Roja en coordinació amb diferents administracions, però també en l’àmbit privat, o sigui concertat directament amb la persona usuària. Els principals projectes són: 4.2 Selecció de la mostra i realització de l’enquesta\tL Ajuda a domicili bàsica (Menjar a domicili). Lliurament a domicili d’un àpat diari els 365 dies de l’any a persones grans en situació d’alta vulnerabilitat i amb dificultats de mobilitat. L Ajuda a domicili complementària. Seguiment setmanal presencial i/o telefònic a aquelles persones que estan en una situació més vulnerable per aïllament o per manca de suport social. Es realitzen acompanyaments, actuacions preventives, estimulació de capacitats cognitives a domicili, etc. L Productes de suport. Lliurament o préstec d’ajuts tècnics per facilitar la realització de les tasques del dia a dia a les persones grans amb dificultats de mobilitat (taules de banyera, agafadors, cadires de rodes, grues, caminadors, etc.). L Teleassistència domiciliària (TAD). Servei que ofereix la Creu Roja a totes aquelles persones que volen disposar, les 24 hores del dia i els 365 dies de l’any, d’una resposta immediata en el domicili davant de qualsevol situació d’emergència social i/o sanitària. Programa de Lluita contra la Pobresa La base de dades d’aquest programa conté 451 registres corresponents a persones de més de 65 anys, adscrites en els següents projectes: L Programa d’Aliments i Kits de Suport Social. Repartiment d’aliments i productes de primera necessitat a persones i famílies. L Suport social en situacions de vulnerabilitat. A més de cobrir les necessitats bàsiques, la xarxa social ofereix informació i orientació, atenció personalitzada, acompanyament i gestió d’ajudes d’emergència, entre d’altres serveis. L Atenció integral i altres serveis. Inclou serveis, com ara les residències o els centres d’acollida i els centres de dia per a persones sense llar, en els quals es presta una atenció integral orientada a la inserció sociolaboral i la rehabilitació psicosocial d’aquest col·lectiu. El total de persones enquestades en aquest tercer estudi ha estat de 674. Les enquestes a les persones usuàries dels projectes de Gent Gran s’han realitzat telefònicament assistides per ordinador (CATI, Computer Assisted Telephone Interviewing) entre el 20 de març i el 20 d’abril de 2012. En total s’han contactar amb 1.630 persones, de les quals 510 han acceptat de fer l’entrevista tenint en compte el perfil de la població pel que fa a quotes de sexe i de projectes. Les enquestes a les persones dels projectes de Lluita contra la Pobresa s’han realitzat presencialment des del territori el personal tècnic i voluntari de la Creu Roja, entre el 20 de març i el 23 d’abril de 2012. En total, 164 persones han acceptat de fer l’entrevista. S´han entrevistat 674 persones grans que ha atès la Creu Roja l’any 2011, de les quals 164 han requerit suport bàsic. 1414 Metodologia\n14. Testimoni maria cinta falcó 68 anys usuària del programa d’aliments creu roja a roses-castelló d’empúries Dos dels cinc fills de la Maria Cinta Falcó, veïna de Roses de 68 anys, han perdut la feina durant els dar- rers quatre anys. Un era contractista d’obres i l’altre paleta i la crisi de la construcció ha fet sacsejar la seva situació econòmica i personal. La situació dels seus dos fills li fa pensar que la crisi econòmica actu- al és més greu que qualsevol de les altres que ha viscut en el passat, tot i que, com la resta de persones de la seva generació, encara reté a la memòria records de la postguerra. “Aquesta crisi ens ha caigut de sor- presa i no ens l’esperàvem i és més forta perquè tothom estava acostu- mat a viure més bé” – afirma. També la pròpia Maria Cinta passa per dificultats en aquests moments i, des de l’any 2008, rep ajuda del Pro- grama d’Aliments de la Creu Roja. Tot i això, encara troba recursos per donar petites ajudes econòmiques als seus fills, a més de convidar-los a dinar o a sopar o repartir-los part dels aliments que rep de la Creu Roja. A més, la Maria Cinta té actualment la tutela d’un dels seus néts i, per fer- se càrrec del menor, rep prop de 400 euros al mes en concepte d’ajudes. Convertida en un dels pilars de la seva família, la Maria Cinta s’està privant de fer algunes activitats dar- rerament: “Anava a la perruqueria cada setmana, que ara no hi puc anar-hi, anava al dentista també, i hi he deixat d’anar, i el canvi d’ulleres (...) em veig obligada a no canviar-les de moment”. A més, té dificultats per fer front a la hipoteca del pis on viu, que venia pagant fins ara juntament amb alguns dels seus fills, i ja està pensant en abandonar-lo i llogar-ne un altre. Fins ara, la Maria Cinta, que compta una pensió de viduïtat de 615 euros al mes, n’estava pagant 400 euros per la hipoteca. Malgrat tot, encara diu sentir una sensació “d’angoixa” en no poder ajudar més els seus fills i no se li es- goten les ganes de donar un cop de mà. Per això, també col·labora amb diverses organitzacions socials, en- tre elles la Creu Roja, i assegura que el voluntariat és una de les coses que la fa sentir millor en aquests mo- ments, perquè se sent realitzada. “ ” Aquesta crisi ens ha caigut de sorpresa i no ens l’esperàvem i és més forta perquè tothom estava acostumat a viure més bé.\n15. La confecció del qüestionari s’ha basat en el primer estudi que va realitzar la Creu Roja sobre l’impacte de la crisi en les persones grans l’any 2010 i en els dos primers estudis de l’Observatori de Vulnerabilitat (L’impacte de la crisi en la infància i les famílies de juliol de 2011, i L’Ocupació dels col·lectius vulnerables en el marc de la crisi socioeconòmica, de desembre de 2011). Tanmateix, se segueixen els determinants que l’OMS va publicar el 2002 per a tenir un envelliment actiu satisfactori. La finalitat és veure quins són els factors determinants d’una major vulnerabilitat, sobretot contextualitzada en el marc actual de la crisi que arrenca el 2008 i que encara és vigent. 4.3 Questionari L’enquesta inclou 44 preguntes (42 de les quals són tancades i 2 són obertes) sobre el perfil de la mostra, la situació actual davant la crisi, com hi fa front aquest col·lectiu i quina opinió en té. Aquesta combinació de preguntes permet dur a terme una anàlisi combinada amb una part quantitativa i una de més qualitativa complementària que aporta conclusions més detallades. El qüestionari s’ha estructurat en 4 blocs: L Perfil de la persona L Com afecta la crisi a les persones grans quant a: - La convivència - El suport familiar - L’entorn de les persones grans - L’economia - Els hàbits saludables - La relació amb l’entorn social L Com fan front a la crisi: - Els factors psicològics - La seva qualitat de vida L Què en pensen de l’actual crisi respecte a l’experiència viscuda 1616 Metodologia\n16. 4.4 Mètodes estadístics L’anàlisi de les preguntes del qüestionari s’ha realitzat segons els tipus de variables: L Preguntes obertes: s’han transcrit les respostes de forma literal. A partir de les respostes a aquestes preguntes, s’han creat núvols de paraules. En aquest tipus de representació, la mida de les paraules és proporcional a la seva freqüència d’aparició. Els resultats s’han obtingut pel total de persones enquestades i estratificant segons el tipus de programa i el sexe. L Variables quantitatives: inclou només l’edat i es presenta una taula amb els resultats estadístics, com són: la grandària mostral, el recompte de dades mancants (N Miss), la Mitjana, la Mediana, el Mínim i el Màxim. L Variables categòriques i multi- resposta: tant per a les variables categòriques (sexe, nacionalitat, estat civil, etc.) com per a les variables multi-resposta (ajudes que reben o han deixat de rebre, motius de canvi d’habitatge, etc.), es presenten taules amb les freqüències relatives i absolutes, a més de diagrames de barres o de sectors, segons la variable. 1717Metodologia\n17. 5 ................................................... Resultats de l’enquesta 5.1 Perfils de la gent gran en els projectes de la Creu Roja 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja 5.2.1. En relació a la convivència 5.2.2. Suport familiar i social 5.2.3. En relació a l’entorn físic 5.2.4. En relació a l’entorn social 5.2.5. Qualitat de vida i hàbits saludables 5.2.6. Dades econòmiques 5.2.6.1. Ingressos 5.2.6.2. Despeses 5.3. Vivència i percepció de les persones enquestades vers l’actual context 1818 Resultats de l’enquesta\n18. 5.1 Perfils de la gent gran en els projectes de la Creu Roja Dintre el col·lectiu de la gent gran atesa per la Creu Roja (persones majors de 65 any) hi ha una gran diversitat de perfils en funció de l’edat, el nivell de dependència i la seva situació socioeconòmica, entre altres condicionants. Dit això, dels resultats de l’enquesta se n’ha intentat extreure un perfil- tipus que respondria a les següents característiques: Perfil general de Gent Gran L Dona (78,4% ) L 81 anys L Vídua (62%) L Conviu amb altres persones (58%) a domicili propi L Pensionista (93%) L Ingressos mensuals entre 550-900 € L Vincula qualitat de vida amb millora de la salut L Beneficiària d’un servei de Creu Roja a domicili L Risc baix d’exclusió social Això no obstant, i tenint en compte que els informes se centren justament amb els col·lectius que es troben en una situació de major vulnerabilitat, s’ha fet incís en la situació de les persones grans ateses per la Creu Roja que es troben en una situació especialment precària. Per això, s’ha definit com un grup diferenciat anomenat Grup de Pobresa pel fet que són persones receptores d’ajuda bàsica. Aquest grup respon al següent perfil-tipus: Marc referencial: Perfils de Gent Gran de la població espanyola i perfils de gent gran atesos per la Creu Roja PERFIL SEXE EDAT ESTAT CIVIL CONVIVÈNCIA (Acompanyats) MITJANA D’INGRESSOS PROPIETAT DE L’HABITATGE Gent Gran de la població espanyola IMSERSO* Dona 72% 80 anys 63% casats/a 84% 600€ 83 % Gent gran de la Creu Roja a Catalunya Dona 81anys 62 % vidu/ua 58% 550-900€ 74% Gent gran Grup de Pobresa de la Creu Roja a Catalunya Dona 71 anys 40% vidu/ua 68% 300-550€ 40% * Encuesta sobre Personas Mayores IMSERSO 2010, http://www.imsersomayores.csic.es/estadisticas/encuestas/index.html Perfil de gent gran del Grup de Pobresa L Dona (67,7%) L 71 anys L Vídua (40,2%) L Conviu amb altres persones (68,3%) a domicili propi L Pensionista (76,2%) L Ingressos mensuals entre 300 i 550 € L Vincula qualitat de vida amb més L ingressos econòmics L Receptora d’ajuda bàsica de la Creu Roja L Risc alt d’exclusió social Així, l’eix vertebrador d’aquest informe és el de tot el conjunt de la gent gran atesa per la Creu Roja i que, malgrat la seva heterogeneïtat, respon majoritàriament al perfil general. Al llarg dels diferents apartats de l’estudi s’aniran incorporant dades específiques del Grup de Pobresa per donar una informació més concreta sobre les especials dificultats que pateix. 1919Resultats de l’enquesta\n19. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.1. En relació a la convivència L Del total de persones grans que han sofert algun canvi en la seva convivència, més de la meitat han hagut d’acollir algun familiar (fills, filles i/o néts) a casa seva per motius econòmics. En menor proporció (un 20%) són les persones grans les que han hagut d’anar a viure a casa d’algun familiar per aquest mateix motiu L Malgrat que els canvis en la convivència han estat forçats sovint per la situació econòmica, la meitat de les persones enquestades diuen estar molt o bastant satisfetes, encara que un 19% reconeix que tot i haver una bona convivència, a vegades hi ha situacions a tensió. L El 42% de les persones grans que atén la Creu Roja a Catalunya viuen soles. La resta estan acompanyades majoritàriament pels seus fills/es i/o la parella en la mateixa proporció. Aquest percentatge de persones que viuen soles se situa molt per sobre de la mitjana de la població espanyola de més de 65 anys, que viu acompanyada en el 84% dels casos. Cal tenir en compte que les persones ateses per la Creu Roja són majoritàriament dones vídues al voltant dels 80 anys, per la qual cosa és important destacar el paper clau que tenen els serveis com la TAD i ajut a domicili per a promocionar l’autonomia i independència. L En els darrers dos anys, i com a conseqüència de la crisi, un 10% de les persones grans han hagut de canviar la seva convivència. La incidència d’aquest canvi és especialment acusada en el Grup de Pobresa que arriba al 42%. 56.3% No 1.8% NS/NC 42.0% Sí Canvis en la convivència en els darrers dos anys del Grup de Pobresa Valoració de la convivència entre les persones grans que han hagut de canviar-la per motius econòmics La crisi incideix en la convivència de les persones grans, especialment entre les persones del Grup de Pobresa. El canvi més freqüent és que aquest col·lectiu hagi acollit els fills a casa seva. 0 10 20 30 40 50 Està content de la relació i se sent acompanyat Hi ha bona convivència, situacions de tensió Sovint hi ha situacions de tensió Sempre hi ha situacions de tensió Ha perdut intimitat NS/NC de vegades 2020 Resultats de l’enquesta\n20. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.2. Suport familiar i social S’analitza el suport que dóna la xarxa familiar i l’entorn en situacions de crisi i també el suport que reben d’altres persones, de la Creu Roja, d’altres entitats, administracions o de serveis privats. L Entre el col·lectiu de la gent gran que atén la Creu Roja, una de cada 3 persones ha hagut d’ajudar per primer cop algú per motius econòmics en els darrers dos anys. La principal forma en què s’ha incrementat l’ajuda ha estat el suport econòmic (20% del total lliuren diners per primer cop), seguida de l’ajut en l’alimentació (10%) i l’acolliment familiar (6,5% en general, però fins al 24% entre el Grup de Pobresa). L’ajuda va adreçada principalment als fills i filles, encara que un 15% ajuda també a persones que no formen part de la família. L En els dos primers estudis de l’Observatori de la Vulnerabilitat es demanava quin era el suport econòmic que rebien les persones enquestades per part d’altres membres de la seva família per poder fer font a la crisi. En el primer estudi, el 23% rebien aquest tipus de suport, dada que es reduïa a un 17% en el segon estudi. En aquella ocasió no es demanava quin era el membre de la família que lliurava l’ajut, pero en aquest estudi a la vista dels resultats podem veure que les persones grans tenen un paper actiu en aquest suport ja que el 30% de les persones enquestades donen suport a algun familiar per primer cop, el 81,5% ho fan als seus fills/es. L Per gènere, els homes presten majoritàriament suport econòmic, mentre que les dones diversifiquen més el tipus d’ajuda. També, i tal com mostra el gràfic inferior, els fills són els principals receptors de l’ ajut per sobre de les filles. L Un 44% de les persones enquestades continua rebent algun tipus d’ajuda, més de la meitat en forma de suport econòmic per part, en aquest ordre, dels fills/es, dels serveis socials o de professionals privats. Un 13% l’ha deixat de rebre en els darrers dos anys. L Aquesta disminució del suport és notablement més alta (31,1%) entre el Grup de Pobresa, el qual perd tant el suport econòmic dels fills/es, com la prestació pública d’alguns serveis que no poden assumir en l’àmbit privat. Aquestes persones han de recórrer a altres entitats – el 90% ho fa a la Creu Roja- per a obtenir algun ajut de primera necessitat, com ara aliments i/o productes pel manteniment higiènic de la llar.En motiu de la crisi, un 30% de la gent gran ha hagut d’ajudar per primer cop a un familiar i un 13% ha deixat de rebre ajuda. Entre el col·lectiu més vulnerable aquesta pèrdua de suport arriba fins al 31%. Pregunta multi-resposta sobre a qui presta l’ajuda el grup de gent gran Disminució del suport en el Grup de Pobresa (de les persones que l’han vist disminuir) per tipus de persona/entitat Filla Fill Nora Néts Amic/ga/ Veí /Conegut Altres familiars NS/NC 0 10 20 30 40 50 Filla Fill Parella Amic/ga Serveis socials NS/NC 0 5 10 15 20 25 30 35 2121Resultats de l’enquesta\n21. Testimoni Joan arias 70 anys usuari del programa d’aliments creu roja a tarragona El Joan Arias, veí de Tarragona de 70 anys, no s’hauria imaginat mai que acabaria demanant l’ajuda de la Creu Roja. Fins fa 10 anys, estava treba- llant i pensava que tindria “una jubila- ció arregladeta”, però la seva pensió actual, de 800 euros, no li arriba per arribar a final de mes. Amb aquest import, ha de mantenir la seva dona, un cosí seu que es va quedar sense feina, que actualment viu amb ells, a més de la seva sogra. Per això, afir- ma amb contundència: “la crisi jo la trobo a cada moment a casa meva” En els últims temps, la seva família ha hagut de canviar els seus hàbits alimentaris, “Ara el peix és molt car, la carn també, per tant hem de men- jar llegums, cigrons, sopa, patates, arròs…” - explica el Joan, que tam- poc té prou recursos per comprar-se roba nova o per arreglar la rentadora espatllada que tenen a casa. Fins fa uns anys, també comptava amb una mútua de sanitat privada, que ara no pot costejar-se, i, pel que fa a la sanitat pública, lamenta: “Pa- teixo les llistes d’espera, estic ope- rat del cor. No podré pagar els me- dicaments que cada vegada s’estan encarint més”. A més, a l’hivern, el Joan i la seva família no poden posar calefacció “perquè és elèctrica i és molt cara”. A més de “l’encariment del preu de la vida”, el Joan lamenta que s’esti- guin “perdent drets laborals”, mentre segueixen existint paradisos fiscals i es mostra molt preocupat pel futur dels seus fills. Visiblement amoïnat, conclou: “Veure que la meva famí- lia passa tanta necessitat, sense els mínims coberts, em provoca molta, molta angoixa”. “ ” Ara el peix és molt més car, la carn també, per tant hem de menjar llegums, cigrons, sopa, patates, arròs...\n22. Suport de la Creu Roja Prop del 90% de les persones enquestades rep o ha rebut algun tipus de servei o ajut prestat per la Creu Roja el 2011 en els següents projectes: L Pel que fa a les persones que reben ajuda de la Creu Roja, un 56% n’està molt satisfet/a i un 38% valora el servei positivament. L Al voltant del 20% de persones enquestades reben ajuda de l’administració i un 10% reben també l’ajuda d’altres entitats. 45.5% Ajuda a domicili complementària 1.2% Ajuda a domicili bàsica 3.0% Productes de suport 26.0% Teleassistència domiciliària 18.0% Aliments per la solidaritat 5.9% Suport social 0.1% Atenció integral 0.1% Centre d’acollida 0.1% Centres de dia Percentatge de distribució de projectes de la Creu Roja segons la mostra de l’estudi 2323Resultats de l’enquesta\n23. Dificultat per mantenir llar a temperatura adequada del Grup de Pobresa 43.9% No 54.3% Sí 1.8% NS/NC L La major part de les persones grans viuen al seu domicili (90,5%) en règim de propietat (74%). El règim de tinença de l’habitatge està determinat pels seus recursos econòmics, per la qual cosa en el Grup de Pobresa el percentatge de persones propietàries baixa fins al 40% i viuen majoritàriament de lloguer. És justament aquest grup el que més vincula la millora de la seva qualitat de vida amb la millora de l’habitatge (15,2%). L En relació al confort de la seva llar, un 16% de les persones té dificultats per mantenir la seva llar a una temperatura adequada, principalment perquè no pot pagar- ne el subministrament. En el cas del Grup de Pobresa, aquesta dificultat la tenen més de la meitat (54,3%). 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.3. En relació a l’entorn físic L En el primer estudi de l’Observatori de Vulnerabilitat sobre L’Impacte de la crisi en la infància i les famílies (juliol 2011) un 42% de les persones més vulnerables que atén la Creu Roja afirmava no poder mantenir la seva llar a una temperatura adequada. Comparant- ho amb la dada d’aquest tercer estudi es pot concloure que l’impacte de la pobresa energètica és major en el grup de més edat del mateix col·lectiu. L 1 de cada 3 persones grans ha hagut de canviar els seus hàbits domèstics per reduir el consum energètic i d’altres subministraments (cuinar menys, neteja de la llar, higiene personal). En el Grup de Pobresa són més de 7 de cada 10. Pràcticament la totalitat de persones grans viuen al seu domicili. En el cas de les persones amb menys recursos econòmics el règim de tinença majoritari és el lloguer (47%). Entre el col·lectiu de persones més vulnerables ateses per la Creu Roja -receptores d’ajuts bàsics-, la pobresa energètica és particularment acusada en la franja de majors de 65 anys. Percentatge de persones que ha hagut de canviar els seus hàbits domèstics per reduir el consum energètic Sí No NS/NC 0 10 20 30 40 50 60 70 80 Grup gent gran Grup de pobresa 2 3 4 No pot pagar el gas No pot pagar la factura d’electricitat No té Les finestres no tanquen bé 0 10 0 0 0 50 60 Motius per no poder manternir la llar a temperatura adequada Grup de Pobresa calefacció/ refrigeració 2424 Resultats de l’enquesta\n24. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.4. En relació a l’entorn social L Tot i que més del 90% de les persones enquestades manifesten tenir contacte amb regularitat amb d’altra gent – familiars, amics, veïns–, gairebé la meitat diuen sentir-se soles sempre o a vegades. Té contacte amb regularitat amb altres persones? Se sent sol/a? Malgrat que pràcticament totes les persones grans diuen mantenir relacions amb altres persones amb regularitat, prop de la meitat se senten soles sempre o de vegades. L En el Grup de Pobresa, on el percentatge de persones que viuen acompanyades és superior, la sensació de solitud és encara més acusada (més del 60% se senten soles sempre o de vegades). 96.3% Sí 2.7% No, de ningú 0.4% No em cal 0.6% NS/NC Sí A vegades No NS/NC 0 10 20 30 40 50 60 2525Resultats de l’enquesta\n25. En aquest apartat s’analitza la qualitat de vida de les persones grans en relació a la salut, l’alimentació equilibrada i la realització d’algun tipus d’activitat física i/o mental que els faci mantenir-se actius. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.5. Qualitat de vida i hàbits saludables Qualitat vida de la gent gran i del Grup de Pobresa Molt Bastant Normal PocG ens NS/NC 0 5 10 15 20 25 30 35 40 Molt Bastant Normal PocG ens 0 10 20 30 40 50 L La percepció de la pròpia qualitat de vida és molt diferent en funció del col·lectiu: en general, un 39% de la gent gran considera que té una qualitat de vida normal. En el Grup de Pobresa un 48% afirma que en té poca o gens, vinculant-ho amb la seva situació econòmica. 2626 Resultats de l’enquesta\n26. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.5. Qualitat de vida i hàbits saludables L El 62,5% de la gent gran considera que tindria més qualitat de vida si millorés la seva salut. Per sexes, són les dones les que més valoren la salut, mentre que els homes vinculen qualitat de vida amb millora econòmica i/o material (un millor habitatge, per exemple). L Pel que fa a l’alimentació, el 78,2% de les persones de l’estudi segueixen una alimentació variada, tot i que un 19% no pot comprar amb regularitat ni peix ni carn. L Resulta preocupant que la meitat de les persones grans del Grup de Pobresa no puguin seguir una dieta equilibrada per la dificultat de comprar amb regularitat aliments de tots els grups. La meitat de les persones del Grup de Pobresa no pot comprar amb regularitat tots els grups d’aliments. La Creu Roja proveeix d’alimentació bàsica aquest col·lectiu. Dificultats per anar a l’òptica i al dentista en el Grup de Pobresa Llegums Làctics Fruita i verdura Carn Peix 0 20 40 60 80 100 L Al voltant del 30% de les persones grans afirmen no poden anar al dentista ni a revisar-se la vista perquè és molt car. Aquesta situació és més acusada en les persones del Grup de Pobresa, ja que, en aquest col·lectiu, el 51,20% de persones no es poden revisar la vista i el 58,50% no poden anar al dentista perquè no ho poden pagar. El percentatge és encara més gran si s’exclouen aquí les persones que manifesten no necessitar-ho. L En relació als hàbits que permeten que les persones estiguin actives tant a nivell físic i cognitiu com relacional, val a dir que duen a terme poques activitats. L’activitat que més fan és exercici físic i només representa el 37,1% seguit d’anar de vacances (20,3%), participar en tallers de manualitats i finalment anar a excursions. Menys del 2% de persones grans del Grup de Pobresa fan vacances i 1 de cada 3 no en fan perquè no ho poden pagar. Hi va quan ho necessita Sí, però no pot anar-hi perquè és molt car No necessita anar-hi NS/NC 0 10 20 30 40 50 60 Hi va quan ho necessita Sí, però no pot anar-hi perquè és molt car No necessita anar-hi NS/NC 0 10 20 30 40 50 60 Pregunta multiresposta sobre les dificultats per adquirir aliments regularment ( per grups d’aliments) entre les persones del grup de pobresa que manifesten aquesta dificultat 2727Resultats de l’enquesta\n27. Testimoni javier pérez 56 anys voluntari dels programes de gent gran i atenció a la dependència creu roja a barcelona Les persones que, com el Javier Pé- rez, estan en contacte amb la gent gran coneixen de primera mà les mancances i les angoixes que patei- xen en el seu dia a dia a causa de la crisi. Voluntari de la Creu Roja a Barcelona, el Javier assegura: “Les seves principals necessitats són de tipus econòmic, de tipus relacional i emocional i de soledat, i no sempre està clar quina té més importància; depèn del cas i de la persona”. Amb un any i mig d’experiència com a voluntari de la Creu Roja, assegu- ra que, per tractar amb les persones grans, les capitats d’observació són tant o més importants que saber es- coltar: “Detecto les necessitats de la gent gran a partir del que m’expli- quen però, sobretot a partir del que veig. De l’estat de la roba que porten, del calçat vell, del que mengen cada dia, de les coses que s’espatllen i no s’arreglen...”. En companyia del voluntariat, les per- sones grans també poden “exteriorit- zar els seus neguits”, alguns dels quals també tenen relació amb els seus fa- miliars, tal com explica el Javier: “A la gent gran, també li preocupa molt en quina situació quedaran els seus fills i néts, perquè veuen que aquesta crisi, enlloc de fer-los progressar, farà que estiguin pitjor que ells”. “Com a voluntari faig acompanya- ment a les persones grans i intento que la gent no se senti tan sola” – explica aquest voluntari de la Creu Roja, convençut que, fent compa- nyia a les persones grans, està po- sant el seu granet de sorra per aju- dar-les a viure una mica millor. “ ” Detecto les necessitats de la gent gran (...) sobretot partir del que veig. De l’estat de la roba que porten, del calçat vell, del que mengen cada dia, de les coses que s’espatllen i no s’arreglen...\n28. L El 90% de les persones grans ateses per la Creu Roja obtenen els seus ingressos a través d’una pensió (pròpia o del cònjuge). Un 13% rep també algun tipus de prestació pública. L La franja d’ingressos mensuals més habitual en el conjunt de les persones grans se situa entre els 550 euros i els 900 euros. Això no obstant, en el Grup de Pobresa més del 50% està per sota dels 550 euros. Els ingressos milloren discretament quan es considera el conjunt familiar. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.6. Dades econòmiques ________________ 5.2.6.1. Ingressos L En les franges d’ingressos superiors, hi ha un clar predomini dels homes enfront de les dones. L 7 de cada 10 persones enquestades han disminuït la seva capacitat d’estalvi en els darrers dos anys, principalment perquè tot és més car. D’aquestes, gairebé un 10% han hagut d’ajudar econòmicament als seus fills/es o d’altres familiars. Aquesta disminució de l’estalvi és encara més significativa en el Grup de Pobresa (quasi el 90%) que a més a més, ha vist reduïts els seus ingressos (14,7%). Ingressos mensuals individuals de la gent gran i del Grup de Pobresa 2929Resultats de l’enquesta\n29. 5.2 Anàlisi del col·lectiu de la gent gran atès per la Creu Roja ________________ 5.2.6. Dades econòmiques ________________ 5.2.6.2. Despeses L La despesa mensual més important de la de gent gran és l’alimentació (1 de cada 3 hi destina més de 300€). En el Grup de Pobresa el 35% no pot destinar- hi més de 100€ . 9 de cada 10 persones d’aquest grup s’adrecen a la Creu Roja per rebre ajut d’alimentació bàsica. L L’habitatge i el seu manteniment constitueix el segon grup en volum de despeses. Això és especialment destacable en el grup més vulnerable, que com ja s’ha vist anteriorment, viu bàsicament en règim de lloguer i és el principal cost al qual han de fer front. L En tercer lloc hi ha les despeses mensuals en higiene personal i de la llar, roba i calçat (el 59% hi destina menys de 100€ mensuals). L El 79% de les persones grans afirma no realitzar cap despesa mensual en oci i lleure. L Un 14% presta ajuda amb diners de manera mensual a altres familiars. L’alimentació representa la principal despesa a la qual han de fer front les persones, 9 de cada 10 del Grup de Pobresa s’adrecen a la Creu Roja per rebre ajut d’alimentació bàsica. 3030 Resultats de l’enquesta\n30. L Un 48% de les persones grans esmenta que la crisi els afecta molt o bastant en el seu dia a dia. En el Grup de Pobresa aquest nivell d’afectació arriba al 88%. L 7 de cada 10 usuaris enquestats pensen que aquesta crisi és mes greu respecte altres èpoques de crisi que han viscut. Valoració crisi respecte altres èpoques Freqüència Percentatge Aquesta crisi és més greu 479 71.1% Aquesta crisi és més igual 46 6.8% Aquesta crisi és més lleu 68 10.1% NS/NC 81 12.0% L El 67,4% afirma que aquesta situació els provoca angoixa. La crisi li provoca angoixa Freqüència Percentatge Sí 454 67.4% No 160 23.7% Indiferent 29 4.3% NS/NC 31 4.6% 5.3. Vivència i percepció de les persones enquestades vers l’actual context Com valora aquesta crisi respecte altres èpoques de crisi que hagi viscut? Sí No Indiferent NS/NC 0 10 20 30 40 50 60 70 80 Aquesta crisi és més greu Aquesta crisi és més igual Aquesta crisi és més lleu NS/NC 0 10 20 30 40 50 60 70 80 3131Resultats de l’enquesta\n31. Testimoni patrícia giménez 31 anys tècnica dels programes de gent gran i atenció a la dependència Creu Roja a tarragona Si tradicionalment la gent gran sem- pre ha estat un col·lectiu vulnerable, ara encara ho és més. Aquesta és l’opinió de la Patrícia Giménez, tèc- nica de la Creu Roja a Tarragona, se- gons la qual moltes persones grans “han hagut d’assumir nous rols” en- mig del context de crisi per donar su- port als seus familiars. En alguns casos, aquest suport ha suposat acollir altres persones a casa seva i “el reagrupament fami- liar de les diferents generacions al mateix nucli familiar fa que prioritzin les preocupacions dels fills i no les seves pròpies” – adverteix Giménez. L’impacte de la crisi econòmica so- bre els seus fills els genera, a més, “impotència i desesperança”, en pa- raules de la tècnica de la Creu Roja. Per això, a banda de pal·liar les difi- cultats socials i econòmiques de la gent gran i cobrir les seves neces- sitats bàsiques, Giménez afegeix que, a la Creu Roja, li “preocupa la part més emocional i psicològi- ca que està quedant mes coixa”. “La Creu Roja vol oferir un espai de referència on puguin abocar totes aquestes emocions i marxin d’aquí amb una sensació de certa allibera- ció” – conclou. “ ” La Creu Roja vol oferir un espai de referència on puguin abocar totes aquestes emocions.\n32. Qüestions obertes En aquest punt del qüestionari s’han plantejat dues preguntes opcionals als dos grups de gent gran enquestats perquè els usuaris les responguessin de forma oberta i voluntària. 1. La primera pregunta oberta plantejada és: Des de la seva experiència viscuda, què creu que s’hauria de poder fer per sortir de l’actual situació de crisi socioeconòmica? Del Grup de Pobresa han respost aquesta qüestió 91 persones de 164. Posen èmfasi en els següents termes: Del grup de gent gran han respost aquesta qüestió 281 persones del total de 510 i destaquen els següents conceptes: Un cop obtinguts els resultat, s’ha creat un núvol de paraules amb la mida proporcional a la freqüència d’aparició. 3333Resultats de l’enquesta\n33. 2. La segona pregunta oberta: Què creu vostè que pot aportar la gent gran a la societat per sortir de l’actual situació de crisi socioeconòmica? Del Grup de Pobresa han respost aquesta qüestió 64 persones del total de 164 i han destacat: Del grup de gent gran han respost aquesta qüestió 213 persones del total de 510 i han destacat: 3434 Resultats de l’enquesta\n34. Testimoni Jordi Martínez 65 anys usuari del projecte l’andana Creu Roja a Terrassa El Jordi Martínez va començar a co- titzar als 14 anys i, per això, sempre s’havia imaginat que tindria una ve- llesa acomodada. “Jo sempre havia viscut bé. Tenia un pis més aviat lu- xós, un cotxe, em permetia sortir els caps de setmana, anar de vacan- ces... Ara les coses han canviat. Per a mi, un euro avui, representa molt”. Però la seva sort va canviar quan es va haver de prejubilar, coincidint amb els inicis de la crisi econòmi- ca, i va començar a ajudar una part de la seva família que viu a Cuba. El Jordi, que va treballar com a di- rector tècnic d’una empresa tèxtil i viatjava per tot el món, explica: “La crisi va obligar a tancar moltes em- preses del sector i jo em vaig haver de prejubilar, cobrant una pensió molt per sota del meu sou habitual”. Aquest fet i haver d’ajudar a la seva família econòmicament van propici- ar que el Jordi perdés tots els seus estalvis i s’hagués de vendre la casa, situació que el va portar viure al seu cotxe durant mig any. “Em costava reconèixer que neces- sitava ajuda. No volia que els altres se n’adonessin que no tenia res” – admet el Jordi, que finalment es va decidir per apropar-se a un servei de la Creu Roja que ofereix atenció i assistència bàsica a persones sense llar, L’Andana de Terrassa. “Ben cuidat, menjant calent..., et pots rentar, pots dormir... i això va ser una sortida que, en aquell mo- ment, em va ajudar molt” – recor- da el Jordi, que, després del seu pas per l’Andana, ha pogut refer la seva vida i viu en una habitació de lloguer, a més de continuar enviant diners cada mes a la part de la seva família que viu a Cuba. Arran del seu contacte amb la Creu Roja, el Jordi també va conèixer el món del voluntariat i, actual- ment, col·labora amb El Rebost de l’assemblea local de Terrassa, un projecte d’ajuda alimentària per a persones en situació vulnerable. Espera així retornar el suport que ha trobat, ajudant els altres. “ ” Em costava reconèixer que necessitava ajuda. No volia que els altres se n’adonessin que no tenia res.\n35. 6 ................................................... Conclusions de l’estudi 6.1 Un col·lectiu divers i amb necessitats emergents 6.2 ALTA AFECTACIÓ DE LA CRISI EN LES PERSONES GRANS 6.3 Entre l’estalvi i la privació material 6.4 EL SUPORT DE LA GENT GRAN, AVUI IMPRESCINDIBLE COM A PILAR DE LA CONTENCIÓ SOCIAL 3636 Conclusions de l’estudi\n36. Més enllà de la frontera de l’edat- i amb una franja que s’allarga cada cop més per l’augment de l’esperança de vida-, resulta extremadament complex caracteritzar la gent gran com un col·lectiu uniforme i atribuir-li uns trets que siguin representatius del seu conjunt. Això passa també quan ens referim a les persones grans que són usuàries de projectes de la Creu Roja, ja que és, probablement, el col·lectiu menys homogeni de tots els que atén la Institució, fins i tot dintre dels mateixos projectes. En formen part persones que necessiten algun servei per garantir la seva autonomia i que hi accedeixen en l’àmbit privat o públic en funció dels seus ingressos i de les seves condicions particulars. Són gent gran amb greus problemes de dependència i persones actives que participen en tallers d’envelliment saludable. Persones que necessiten acompanyament o suport puntual però també moltes altres a les quals diàriament la Creu Roja els porta el menjar a domicili. Aquesta diversitat de perfils constitueixen l’univers d’estudi, juntament amb un altre grup que sí que presenta una característica que el defineix com a col·lectiu específic i que el diferencia de la resta: les persones més grans de 65 anys que necessiten recórrer a la Creu Roja per sol·licitar ajut bàsic. Aquest grup de més de 65 anys representa poc més del 3,7% del total de persones ateses en els projectes de Lluita contra la Pobresa i l’Exclusió Social de la Creu Roja (com ara, el Programa d’Aliments, els kits de suport social, lots per a la gent gran, etc.) en els quals la franja d’edat més habitual està entre el 35 i 49 anys. 6.1 Un col·lectiu divers i amb necessitats emergents Probablement, el percentatge de persones grans que rep ajuda bàsica de la Creu Roja seria superior si consideréssim els beneficiaris finals totals de l’ajut, és a dir, no només la persona que el recull sinó els membres de la família als quals arriba finalment. Això no obstant, no es disposa de dades suficients per confirmar aquesta hipòtesi. El que sí es pot afirmar, i així ho confirma la base de dades, és que durant l’any 2011 l’11% del total de persones a les quals la Creu Roja presta un servei dintre els seus projectes de gent gran, ha sol·licitat i ha rebut algun tipus d’ajut bàsic, majoritàriament kits d’alimentació que s’han lliurat a domicili. Aquesta dada, a més de reforçar una de les conclusions de l’estudi – l’alta afectació de la crisi entre el col·lectiu de la gent gran-, posa de manifest la capacitat de la Creu Roja en la detecció de noves necessitats i en l’adequació de la seva acció humanitària a les necessitats i carències concretes del col·lectiu. Un exemple d’això és el repartiment als domicilis de lots d’alimentació específica per a la gent gran per evitar desplaçaments a persones amb mobilitat reduïda. També confirma que el col·lectiu de gent gran atès no respon a dos perfils clarament diferenciats (els anomenats Grup de Pobresa i la resta de persones de més de 65 anys), sinó que cada cop més en el conjunt es perfilen altres grups que es troben en el llindar de la precarietat i als quals cal atendre de forma específica. L’11% de gent gran a la qual la Creu Roja presta suport ha rebut també algun tipus d’ajut bàsic. 3737Conclusions de l’estudi\n37. El col·lectiu de la gent gran presenta uns condicionants que d’entrada poden fer pressuposar que pateixen un menor impacte de la crisi econòmica. La gran majoria tenen garantits uns ingressos mensuals en forma de pensió, no tenen o tenen menors càrregues econòmiques per a l’habitatge -predomina el règim de propietat-, i, a més, estan lliures d’altres despeses que són pròpies dels grups de menys edat (escola, alimentació roba i equipaments per als fills/es, etc.). Això no obstant, més de la meitat (57%) de les persones entrevistades consideren que la crisi econòmica els ha afectat molt o bastant, i en el Grup de Pobresa l’afectació és extremadament alta en intensitat i en percentatge fins arribar a 9 de cada 10 persones. El motiu d’afectació de la crisi entre la gent gran no es troba tant en la disminució dels ingressos o en la pèrdua de prestacions com en la dificultat per fer front a les despeses de la vida diària amb unes pensions sovint insuficients. La major part de persones grans (68%) han vist disminuir en els darrers dos anys la seva capacitat d’estalvi i el motiu principal n’és l’encariment dels productes de consum (el 80% afirma que tot és més car). 6.2 ALTA AFECTACIÓ DE LA CRISI EN LES PERSONES GRANS A més de l’impacte econòmic, cal tenir en compte l’impacte emocional i vivencial que provoca la crisi entre la gent gran. 7 de cada 10 persones manifesten que la conjuntura actual els provoca angoixa i també que aquesta crisi és més greu que altres que han viscut. No s’ha d’oblidar que és un col·lectiu que ha patit la duresa de la postguerra i que ha conegut diversos episodis de retrocés econòmic (als anys 1959, 1975, 1981 o 1993) mentre eren laboralment actius. El propi pocés d’envelliment ja comporta un procés de pèrdues, especialment lligades a la salut incrementant situacions de dependència. Aquest procés, segons el seu context social i familiar condiciona la seva capacitat d’envellir satisfactòriament. Per aquest motiu, el context socioeconòmic actual pot fer augmentar el seu risc de vulnerabilitat. Però mes enllà de l’afectació directa a nivell material, s’intueix un altre motiu d’afectació més profund: l’evidència que les generacions posteriors -la dels seus fills i néts- viuran encara en una situació pitjor que ells, fet que contravé un dels principis del progrés social. El mite del creixement sostingut de l’Estat del Benestar s’esfondra ara davant dels seus ulls. Hi ha l’evidència que les generacions posteriors viuran pitjor, contravenint la idea del progrés social. 3838 Conclusions de l’estudi\n38. 6.3 Entre l’estalvi i la privació material Més del 30% de les persones grans (fins un 74% en el Grup de Pobresa) han hagut implementar amb motiu de la crisi alguna mesura d’estalvi que es concreta fonamentalment en la reducció en el consum de subministraments i en la compra d’aliments més econòmics. Aquests canvis d’hàbits poden afectar en major o menor mesura la salut i el benestar de les persones. No és el mateix ajustar el consum que prescindir-ne. En això es diferencia l’estalvi de la privació material. El 54% de les persones grans del Grup de Pobresa no poden mantenir la seva llar a una temperatura adequada perquè no tenen capacitat per pagar la factura del gas o de l’electricitat Moltes d’elles tampoc poden adquirir ni reparar electrodomèstics bàsics quan se’ls fan malbé. Aquestes persones pateixen l’anomenada “pobresa energètica”, que afecta especialment a aquest col·lectiu de gent gran, tant en volum (entre la resta de grups d’edat dels col·lectius més vulnerables, el percentatge és del 42%), com en l’impacte directe que suposa en les condicions de salut. A causa d’aquesta situació, que no s’arriba a visualitzar, durant l’onada de fred que va afectar Catalunya la primera quinzena de febrer de 2012, la Creu Roja va efectuar 15.595 trucades de seguiment a les llars de les persones grans que podien patir aquesta situació. Pel que fa a l’alimentació, la majoria de gent gran afirma poder seguir mantenint una dieta equilibrada malgrat estalviï en alguns productes més cars, com ara la carn i el peix. Entre el Grup de Pobresa, en canvi, hi ha privació material en la meitat de les persones, ja que no poden adquirir ni menjar amb regularitat ni tant sols fruita, verdura o làctics amb el conseqüent impacte que suposa sobre la seva salut. A través del Programa d’Aliments que executa la Creu Roja, es mira de pal·liar almenys les necessitats més bàsiques en l’alimentació. Algunes persones grans també tenen dificultats per assumir despeses en matèria de salut que no queden cobertes dins del sistema de la sanitat pública, com poden ser el canvi d’ulleres, la revisió de la vista o una visita al dentista. Un 25% de les persones grans que necessiten anar a l’òptica i el 34% de les que haurien d’anar al dentista no ho fan perquè diuen que no ho poden pagar. Entre el Grup de Pobresa els percentatges de les persones que ho necessiten però que no poden costejar-s’ho s’incrementen fins el 76% quant a l’òptica i el 88% en referència al dentista. Resulta obvi dir que tant la visió com la salut bucodental són dos pilars fonamentals de la qualitat de vida de les persones. Les mesures d’estalvi adoptades per la gent gran incideixen directament en la pobresa energètica, la dieta equilibrada i les condicions de salut. 3939Conclusions de l’estudi\n39. El col·lectiu de gent gran és avui un puntal molt important per a les seves famílies i per a les generacions posteriors. L’estudi de l’IMSERSO revela que a Espanya un 70% de les persones més grans de 65 anys tenen o han tingut cura del seus néts, la meitat d’elles de manera diària. Pel que fa als ajuts econòmics, un 19,4% ajuda als seus fills/es. En canvi, si parlem de l’ajut que reben de la seva família, un 40% rep algun tipus d’ajuda del seu fill/a. Pel que fa a les persones grans que atén Creu Roja, s’ha volgut conèixer a través d’aquest estudi, no tant l’ajut que prestaven, sinó el canvi que ha sofert aquest ajut com a conseqüència del context socioeconòmic. Els resultats obtinguts mostren que una bona part de les persones grans constitueixen un element clau en la sostenibilitat de moltes famílies lliurant ajut econòmic, ajut material o oferint allotjament als seus fills. 1 de cada 3 persones enquestades han hagut de prestar ajut per primer cop als seus fills o filles a causa de la crisi. Una altra dada rellevant és que 1 de cada 4 persones del Grup de Pobresa han hagut d’acollir a casa seva els seus fills –i els néts, si n’hi ha- que es troben encara en una situació pitjor: sense feina, sense prestacions o sense possibilitat de pagar un habitatge o un lloguer. Per contra, un 31% de les persones d’aquest mateix grup ha perdut algun tipus de suport (majoritàriament dels fills i filles, encara que 1 de cada 3 diu haver perdut també alguna ajuda dels serveis socials). 6.4 el suport de la gent gran, avui imprescidible com a pilar de la contenció social Aquestes dades mostren que s’està invertint el flux dels canals de solidaritat i de suport definits fins ara dins de l’Estat de Benestar, en què són les generacions més joves les que contribueixen –a través de l’històric concepte de “solidaritat intergeneracional”- a fer sostenible el sistema de pensions públic finançant el suport a les persones grans perquè puguin gaudir d’un envelliment amb la màxima qualitat de vida. I inversament, qualsevol mesura que es prengui i que afecti a un membre de la familia, també afecta les persones grans D’aquesta manera el col·lectiu de la gent gran, considerat com a l’últim esglaó de la piràmide demogràfica vinculat tradicionalment a estereotips que el defineixen com la part no productiva de la societat, esdevé ara, en el context actual, una malla de suport necessària i imprescindible en molts nuclis familiars. Així doncs, no és agosarat afirmar que les actuals polítiques de disminució de la despesa pública, que tampoc són generadores de riquesa, poden incidir directament en l’afebliment de l’economia domèstica de les persones grans que cobren pensions, la majoria de les quals ja són baixes. Ja s’ha confirmat que la gent gran està ajudant les generacions més joves, reduint les seves pròpies despeses i capacitat d’estalvi. Per això, qualsevol mesura pública que afecti la gent gran i canviï les seves condicions de vida, haurà de preveure les seves repercussions sobre la resta de la xarxa familiar i social a què presten suport solidàriament i continuada. I inversament qualsevol mesura que es prengui i que afecti un membre de la família també afecta les persones grans. Tota mesura pública que s’adopti sobre la gent gran podria repercutir directament en la seva xarxa familiar i social. 4040 Conclusions de l’estudi\n40. Testimoni Montserrat González 65 anys Beneficiària dels lots de productes de suport personal Creu Roja a l’Alt Penedès “Quan arriba el dia 10 o 12, pràcti- cament vaig al banc i només tinc 20 o 30 euros per arribar al dia 25, que és quan cobro la pensió” – explica la Montserrat González, que actual- ment cobra una pensió de viduïtat de 650 euros i en paga 385 pel pis de lloguer on viu sola a Vilafranca del Penedès, un import al qual ha de sumar encara les despeses d’ai- gua i llum. En no comptar amb l’ajuda de cap familiar, la Montserrat, de 65 anys, no ha deixat de buscar lloguers cada vegada més econòmics, fins al punt que, durant els darrers 2 anys, s’ha canviat de casa unes cinc vegades. Com que gairebé tot el que ingressa ho destina a l’habitatge, la Montser- rat explica que ha hagut de retallar moltes altres de les seves despeses: “No puc anar a fer el control de les ulleres, al dentista no puc anar-hi i, bàsicament, comprar-me roba ni anar perruqueria, coses que abans podia fer i ara no”. Per això, agraeix molt l’ajuda de la Creu Roja, que li proporciona lots de productes de suport personal amb aliments o pro- ductes higiènics una vegada al mes. La Montserrat tampoc no compta amb recursos per mantenir la seva llar a una temperatura adequada: “Jo, aquest hivern he passat fred, no he pogut engegar la calefacció per no gastar i he passat fred. I ara, el tema de l’estiu, amb el ventilador, em passarà igual. Estic endarrerint- lo el màxim possible per no gastar”. A les seves dificultats socials i eco- nòmiques, també se li afegeixen di- versos problemes de salut. La Mont- serrat ha patit recentment càncer de mama i explica que té problemes per pagar-se el preu del bitllet de tren cada vegada que ha de fer-se una revisió mèdica a Barcelona. La Montserrat encara està més an- goixada des que el govern estatal va anunciar que els pensionistes hau- ran d’abonar el 10% del preu dels medicaments: “Segurament haurem de pagar medicaments i, amb la meva pensió, em preocupa perquè jo estic malalta i en prenc força” . A més, “com que hi ha tantes restric- cions amb la crisi”, lamenta no po- der accedir a cap de les ajudes de l’anomenada llei de la dependència. A dia d’avui, només conserva una petita esperança: accedir a un pis de lloguer social per deixar d’anar tan ofegada per arribar a final de mes. No es cansa de repetir que aquest és el seu “somni”. “ ” Em preocupa no poder pagar els medicaments amb la meva pensió.\n41. 7 ................................................... Propostes d’acció de la Creu Roja 4242 Conclusions de l’estudi\n42. Amb les dades de l’estudi a la mà i amb la identificació d’algunes de les necessitats del col·lectiu de la gent gran, ara es fa necessari establir unes pautes i línies noves de treball, o bé reforçar i millorar programes i projectes que ja es duen a terme. En aquest sentit, creiem que algunes de les línies de treball que es podrien establir són: L Creació d’aliances amb empreses de subministrament per a l’establiment de tarifes socials per a la gent gran que compleixin uns determinats requisits. L Recuperació del projecte d’estalvi energètic a les llars, però amb una implementació més sòlida i continuada arreu del territori. L Impuls d’un servei d’escolta activa, bé sigui presencial, o bé telefònicament gestionat des de la proximitat de les assemblees locals i comarcals. L Incorporar accions vinculades a la salut a la salut bucodental i a la visió a través d’acords amb empreses, clíniques, òptiques... L Llançament del Xec Dieta Sana gràcies a acords amb grans empreses o empreses de barri que puguin subministrar alimentació i menjar fresc a les persones grans. L Realització d’activitats perquè la gent gran es mantigui activa i envelleixi millor. A part d’assegurar tot el vessant bàsic, és important consolidar les polítiques d’activitats per a les persones grans. L Potenciació de les relacions entre persones per fomentar la xarxa comunitària. És a dir, enfortir els projectes que tinguin una periodicitat i llocs fixes, en comptes d’activitats grupals puntuals. 4343Conclusions de l’estudi\n43. HUMANITAT EL Moviment Internacional de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja s’ha creat per la preocupació de prestar auxili, sense discriminació, a tots els ferits als camps de batalla, s’esforça, sota el seu aspecte internacional i nacional, a prevenir i alleujar el patiment de l’ésser humà en totes les circumstàncies. Tendeix a protegir la vida i la salut, així com a fer respectar la persona humana. Afavoreix la comprensió mútua, l’amistat, la cooperació i una pau duradora entre tots els pobles. IMPARCIALITAT No fa cap distinció per nacionalitat, raça, religió, condició social o credo polític. Es dedica únicament a socórrer els individus en proporció amb el seu patiment, posant remei a les seves necessitats i donant prioritat a les més urgents. NEUTRALITAT Amb la finalitat de conservar la confiança de tothom, el Moviment s’absté en tot moment de prendre part en les hostilitats i en les controvèrsies d’ordre polític, racial, religiós o ideològic. INDEPENDÈNCIA El Moviment és independent. És auxiliar dels poders públics en les seves activitats humanitàries, activitats que estan sotmeses a la legislació que regeix en els països respectius, no obstant això, les societats nacionals han de conservar una autonomia que els permeti actuar sempre d’acord amb els principis del Moviment. VOLUNTARIAT És una institució de socors voluntari i de caràcter desinteressat. UNITAT A cada país només pot existir una Societat de la Creu Roja o de la Mitja Lluna Roja, que ha de ser accessible a tothom i ha d’estendre la seva acció humanitària a la totalitat del territori. UNIVERSALITAT El Moviment Internacional de la Creu Roja i de la Mitja Lluna Roja, en el si del qual totes les societats tenen els mateixos drets i el deure d’ajudar-se mútuament, és universal. ELS 7 PRINCIPIS FONAMENTALS .......................................................................................................................................................................\n44. Humanitat Imparcialitat Neutralitat Independència Voluntariat Unitat Universalitat www.creuroja.org 902 22 22 92\nTendències de les desigualtats en l'ús del preservatiu en adolescents ade Bar...\nEnquesta sobre hàbits alimentaris


La Guàrdia Civil dins dels serveis establerts de manera permanent, en el marc del pla contra les sostraccions en explotacions agrícoles i ramaderes ha desmantellat un grup criminal dedicat al robatori de bestiar a la província de València.\nL’Equip ROCA de la Guàrdia Civil de Xàtiva, en el marc de l’operació CORUFO, ha procedit a la detenció de 7 persones, esta operació es va iniciar a mitjans del mes de març degut a diversos delictes comesos en explotacions ramaderes arribant ascendir el nombre d’animals sostrets entre cabres i ovelles a 279, la majoria dels delictes van ser comesos durant l’estat d’alarma en la fase més crítica del confinament.\nGràcies a les detencions efectuades s’ha aconseguit desarticular una organització criminal dedicada al robatori de bestiar tant oví com caprí que va arribar a cometre fins a 10 delictes de robatori amb força a les comarques de la Vall d’Albaida, La Costera i La Canal de Navarrés. A més s’han pogut recuperar uns 40 espècimens entre cabres i ovelles els quals han estat reconeguts pels perjudicats.\nPosteriorment es va localitzar una explotació ramadera situada en la localitat de Canals, on es van aprehendre 40 animals, gran part d’ells reconeguts sense cap gènere de dubtes pels denunciants.\nEstes persones robaven els animals a la nit en explotacions ramaderes, forçaven el clos trencant els cadenats per a aceder a l’interior. Utilitzaven furgonetes per a transportar els animals, alguns d’estos animals van ser venuts a una persona que els guardava en un corral en la localitat de Canals.\nEl receptador d’este bestiar va publicitar la venda d’estos animals a través d’Internet. La identificació d’este bestiar havia estat eliminada perquè no se sabés la seua veritable procedència.\nLa fase d’explotació d’esta operació va culminar amb la detenció de 7 homes d’edats compreses entre els 22 i 48 anys i nacionalitat espanyola i marroquí, per la seua presumpta implicació en diferent grau en els delictes de robatori amb força, recaptació i pertinença a organització criminal.\nLes diligències han passat a la disposició dels Jutjats de Xativa


Publicat per alex a 2:19 Cap comentari:\nPublicat per Sofia Guadalupe Pedrola a 2:13 Cap comentari:\nBiografia: Leonid Afremov\nVa néixer en la cuitat de Vitebsk, en Bielorussia en 1955, la mateixa ciutat en la que vanéixer Marc Chagall.\nEls seus pares foren Bella i Arkadi Afremov. No eres artistes. La seva mare va estudiar ingenieria, i el seu pare fabricant de sabates.\nEll va començar a pintar amb 7 anys, a la primavera.\nVa prendre classes de pintura a secundaria i és va inscriure a ''Institut Vitebsk d'Art'' fundat per Marc Chagall en 1918.\nDesprés de terminar las seva carrera, va aconseguir un treball asignat pel gobern.\nEn 1979, va ser educat per a mestre més que per artista, en l'institut Vitebsk d'Art.\nVa comerçar a trebajar decorant escenaris de teatres i posters de propaganda política. I avui dia, trebaja fent el que més li agrada, pintant quadres.\nKiss under the raid (Petó sota la pluja)\nMuseu nacional de Boca Raton, Florida.\nÈpoca del quadre i mesures :\nEn 1995, diferents mesures (30cm x 40cm, 51cm x 61cm, 75cm x 100cm...)\nLuna azul (Lluna blava)\nEn 1995, diferents mesures (41cm x 51cm, 51cm x 61cm...)\nCaracterístiques de l' obra:\nUtilitza un tècnica especial de la pintura sense pinzell, mitjançant l'ús directe del pinzell, fa que el quadre tingui uns contorns interesants, que a més suggereix la presencia de diverses capes de colors sota els tons presents en la superfície.\nEls colors de les obres d' Afremov mai és presenten com plans, sino que són el resultat de multiples barreges optiques que s'aconsegueixen mitjançant l'interacció de color aplica't en capes de pigments.\nEl seu particular estil cromàtic i pictoric, li ha obert portes en diferents països en que ha viscut,\nM'agrada molt el contrast entre els colors i que són tan càlids, perque transmetren sentiments més profunds i arriben més a la gent. Són senzills però elaborats.\nKiss Under The Rain Lámina giclée por Leonid Afremov en AllPosters.es\nLuna azul Lámina giclée por Leonid Afremov en AllPosters.es\nPublicat per Aida Llaves a 1:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Aida Llaves, pintura\nPublicat per Judith Laboria a 0:43 Cap comentari:\nDICCIONARI DE LES LLENGÜES.\nDiferents maneres d’anomenar-lo segons les llengües (Pluja, plujim, granís...)\n-Pluja: borrim, brusquina i brusca.\n-Plujim: plovisqueig, plovineig, ploviscó, plugina, gotellim, ruixim, roina i xim-xim\n-Lluvia: aguacero, chaparrón, chubasco\n-Llovisna: calabobos, sirimiri\n-Granizo:granizada, pedrea, pedrisco, piedra\n-Pluie: abat, acide, s'armer, avalaison\n-Grêle: grêler, grêlon, mal\n-Choiva: aguaceiro, choiva torrencial\n-Granizo: choiva de granizo, a lapidación, a pedra de saraiba\n-Ploaie: ploaie torențială, cloudburst, ploaie torențială\n-Grindina: furtună cu grindină, lapidarea, grindină de piatră\n-Pioggia: acquazzone, acquazzone, pioggia\n-Grandine: grandinata, la lapidazione, la pietra grandine\n-Euria: downpour, Cloudburst, euri jasa\n-Kazkabarra:hailstorm, harrika, kazkabarra harria\nTAULA AMB LA TRANSCRIPCIÓ DE LES PARAULES:\nDel llatí etymologia, que al seu torn té el seu origen en un vocable grec, l'etimologia és una especialitat lingüística que estudia l'origen de les paraules en considerar la seva existència, significació i forma.\nETIMOLOGIA (Pluja, plujim, granís...)\nPluja: La paraula pluja ve del llatí pluvia, amb la típica palatalització en II del grup pl, vocable vinculat al verb impersonal pluêre (ploure) la variant vulgar plovere va donar el nostre verb ploure.\nÉs molt interesant aquest tema, sobre l'estudi de les paraules. Cada paraula te la seva propia historia.\nI cada llengüa és diferent, no solen coincidir entre elles però i han excepcions.\nPublicat per Aida Llaves a 4:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Aida Llaves, Diccionari de les llengües


Mollà: “La modificació que planeja el PP al Clot de Galvany és un atac directe a la supervivència del paratge” – Compromís per Elx\nMollà: “La modificació que planeja el PP al Clot de Galvany és un atac directe a la supervivència del paratge”\nPublicat el 10 Març 2013 en Urbanisme i Medi Ambient\nLa portaveu de Compromís per Elx, Mireia Mollà, ha assegurat hui que “la modificació del Pla Especial de Protecció del Clot de Galvany que proposa l’equip de govern del PP és en realitat un atac directe a la preservació del paratge, ja que l’únic que busca és asseure les bases per urbanitzar en la zona”.\nMollà ha realitzat estes declaracions durant la visita reivindicativa al Clot de Galvany que han organitzat Compromís per Elx, Ecologistes en Acció i Amigos de los Humedales del Sur (AHSA) per a este matí.\nLa portaveu local ha indicat que “el nostre objectiu és donar a conèixer a la ciutadania l’agressió que el govern municipal vol portar a terme al rebaixar la protecció de l’espai contigu al carrer Gran Via d’Arenals i el del paratge conegut com el Fondet de la Senieta, de manera que a estes dues zones, que formen part de l’àrea d’amortiment del Clot, es puguen autoritzar activitats com bars, berenadors, xiringuitos, instal•lacions esportives o campaments de turisme”.\nEn este sentit, Mireia Mollà ha destacat que “estes activitats ja s’ofereixen a altres àrees pròximes com Arenals del Sol i l’Altet i, per tant, no es justifica de cap manera que l’equip de Mercedes Alonso obriga les portes a urbanitzar este paratge natural” i ha afegit que “amb este foment de l’economia especulativa l’únic que va a aconseguir el PP és hipotecar el futur de la nostra ciutat”.\nAlhora, el portaveu de Medi Ambient de Compromís per Elx, Vicent Sansano, ha assenyalat que “les activitats que passen a autoritzar-se impacten també negativament sobre el corredor ecològic entre àrees LIC i ZEPA que formen part de la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000 i que estan incloses, algunes d’elles, en l’àmbit del Clot i, a més, afecta especialment una zona humida com és el Fondet de la Senieta”.\nSansano ha destacat que “l’Ajuntament encara no ha contestat a les al·legacions registrades per Compromís fa més de dos mesos contra la modificació del pla i, per tant, reclamem a l’equip de govern que ens done ja una resposta i que explique a tota la ciutadania per què s’ha pres esta mesura que atempta contra el nostre patrimoni natural i només obeeix a interessos urbanístics”.\nArxivat en: Urbanisme i Medi Ambient clot de galvany, elx, urbanisme\n← Compromís per Elx exigeix a l’equip de govern una aposta decidida i ambiciosa per la igualtat\nMollà: “Las cifras del paro demuestran que las recetas de Alonso para reactivar la economía local son inservibles” →


dilluns, 25 de abril de 2011\nFer un consell de ministres en dimecres sant, amb la família esperant per sortir de naja a buscar el merescut descans, ve a ser com aquestes reunions d'empreses que es convoquen en divendres i en les que es prenen decisions precipitades o no es pren cap que mereixi la pena.\nNo és estrany que un dels acords de la passada reunió ministerial hagi estat aquesta estranya cosa que pretén animar a la restauració d'habitatges a força de ñapas que, de poder fer-se, és més difícil trobar un manetes que vulgui currar fent la corresponent factura amb IVA i tot, que un ric entri en el regne dels cels segons resen els textos sagrats.\nPerò no són nyaps diversos subvencionats el que ha cridat la meva atenció d'entre els acords adoptats. Amb la solemnitat pròpia del cas, expliquen les cròniques que, en virtut de les ajudes econòmiques rebudes i com a agraïment, s'ha atorgat a l'Emir de Qatar el collaret d'Isabel La Catòlica.\nNo dic jo que no mereixi guardó qui, a hores d'ara, s'atreveix a posar diners en aquest negoci de dubtosa rendibilitat anomenat Regne d'Espanya, però estic segur que, en l'inventari de medallons, colgajos, llaços, cintes, insígnies i altres adorns que disposa el govern, existeixen preseas més concordes amb la personalitat de l'homenatjat.\nEn assabentar-me, no he pogut per menys que associar el collaret de la reina catòlica amb aquell que, compost d'alls, s'utilitza per afeblir als vampirs. Ignoro si la seva excel·lència l'emir lluirà o no la condecoració però tan aviat algú li expliqui la història de la reina titular del collaret declinarà l'oferiment, procedirà a regalar-la a tercers o l'obstinarà a la Muntanya de l'emirat, suposant que existeixi tal institució en el seu regne.


El Rotary Club de Santa Coloma passa el balanç de l’any - El Web del Mirall.net\nEl Rotary Club de Santa Coloma passa el balanç de l’any\nEl passat 14 de desembre, es va reunir per últim cop de l’any, el Rotary Club Santa Coloma de Gramenet, on es van acordar les aportacions que es faran als diferents projectes de la nostra ciutat i d’altres d’internacionals. Seguint la línia habitual, aquest any, degut a la cancel·lació del tradicional concert anual per a la recaptació de fons, les quantitats que es destinen provenen de les quotes dels socis i de les aportacions extraordinàries efectuades per alguns d’ells. Aquests són alguns projectes:\nProjecte Alpan, menjadors socials de Barcelona, de la mesa de presidents dels Rotary club de Barcelona i els voltants: 400 euros.\nCentre cultural Airinhos da nosa Galicia, per col·laborar amb les despeses de bugaderia del seu projecte de recollida de mantes: 600 euros.\nCentre Obert Rialles, pel seu projecte de joguines per a tots: 825 euros.\nCreu Roja del Barcelonès Nord, pel seu projecte de joguines: 500 euros.\nA l’entitat Cultivant Vida, per la construcció de pous i horts a Gambia, el projecte internacional de l’entitat colomenca dels últims anys. L’últim concert estava destinat a aquest projecte: 1.570 euros.\nA la ONG Makary Blangoa, en el seu projecte d’escoles al Camerún, el li apadrinarà una aula els tres propers anys: 600 euros.\nAquest any, a més del concert, hi havia previst un mercat solidari que ha quedat posposat i que s’espera que es pugui fer de cara a aquest 2021. En la mateixa reunió, es va donar la distinció de Paul Harris, la màxima que es concedeix en la institució, al president del club del curs 19-20, Mario Ferrer Arasa. Cal indicar que el Rotary Club Santa Coloma de Gramenet va obtenir en aquell curs la menció de Rotary Internacional per haver aconseguit els objectius establerts pel districte.


Compromis per Ontinyent recolza que el consistori porte a la justícia la problemàtica dels terrenys del Hospital comarcal d’Ontinyent - Diari La Veu\nEscriba el número 844594\nCompromis per Ontinyent com a soci del equip de Govern de l'Ajuntament d'Ontinyent recolza que el consistori acudisca a la justícia per tal que es declare “lesiu” el conveni pel qual el govern local va obtindre el 2009 els terrenys on s'havia de construir l'hospital.\nCal recordar, que Compromís tampoc no estava a favor de la ubicació del hospital als terrenys proposats pel PP, perquè ja en el seu dia, Els Verds, partit dins de la coalició ens va oposar, així com Bloc que es va abstenir.\nFrancés, ha assegurat que l'informe jurídic de què disposa el consistori constata que l'opció elegida pel govern del PP de Lina Insa per a aconseguir els terrenys era “la més dolenta, és a dir, la més lesiva per a l'Ajuntament”.\nEs destaca que el 2009 “ja hi havia indicadors econòmics suficients per a desaconsellar una operació que era una temeritat de signar”. Recordem que els terrenys van passar a mans municipals a canvi d'un aprofitament urbanístic al barri del Llombo, el projecte ‘Llombo 3’ i això quan ja sabien que era impossible que es puguera tirar endavant.\nDes de Compromis, no entenem com els responsables municipals del moment, Lina Insa i Filiberto Tortosa, pogueren actuar així sabent que hi havia un gran risc i sense dur-ho al ple el conveni. Està clar que la decisió del govern del PP es va fer només amb intenció electoralista sabent que la Conselleria de Sanitat no havia acceptat la cessió dels terrenys.\nAra, els propietaris dels terrenys demanen fins a 38 milions d'euros per l'incompliment del conveni, un negoci moralment discutible, Francés declarava :”farem tot lo possible per evitar que s'haja de pagar un import que provoque la fallida d'aquest Ajuntament”.\nEl portaveu de Compromis i regidor d'Hisenda, Josep Francés, ha qualificat de 'nefasta' la gestió del govern del PP que va acceptar el canvi dels terrenys per un aprofitament urbanístic en juny de 2009, 'quan ja se sabia que els terrenys resultarien molt més cars amb aquesta operació que no expropiant-los directament', i evidentment en cap cas 'a cost zero' com els regidors han recordat que asseguraren Lina Insa i Filiberto Tortosa el 2008.\nEscriba el número 493108


Els cines Ábaco Sant Vicent acullen el Cinema en Valencià de la UA. Actualitat Universitària\nEl cicle comença amb Pa Negre, d’Agustí Villaronga, i continuarà amb El gat amb botes, de Chris Miller. Un total de sis pel·lícules d’estrena que es completaran amb la segona part de Harry Potter i les relíquies de la mort, de David Yates; Floquet de neu, d’Andrés G. Schaer; Midnight in Paris, de Woody Allen i Tintin i el secret de l’unicorn, la pel·lícula d’Steven Spielberg amb la qual culmina el cicle.\nEnguany, com a novetat, la comunitat universitària disposarà de dues entrades gratuïtes presentant la targeta universitària (TIU). També és pot accedir amb les invitacions disponibles a la Sala Aifos del Campus i a la Seu Ciutat d’Alacant. Per al públic en general, el preu és de 5 euros.\nEls organitzadors han previst la possibilitat d’oferir sessions matinals concertades per als centres escolars. Per a més informació i reserves es pot telefonar a Escola Valenciana al 607 930 565.


Serveis - NuFruit\nLa qualitat de la verdura està condicionada per l'estacionalitat de la planta, les condicions climàtiques i les tècniques de cultiu. Per aquest motiu, visitem personalment els nostres productors i proveïdors amb la finalitat de triar de cadascun les millors verdures.\nTambé podem subministrar verdures que estan fora de temporada o varietats ètniques que us puguin interessar en cada moment.\nSempre tenim a la vostra disposició hortalisses com tomata, enciam, xicoira, escarola, coliflor, ceba, patata, carbassó i pebrot, entre d'altres.\nTriem directament dels nostres productors les millors varietats de fruita de cada temporada per garantir que el producte de què us proveïm sigui sempre l’òptim. A més a més, si allò que us cal són productes de fora de temporada o fruites tropicals o ètniques, també us en podem oferir. En definitiva, ens adaptem a les vostres necessitats i a les dels vostres clients.\nEls vincles personals amb els professionals que treballen per a nosaltres en el cultiu de les diferents fruita, des de la poma, el plàtan, la taronja, la mandarina, la maduixa, la llimona, la pera, el meló i la síndria, entre d'altres, fins al mango, la pinya, la móra, la banana i la xirimoia, en són la millor garantia.\nA NuFruit proveïm els nostres clients de totes les varietats del mercat, tant fruita i verdura del territori i de proximitat com fruita tropical i ètnica, entre d'altres. Som distribuïdors majoristes i procurem que el nostre client pugui disposar en tot moment dels productes que necessita.


Lloguer de parets led Tecnologia d'esdeveniments El-Vision\nA la nostra gamma trobareu parets LED d'alta qualitat per a esdeveniments que es poden utilitzar tant a l'interior com a l'exterior. Teniu present el lloguer de parets led o les obres de construcció? Ajudem\nFeu clic aquí per sol·licitar preus de Ledfal\nMur LED 4K en una conferència #Corinthia Hotel Budapest #\nPublicat per: El-Vision Kft. - Diumenge 2018 d’octubre de 14\nEl lloguer de parets LED és en tots els casos un projecte complet, que inclou tots els altres equips necessaris per al funcionament a través del tècnic operatiu. Intentem satisfer les necessitats habituals i extremes. Podeu llogar dispositius de diverses mides i resolucions. Portem i transportem els dispositius, els instal·lem i ens encarreguem de la seva supervisió.\nRecomanem aquestes parets LED o parets de vídeo amb tecnologia d’última generació, desenvolupades especialment per a llums fortes (com ara esdeveniments a l’aire lliure), especialment per a esdeveniments que mouen multitud de persones.\nEn utilitzar-los, en funció de les condicions individuals (distància de píxels), s’ha de tenir en compte un determinat camp de visió. Regla general: la visibilitat mínima en metres és igual a la distància de píxels de la paret LED en mm, de manera que si esteu pensant en llogar una paret LED, truqueu-nos.\nHi ha diversos tipus de tècniques LED. Paret led exterior- i paret led interior categoria, a més de parets interiors LED tradicionals i lleuger (transparent)\nCentre d'esdeveniments Europa\nLloguer de parets led a l'aire lliure\nAquestes plaques de vídeo es poden utilitzar tant a l'interior com a l'exterior. El temps de construcció de l'equip depèn de la mida de la superfície a crear i del mètode d'instal·lació. És important saber que per al funcionament cal proporcionar una tensió d’alimentació adequada i, en cas de llogar una paret led, també cal tenir-ne en compte el cost. Per exemple, si no hi ha cap agregador in situ es pot assignar.\nEs poden suspendre, per exemple, en una travessa d'alumini o en un suport que es pot demanar per separat (per exemple, en un escenari o en una superfície per caminar).\nLloguer de parets led en interiors\nLes parets LED interiors es diferencien principalment per la brillantor de les exteriors i pel fet de no ser tan resistents a les condicions meteorològiques extremes. I una de les característiques més importants és que la seva resolució també és millor.\nA l'interior, la nostra empresa fomenta el lloguer d'una paret LED P2, tot i que en aquest cas la distància entre els LED és de 2 mm, cosa que resulta en una projecció aguda sobre una superfície més gran. En el cas de lloguer de parets led interiors, en aquest cas, el 100% quedarà satisfet del servei sol·licitat.\nLloguer de parets led amb pancarta\nUna paret LED transparent o fins i tot transparent és un dels tipus de leds que poden fer que el vostre esdeveniment sigui molt espectacular.\nSi voleu veure què hi ha darrere, utilitzeu-lo com a element d’espectacle o simplement voleu llogar alguna cosa nova, una paret led transparent\nlloguer de parets led transparents\nParet led interior o exterior? Per què no importa?\nDistingim les parets led interiors i exteriors. Per facilitar la comprensió, us ajudem a entendre quina és la diferència entre una paret LED exterior i una interior.\nLa diferència més gran entre les parets és la resolució.\nFins i tot en una zona exterior, pot aparèixer una superfície més gran de fins a 10 metres d’amplada i 5 metres d’alçada, tot i que no és possible o necessàriament aconsellable col·locar una superfície d’aquestes dimensions. A les parets LED, la distància entre els LED determina la seva resolució.\nPer exemple, una paret LED P2, on els LED estan separats per dos mm, proporciona una bella imatge de mirall fins i tot a una resolució més baixa. Tanmateix, si vull construir la mateixa mida de la imatge amb una paret LED P6 on els LED estan separats per 6 mm, obtindré un peu de píxel molt més gran i una imatge més lletja.\nPer això, la nostra primera pregunta sempre és si vull utilitzar aquesta paret LED a l'interior o a l'exterior. A continuació, determinarem què necessiten i adaptarem la nostra oferta a això.\nLloguer de parets led, què s'inclou?\nEl nostre lloguer de pissarra inclou tots els articles que necessiteu per organitzar el vostre esdeveniment. En tots els casos inclou el lliurament, la construcció, l'explotació i demolició, el transport.\nSubministrem mescladors de vídeo i eines d’acord amb les vostres necessitats tècniques. Vaig a donar-vos el millor aspecte del vostre esdeveniment.\nLloguer de parets led i projectors d'altres pantalles


Plena ocupació dels horts urbans ecològics de Tàrrega | Ràdio Tàrrega\nPlena ocupació dels horts urbans ecològics de Tàrrega\nL’Ajuntament de Tàrrega desenvolupa una nova temporada dels seus horts urbans ecològics amb plena ocupació de les 28 parcel·les disponibles. Els usuaris tenen l’oportunitat de fer hort destinat a l’autoconsum promovent així l’alimentació saludable en família, la integració social i la pràctica de l’horticultura com alternativa de lleure. Les parcel·les, de 50 m2 cadascuna, s’han habilitat en un solar municipal situat a la cantonada dels carrers Canal d’Urgell i Bellpuig, a la zona oest d’expansió urbana. L’adjudicació té caràcter temporal i s’allargarà fins a l’octubre. A més, els usuaris participen en tallers d’horticultura ecològica on reben consells per part d’un professional. L’assessorament tracta sobre com fer compostatge, el planter o l’ús de fauna útil i productes no químics.\nExcedents que es donen al Banc d’Aliments\nImpulsats per les regidories d’Acció Social i Medi Ambient, els horts urbans de Tàrrega generen excedents que són donats al Magatzem d’Aliments Solidaris (Banc d’Aliments), fet que reforça el caràcter social d’aquesta iniciativa. S’hi recol·lecten fruites, verdures i hortalisses, cada any amb més varietat de producte.\nLa finca dels horts urbans ocupa una superfície total de 2.600 m2 i disposa de reg per degoteig, magatzem d’eines, hivernacle i compost entre altres serveis. Aquesta iniciativa arrencà quatre anys enrere i s’ha consolidat temporada rere temporada com una de les propostes socials de més acceptació a la ciutat.\nFotografia: L’alcaldessa Rosa Maria Perelló ha visitat aquest cap de setmana els horts urbans acompanyada de la regidora d’Acció Social, Noèlia Soto, i el regidor de Medi Ambient, Josep Castelló


El PP lamenta que el govern d’Alsina permeti que els Nanos i Gegants, de propietat municipal, participen en actes independentistes – Vinaròs News\nNanos i Gegants9 PP Vinaròs85\nPP VINARÒS El portaveu adjunt del Partit Popular de Vinaròs, Lluís Gandia, ha criticat avui que “el govern municipal de Guillem Alsina hagi permès...\nEl portaveu adjunt del Partit Popular de Vinaròs, Lluís Gandia, ha criticat avui que “el govern municipal de Guillem Alsina hagi permès que els Nanos i Gegants, que són de propietat municipal i per tant de tots els vinarossencs, hagin participat aquest cap de setmana en un acte independentista dels inexistents Països Catalans celebrat a l’Alguer i que ha comptat amb la presència del fugat Carles Puigdemont i de polítics condemnats i indultats pel PSOE com Jordi Sánchez, de l’Assemblea Nacional Catalana”.\nGandia ha lamentat que “una vegada més el govern d’Alsina promociona el catalanisme independentista més radical utilitzant els recursos municipals. Fa pocs mesos va ser facilitant el discurs independentista en l’acte de la Flama de Canigó i ara prestant a un símbol de la nostra ciutat, com són els Nanos i Gegants, per un aquelarre independentista”.\nEls populars han assenyalat que “els recursos públics han d’estar al servei dels vinarossencs i no de la ideologia del govern municipal. Les despeses assumides per l’Ajuntament en aquest acte són una mostra que les prioritats del govern d’Alsina no són les dels vinarossencs”.\nFinalitzava el portaveu adjunt dels populars afirmant que “des del Partit Popular exigirem que això mai torni a passar, que allò que representa Vinaròs, com els Nanos i Gegants, mai més serveixi per promocionar unes idees polítiques que per a res representen el sentiment majoritari de la vila de Vinaròs”.\nAclariments dels nanos i gegants sobre el seu viatge a l’Alguer


Aturats els desallotjaments del carrer Ramón Llull de Balaguer - Balaguer Televisió\nL’alcalde de Balaguer Jordi Ignasi Vidal ha explicat que els primers desallotjaments de les famílies del bloc de pisos del Carrer Ramón Llull s’han aturat momentàniament.\nVidal ha manifestat que a la reunió mantinguda amb l’entitat bancària ha estat satisfactòria i s’han iniciat novament les negociacions per arribar a un acord que beneficií a totes les parts.\nL’alcalde de la capital de la Noguera ha explicat que tot i que la negociació s’està fent conjunta les circumstàncies de cada família són diferents i per tant la solució podria variar en els diferents casos.\nEl Batlle ha explicat que l’entitat bancària no ha donat cap explicació de perquè s’havien produït els llançaments previstos per aquest divendres i el pròxim mes d’abril tot i tenir oberta una negociació.\nDes de l’Ajuntament s’ha reiterat la voluntat de que el cas acabi amb una solució satisfactòria per a totes les parts.


Rescatades dues persones que feien activitats a l'aire lliure al Montmell i Calafell - Ràdio Televisió El Vendrell\nLes vacances de Setmana Santa han estat força mogudes pel que fa a activitats al medi natural. Han estat molts els que han triat fer alguna sortida a l’aire lliure en algun dels espais als que ha estat possible desplaçar-se malgrat les restriccions de la pandèmia durant aquesta Setmana Santa. L’important increment d’aquesta activitat també s’ha traduït, malauradament, en un augment significatiu de rescats duts a terme pels Bombers de la Generalitat. En són un clar exemple els cinc rescats que ha realitzat el cos aquest diumenge només a les comarques de Tarragona. Dos d’ells al Baix Penedès. Al matí al terme municipal del Montmell un home de 55 anys ha estat rescatat amb diverses ferides al cap després que es trenqués la corda que assegurava la baixa en un tros de fort pendent a l’àrea recreativa. Poc després, a Calafell, una senderista de 62 anys és evacuada en helicòpter després de lesionar-se el turmell prop de la Cova Foradada. Un rescat en el que ha intervingut el Grup d’Actuacions Especials per la dificultat d’accés a l’indret.\nbombers cova Foradada El Montmell\nTroben a la Cova Foradada de Calafell la primera joia neandertal de la península. La peça, feta de la falange d’una àguila, reforça la idea que els humans moderns –l’Homo sapiens sapiens–podriem haver copiat els ornaments dels neandertals, i no


Design thinking i el context global africà | ESADE Alumni\n12març 2019 de 18:00h a 20:00h\nESADE Alumni, ESADE Executive Education, GSB University of Cape Town i GSB Alumni Relations es complauen a convidar-te a aquest esdeveniment exclusiu sobre el design thinking i el context global i africà.\nEl pensament de disseny és una metodologia per a la resolució pràctica i creativa de desafiaments complexos amb vista a un futur millor, ja sigui en termes d’innovació, capacitats estratègiques, processos o fins i tot gestió. Combinat amb una metodologia d’innovació empresarial, constitueix un enfocament pràctic i eficaç per a la innovació i la transformació.\nRichard Perez (Executive MBA a la University of Cape Town), director fundador\ndel Hasso Plattner Institute of Design Thinking at the University of Cape Town, i Desere Orrill (Design Thinking for Business Innovation a ESADE), cofundadora i CEO d’Ole!Media Group, compartiran la seva experiència i visió des d’una perspectiva global i africana.\nSifiso Skenjana (Msc Finances d'ESADE i doctor en Universitat de Capetown), fundador de AFRA Consultants, moderarà l'esdeveniment.nt.\n17.30 h - Inscripció\n18.00 h - Conferència\n19.00 h - Esdeveniment de networking\nUrsi Van der Herten, directora associada d’Admissions dels Executive Programmes, i Jordi Surroca, director associat d’Admissions dels programes Full-Time MBA i MSc, hi seran presents. Si estàs interessat en algun programa d’ESADE, pots contactar amb ells enviant un correu a ursi.vanderherten@esade.edu i jordi.surroca@esade.edu


blocdenkbrota: Escenas de la Vida Conyugal\nBergman va escriur i filmar Escenes d'un Matrimoni primer com a mini sèrie per a la televisió, més tard com a pel·lícula i finalment ell mateix en va fer l'adaptació teatral. Bergman era un treballador incansable, un autèntic estajanovista. Al teatre jo n'he vist dues adaptacions: una a la Petita del TNC amb Mònica López i Francesc Orella, dirigida per Marta Angelat, em sembla al 2010, i l'altra la d'avui al Tívoli. De la primera no me'n recordo massa, però diria que hi ha bona diferència entre l'una i l'altra. Anem a la d'avui.\nÉs una versió cent per cent argentina que ha vingut de l'altra banda de l'Atlàntic molt rodada per diferents capitals sud americanes. la direcció és de Norma Aleandro i el matrimoni format per Juan i Mariana l'interpreten Ricardo Darín i Érica Rivas. Al llarg de l'obra els protagonistes fan un repàs a la seva vida en parella, arrencant quan ja fa quinze o divuit anys que estan casats i tenen dues filles adolescents.\nEl plantejament pateix, pel meu gust, de ser massa explícit. A cada "capítol" s'apaguen els llums —moment que el públic aprofita per aplaudir, cosa que a mi particularment em molesta una miqueta trencar l'obra amb aplaudiments—, apareix un dels protagonistes sota un focus i proporciona un títol a la següent "escena" (de la vida conjugal) i ens situa en l'època, aclarint si han passat uns dies o uns anys. A mi, personalment, m'hauria agradat més anar descobrint quina situació abordaríem sense que m'ho donessin tan mastegat; m'he sentit una mica tractat com un aprenent d'espectador. Una altra cosa que no m'ha convençut és que s'han banalitzat algunes situacions, potser masses, tirant l'obra cap a comèdia, buscant les rialles fàcils del públic, cosa que han aconseguit abastament.\nDit el que no m'ha convençut massa, penso que Darín i Rivas tenen molt bona química; són convincents i penso que molt bons actors, actuant amb naturalitat i gestionant molt bé el valor afegit —que a Barcelona ho és— del seu accent porteño, molt mesurat perquè a ningú se li escapi res. La escenografia era molt senzilla, així com la il·luminació. Molt interessant la música original de Diego Savoretti que confesso no sé qui és.\nEl Tívoli ple com un ou de públic fidel. Sempre que he vist a Ricardo Darín a Barcelona l'he vist omplir el teatre. Penso que érs una ciutat que se l'estima i ell ho sap. Diria que tothom ha sortit molt satisfet.\nEtiquetes de comentaris: Escenas de la Vida Conyugal, Ingmar Bergman, Norma Aleandro, Teatre Tívoli