L'Uni Girona cau a la final davant un Avenida pletòric\nLA COPA DE LA REINA DE BÀSQUET\nL'equip de Salamanca conquista el seu quart títol consecutiu, igualant la marca del Ros Casares (76-58)\nBarcelona - Diumenge, 08/03/2020 - 18:25\nL’Uni Girona no va tenir el seu dia i va caure amb claredat a la final de la Copa de la Reina davant el Perfumerías Avenida (76-58). El títol va ser per a l’equip de Miguel Ángel Ortega, que va dominar de principi a fi i va tenir un referent indiscutible sobre la pista, Tiffany Hayes, una All-Star de l’NBA femenina durant set temporades, que va marcar diferències amb els seus 25 punts. L’equip de Salamanca va conquistar la novena Copa de la seva història i la quarta consecutiva, igualant la marca de l’històric Ros Casares, en presència de la reina Letícia que va ser qui va entregar el trofeu a la capitana Silvia Domínguez.\nHi havia molta il·lusió al quadro gironí, el vigent campió de Lliga, per emportar-se un títol que no ha conquistat mai. Els precedents, amb cinc victòries per al quadro català, també alimentaven la confiança. Però, a l’hora de la veritat, la final no va tenir color. O només el que va voler el Perfumerías Avenida de Salamanca que va mostrar més ambició i va realitzar un desplegament físic encomiable per encarrilar el desenllaç abans del descans (43-33) i fer la punta en la represa disparant les seves diferències fins als 20 punts (57-37) sense que les jugadores d’Eric Suris trobessin la manera de tornar a entrar en la baralla, per convertir .\n«Hem tingut un mal inici, elles s’han anat encoratjant i han tingut bons percentatges i i després ja ens ha costat molt seguir», va explicar la base gironina Nuria Martínez.\nTotes les jugadores d’Ortega van anar apareixent, en un moment o un altre del partit, i compta amb molts i importants recursos el quadro de Salamanca. No només Hayes, escollida MVP de la final. També la seva compatriota Lewell Loyd, que va acabar el partit amb 9 punts i 6 rebots, una altra de les estrelles importades de la WNBA, que tenia una esplèndida relació amb Kobe Bryant i a qui el jugador dels Lakers anomenava ‘Gold Mamba’, o la base catalana Silvia Dominguez, que va acabar amb 9 punts i 4 assistències.\nA l’Uni Girona, en canvi, no li va sortir res. Laia Palau no va poder sortir al rescat com va fer a quarts i semifinals. I només la sèrbia Sonja Vasic va estar a l’altura amb 10 punts i 5 rebots, massa poc davant un rival molt motivat i amb ganes de trencar la maledicció de l’amfitrió. L’Avenida ho va aconseguir 24 anys després.


Dia de les Illes Balears Hotel Rosales Formentera | - Obert tot l´any\nVine a Formentera el pont del 1 de marÃ§ (dia de les Illes Balears)\nSi mai trobes l'oportunitat perfecta per marxar de vacances, et proposem un pla. El proper divendres 1 de març és el dia de les Illes Balears. Escapa't a Formentera el cap de setmana! Abans d'entrar de ple en la temporada d'estiu cal recarregar bé les piles. Així que no t'ho pensis dues vegades i reserva el teu ferri a l'illa de Formentera.\nA la nostra pàgina web www.rosales-formentera.com trobaràs tota la disponibilitat actualitzada per a aquestes dates. A més, si necessites que t'ajudem amb la teva reserva, vols llogar un cotxe o tens dubtes amb el bitllet de ferri, només has d'enviar un correu electrònic a info@smturistic.com i t'ajudarem a deixar-ho tot solucionat.


#AlfonLlibertat - COPE Alcoy\nInicio / Opinión / #AlfonLlibertat\nPublicado por: Cope Alcoy 27 diciembre, 2015\ten Opinión Deja un comentario\nArtículo de Opinión de Cristian Santiago, edil de Guanyar Alcoi\nI el més greu:Alfon va ser empresonat en règim FIES, és a dir, major control i major vigilància. O el que és el mateix, una presó dins de la mateixa presó. Cal recordar que aquest règim s’aplica a presumptes terroristes.\nEn canvi, des de la nostra plataforma vam reivindicar, i ho seguirem fent, #AlfonLlibertat.\nÉs a dir:no a la repressió, no a la criminalització i no a la por i a l’amenaça que atempta contra la mobilització social. Ara més que mai, tenim l’obligació de defensar la sobirania popular, els nostres drets socials i les llibertats conquerides al llarg de les últimes dècades.\nSempre defensarem als que defenen les llibertats, la igualtat d’oportunitats, la justícia social i la solidaritat internacional.Per això, des de la nostra plataforma ciutadana durant el plenari vam votar Alfon Llibertat.\nPrevio: L’Orxa recupera el Concurso de Villancicos


La UPC intensifica la seva col·laboració amb diverses universitats californianes — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > La UPC intensifica la seva col·laboració amb diverses universitats californianes\nEl rector ha format part d’una delegació catalana que ha visitat el sistema universitari californià\nLa UPC intensifica la seva col·laboració amb diverses universitats californianes\nLa UPC ha iniciat un programa de cooperació acadèmica amb la Henry Samueli School of Engineering de la Universitat de Califòrnia, UC-Irvine, i s’han posat les bases de la col·laboració amb la UC-San Diego. Així mateix, s'han fet visites a altres campus, com el de UC-Berkeley, i a la Universitat d'Stanford.\nL’acord entre la UPC i la Henry Samueli School of Engineering de la Universitat de Califòrnia a Irvine, UC-Irvine, s’emmarca en el viatge organitzat pel Govern de la Generalitat de Catalunya a Califòrnia, als Estats Units, entre els dies 17 i 20 de juny, i que encapçalava el conseller d’Economia i Coneixement de la Generalitat de Catalunya, Andreu Mas-Colell. Es tractava de consolidar la cooperació acadèmica amb diferents institucions d’aquest estat nord-americà amb Catalunya.\nDurant l’estada, es van fer diverses visites a la Universitat de Califòrnia i a la Universitat d'Stanford. A més de la UC-Irvine, es va visitar la UC-Berkeley, i, en el cas específic de la UPC, la UC-San Diego. Amb la UC-Irvine, l’acord el van signar, el 21 de juny, el conseller, Andreu Mas-Colell, el rector Enric Fossas i el degà de la Henry Samueli School of Engineering, Gregory Washington, i és un conveni dirigit a col·laborar en aspectes docents de l’àmbit de l’enginyeria. En el cas de la UC-San Diego, el rector de la UPC va mantenir diverses entrevistes per explorar vies de col·laboració tant en docència i recerca, com en mobilitat amb aquesta universitat.\nPer la seva banda, el conseller va signar un conveni més genèric que obre la porta a la col·laboració amb els diferents campus de la Universitat de Califòrnia, tant en els aspectes estrictament acadèmics com d’intercanvi de professorat i emprenedoria científica, entre altres temes. També va signar un altre acord amb la UC-Berkeley, que ha de portar a Catalunya el programa de formació per a científics emprenedors que la National Science Foundation nord-americana desenvolupa des de l’any 2011 arreu dels Estats Units.\nJuntament amb el rector de la UPC, formaven part de la delegació el rector de la Universitat Pompeu Fabra, Jaume Casals, així com diversos vicerectors de la UB, la UAB, la URV i la UdG.\nLa relació de la UPC i d’altres universitats catalanes amb la UC-Irvine té força tradició especialment com a conseqüència de l’activitat generada durant més de 15 anys a través del programa de beques Balsells, impulsat per un empresari català establert a Califòrnia des de ben jove. Gràcies a aquest programa, estudiantat de l’ETSEIB i l’ETSEIAT, així com d’altres universitats catalanes, ha desenvolupat el seu màster o doctorat als Estats Units, molts d’ells a la UC-Irvine.


Treballadors que fan falta\nQuan en el tombant de segle J. M. Le Pen associava immigració i delinqüència sabia què feia amb aquella fake precursora: crear alarmisme per pouar vots en les aigües putrefactes de l’odi. Un dels...\nElisabet II no entén de suïcidis\nLes icones identifiquen, convoquen i entretenen, i més si són de llarg recorregut, posem per cas Elisabet II i el seu intens jubileu de misses, carrosses, hologrames, globus, progènie més o menys unida...\nEl preu de la teca africana\nL’anomenen teca africana, és una de les fustes nobles més delicades i resistents que s’utilitzen com a paviment, tarima i mobiliari fi, a l’interior o a l’exterior i per a la construcció naval....\nDia mundial de l’espoli\nNo hauria de ser aquest el títol, avui 5 de juny el que es commemora és el dia Mundial del Medi Ambient que al 2022 recupera el lema “una sola terra” amb que fa 50 anys es va establir el PNUMA o...\nFranco redactava millor\nTrump, quan es postulava com a candidat del partit republicà en les eleccions de 2016: “Puc sortir a disparar a la gent per la Cinquena Avinguda i no perdré vots”. Llavors encara moltes persones...\nAixò dels militars i els capellans\nLa imatge recorda una altra en blanc i negre feta el 28 de gener del 1939, quan les tropes feixistes van entrar a Barcelona i per salvar una ciutat, tan pecadora i impia, es va organitzar una missa de...\nEl carrer és nostre: que es noti!\nDius que m’hauria d’haver imaginat que això passaria? I que no havia d’anar ni beguda ni sola de nit pel carrer? Doncs no entenc que hi ha de dolent tornar a casa com em doni la gana. De fet, a...\nConcerts molt millorables\nEnormes beneficis per a les noves escoles concertades de Madrid, la majoria de les quals són negocis poc transparents de societats mercantils i de grups vinculats a moviments religiosos com ara Comunión...\nUn món feliç sense pobres\nL’Ajuntament pretén un món feliç i perfecte en el seu terme, un món absolutament reprovable, discriminatori, injust i contrari als principis de cooperació i solidaritat que regeixen en la nostra...


Escrit per La Capona el 6 de Març de 2020 a la categoria Presentació\nPresentació del llibre DESDE LAS ENTRAÑAS -- La llibreria la Capona es complau a convidar-vos a la presentació del llibre Desde Las Entrañas, de María José Gallego. Juntament amb l'autora, hi participarà la poeta Isabel Ortega Rion. L'acte se celebrarà de dimecres, 18 de març, a les 19:30 de la tarda, a la mateixa llibreria la Capona. seguir llegint\nPresentació del llibre CA LA WENLING -- La llibreria la Capona es complau a convidar-vos a la presentació del llibre Ca La Wenling, de Gemma Ruiz Palà. L'acte se celebrarà el dimarts, 17 de març, a les 19:30, a la mateixa llibreria la Capona. seguir llegint\nPresentació del llibre AL RITMO DE MADRID -- La llibreria la Capona es complau a convidar-vos a la presentació del llibre Al Ritmo De Madrid, de Carlos Villarrubia. L'acte se celebrarà el dijous, 12 de març, a les 20:00 del vespre, a la mateixa llibreria la Capona. seguir llegint\nEscrit per La Capona el 3 de Març de 2020 a la categoria Presentació\nPresentació del llibre PLUJA D'ESTELS -- La llibreria la Capona es complau a convidar-vos a la presentació del llibre Pluja d'Estels, de Laia Aguilar. Juntament amb l'escriptora, hi participarà Mònica Socías, comunicadora cultural. L'acte se celebrarà el dimecres, 11 de març, a les 19:30, a la mateixa llibreria la Capona. seguir llegint


Hi ha contradicció entre estabilitat econòmica i procés d’autodeterminació? (23/5/2018) - Vicenç Plans - Blogs de l'indirecte!cat\nOpinió amb independència. Dimarts, 21 d'agost de 2018 12:09 h\nDimecres, 23.5.2018. 08:15 h\nAlguns dels motors econòmics del món més dinàmics i efectius, com la Xina i la Índia, entre d’altres, tenen cultures ancestrals i arrelades tradicions, i no per això pateixen per adaptar-se al ritme trepidant de les economies de mercat més agressives. D’una manera semblant, les especulacions catalanes per adaptar-se contínuament a l’economia del coneixement i de la innovació, no xoquen amb les pretensions nacionals i socials per constituir-se com a estat independent en forma de república.\nLa decisió col·lectiva es va prendre durant la renaixença catalana, a finals dels segle XIX, un cop comprava la deslleialtat espanyola amb el compromís i lliurament català. Des d’aleshores, des d’una perspectiva històrica, s’han intentat i aconseguit diferents fites d’emancipació nacional, tot sigui dit, amb resultats dispars. Tanmateix, des del 2010 ja és clara una estratègia de desenvolupament del dret a la lliure determ/inació, i d’aquí, la seva feliç, malgrat tot, culminació l’1 d’octubre de 2017, amb el referèndum d’autodeterminació que va projectar un resultat democràtic de llibertat i progrés.\nLa lectura històrica demostra com la complicitat entre catalans i espanyols sempre ha estat fructífera si hi havia una base de respecte mútua. Les interpretacions de períodes complexes, per l’aparició d’agents externs o conflictes soterranis, sovint ha deslluït aquesta lectura. No obstant això, una entesa real entre nacions és viable i necessària, i lluny del que es planteja ara per raons electorals o egoistes des del bloc del 155 (PP/PSOE/C´s) un futur de concòrdia i sentiments compartits és possible si decauen les armes del nacionalisme espanyol i es deixa pas a la democràcia catalana.\nL’esforç col·lectiu en creativitat i iniciativa que suposa la construcció de la república catalana ja és, en si mateix, una important diferència qualitativa per millorar en competitivitat, en relació, entre d’altres, amb la reacció tancada i sense propostes dels espanyols, i en concret, per a més gravetat, del seu govern, institucions i partits polítics. Només els col·lectius que avancin per l’exigent camí de la competitivitat i la societat del coneixement, tindran alguna cosa a dir, enmig d’un món complex i molt interrelacionat. Digerir, analitzar i reaccions entre la confusió i el caos no serà fàcil per sobreviure i mantenir-se en condicions.\nEl coneixement i la iniciativa permeten incorporar, en qualsevol activitat empresarial, institucional i àdhuc domèstica, alta tecnologia i mecanismes de resolució de problemes sense els quals no seria possible oferir preus competitius o solucions brillants i simples, tot enfortint l’entramat de classes populars amb opcions de progrés i la consolidació d’una àmplia classe mitjana, atenta però prudent i disciplinada. En cas contrari, com ha està provocant el PP, abandonant les mínimes exigència del paradigma liberal democràtic, aquests ressorts socials s’afebleixen fent molt difícil o quasi impossible superar les dificultats de tot tipus i tot ordre que hi ha planjejats, entre els que destaca l’articulació democràtica del dret a la lliure determinació dels catalans.\nVet aquí com la corrupció i la malversació, originats des de les esferes del poder espanyol, principalment, i de la ma d’una teòrica visió liberal democràtica, destrueix i mina els fonaments de la societat, i provoca el menyspreu social i la desafecció en els afers públics. Aquesta dinàmica, del tot perversa, només té l’accent de paraules buides i proclames nacionalistes (espanyoles) de reparació i redreçament, però cap d’elles ja és creïble ni aporten res digne de consideració. El dany que suposa abandonar la lògica democràtica i del principis legals (protecció dels febles i dels valors fonamentals) té unes conseqüències que cada dia s’albiren més greus i profundes.


La Cotorra de la Vall: La nit de Reis d'Orient a Tavernes\nUn any més ha estat una vesprada on ha primat la cara d’alegria i el somriure de satisfacció de milers de xiquets i xiquetes a més d’un bon ambient en els carrers. I també cal citar el protagonisme d’una gran cavalcada i l’espectacle que ha tingut lloc en l’escenari de la Plaça Major una vegada ha arribat la comitiva a l’Ajuntament.\nUn any més, i ja és tradició, la cavalcada reial s’ha format davant de la Plaça del Poliesportiu, i amb un retard que l’organització indicava era degut a uns problemes sorgits a última hora. S’ha hagut d’esperar un poc, però ha valgut la pena perquè la Federació de Falles de Tavernes s’ha lluït amb una molt bona cavalcada. Al final ha fet bo el refrany que diu que tot el bo costa.\nEl seguici reial, que obria els cavalls de la associació Amics del Cavall de la Valldigna, i el grup de Balls Al-digna Bellydance, amb la banda el Fènix i la banda de la SIUM de Tavernes amb el so de música nadalenca per acompanyar a la nostra fallera major, Carol Pérez Bosch i la Cort d’Honor.\nCom hem dit en anteriors notícies “El retorn al País del Mai Mes” ha estat el motiu central desenvolupat en les carrosses que duien els Reis d’Orient, i allò ha estat motiu per desfilar tot un conjunt de personatges d’aquesta pel·lícula (Peter Pan, Campaneta, el Capità Garfi, Wendy i la seua filla Jane...) amb personatges del món de Disney, com Malevola, sense oblidar el món de Pokemon o la Patrulla Canina, o l’afable Micky Mouse i Mini, a més d’altres grups.\nTot un mon d’alegria i fantasia, amb xiquets i xiquetes bocabadats pel que presenciaven, i la màgia que un any més es feia realitat la nit de reis.\nEn total unes 200 persones per animar la cavalcada amb la interpretació de personatges, a més de les entitats del poble ja esmentades més la batucada de Vall-Tuca i tots els col·laboradors de les falles, que han aconseguit una cavalcada de gran nivell.\nLa Plaça Major s’ha anat omplint a poc a poc, fins arribar al gom a gom, tot seguint el ritme de l’arribada de les carrosses, amb els tres reis que han rebuts per l'alcalde de Tavernes, Jordi Joan, autoritats de la localitat presents i per la fallera major i el president de la JLF.\nDesprés d’un espectacle molt vistós pel so, la llum i els efectes especials, i que ha servit per recordar-nos la història de Peter Pan i la lluita amb el Capità Garfi, i que ha estat molt aplaudit pels assistents. Peter Pan que havia aconseguit la clau màgica de la ciutat després de vèncer al Capità Garfi ha pujat a la balconada on ha lliurat la clau màgica a l’alcalde Jordi Joan que al seu torn l’ha oferida a Ses Majestats, presents també en el balcó.\nL’alcalde ha saludat a Ses Majestats i a tot el poble de Tavernes i ha recordat que els nostres xiquets i xiquetes s’han portat bé durant l’any i per això els Reis d’Orient havien tornat a Tavernes. L’alcalde ha aprofitat també el moment per felicitar i desitjar un Bon Any a tota la ciutat.\nEl rei Baltasar ha estat l’encarregat de dirigir unes paraules a la ciutat, i ha recordat el viatge llarg que han fet fins a Tavernes, i com en el seu pas per tants països del Món han vist nacions enfrontades i amb guerra i han exhortat a tots per treballar per eradicar-la. També ha tingut paraules per als xiquets als quals ha demanat que es porten bé i siguen bons en casa i escola.\nEls Reis, posteriorment, i sobre l’entaulat muntat a la plaça han rebut la salutació i les comandes de molts xiquets i xiquetes que hi pujaven per parlar amb Ses Majestats.\nÉs la nit dels xiquets i el protagonisme hauria de ser totalment d'ells.\nNo queda massa bé el balcó de l'Ajuntament plé de polítics i fallers,amb el micro en propietat per al representant polític del poble. També a les fotos de peu de l'edifici,polítics,fills i més fallers.\nA més a més,gent vestida de carrer participant pel mig de la desfilada,figurants amb sabates esportives,ninots d'animació comercials que no tenen res a vore amb la representació.\nFluix per als diners que es gasten.\n6 de gen. 2017, 1:03:00\nNosaltres considerem que el protagonisme va ser dels xiquets i xiquetes. I el que vosté diu són uns fets circumstancials inherents a la mateixa festa.\nEl que no sabem és si quan vosté diu que el protagonisme ha de ser totalment dels xiquets vol dir que siguen ells qui es munten i es facen la cavalcada, o que reben a la porta de l'Ajuntament els reis, o que pugen dalt del balcó a donar la benvinguda i la clau del poble als reis. Seria exigir-los massa responsabilitat als xiquets del poble, no creu?\nCada cosa té el seu lloc en la festa, i no es fa res diferent del que sempre s'ha fet, ara i fa 10 o 20 anys, quan a participació "dels majors", o siga Ajuntament i entitat organitzadora, en aquest cas les falles. Serà la festa dels xiquets i xiquetes, però l'organització serà sempre dels majors. Cosa de l'edat i de les possibilitats de cadascú. Casa cosa al seu temps i lloc.\nEl balcó ple de polítics? Nosaltres només vam vore a l'alcalde, la màxima autoritat i representació del poble i a la regidora de Cultura. 2 de 16 que té l'Ajuntament. I les fotos no enganyen.\nDesprés, hi vam vore la fallera major, el president de la federació i un membre de la junta. Al cap i a la fi és l'entitat que organitza tots els actes de reis.\nQuan a peu de l'Ajuntament hi havia, com sempre s'ha fet, una nodrida representació del consistori, pràcticament estaven tots els regidors de tots els partit, excepte EU, i estaven en pla protocol·lari de saludar i donar la benvinguda als reis. Nosaltres estem segurs que el 95% de la gent de la plaça ni els va vore ni es va assabentar que estaven allí. Només qui estava en eixe punt concret ho pogueren vore, per estar prou apartat i tapat per tanques i entaulat, a més de la gent estar pendent dels personatges de la cavalcada que pujaven a l'entaulat.\nAra també hi ha qui sempre, facen el que facen, han de buscar cinc peus al gat i criticar. Hem llegit per la xarxa que si la cavalcada es tallava. Sí, com passa en les processons, desfilades de falles, ofrena de falles, acte de Sant Antoni i tants actes multitudinaris a Tavernes, Alzira, Gandia, Valencia, Barcelona o Madrid. Clar que si vosté ho mira per TV els talls no es vora, per això hi ha el joc de càmeres, però haver-los, de talls, hai-los! En tots els llocs.\nAltres han arribat a dir que si era més una desfilada de carnaval. Un destrellat més.\nI per últim la frase: per als diners que es gasten. Sembla vosté molt assabentat dels costos. ¿Està dins de la Junta de les Falles? Que es creu vosté que val el lloguer d'una carrossa i n'hi havien quatre? O es pensa que en altres llocs la cavalcada és debades? Debades seria fa sis o més anys, quan si voliem vore una cavalcada de reis ens havíem d'anar fora, perquè ací de cavalcada res de res, ni cosa que se li semblara.\nAixò sí, es pot admetre la seua segona part, perquè algun cas hi havia del que diu quan a indumentàia, i també a solucionar que alguns pares deixen els xiquets entrar en el seguici per saludar o abraçar els participants o agafar algun caramel, i això sempre suposa un perill.\n6 de gen. 2017, 9:13:00\nJo vaig anar en els meus nebodets i varen gaudir lo que no es pot definir en paraules,totalment espectacular\n6 de gen. 2017, 9:54:00\nDemasiada presencia fallera, no se que pinta una carroza con falleras en una cabalgata de reyes.\n6 de gen. 2017, 12:12:00\nY añado, en el Paseo Colon no había continuidad, muy separados los unos de los otros, mas que un desfile único parecían varias comparsas individuales, menos mal que en la calle Mayor ya se juntaron un poco. Y en cuanto al acompañamiento ... Pobre pobre .\n6 de gen. 2017, 12:17:00\nPotser no estiguérem en la mateixa cavalcada, perquè a nosaltres no ens va semblar això que vosté diu en el Passeig Colon, i ho tenim gravat. Si que no va tan ràpida com quan ja està tot en el carrer. Es normal que en els començament es produesquen talls per acoblar a la gent, però no amb eixa exageració que vosté vol fer creure. Passa tots els anys en la Cavalcada del Ninot i passarà sempre.\nDe totes maneres les falles sempre busquen col·laboradors. A vore si algú s'anima i aporta idees perquè els "problemes" no es produesquen.\nAra una cosa també hem de dir: fa sis o més anys no hi havia aquests problemes, perquè la cavalcada.... quasi ni existia!\n6 de gen. 2017, 14:13:00\nVaen ixir masa tard. Casi a les 7 i estava anunciat a les 6\n6 de gen. 2017, 14:30:00\nTot lo bo costa. I va valdre la pena esperar.\n6 de gen. 2017, 17:07:00


Pometa – EnVeuAlta\nUna munió d’herbes voregen el camí i la brisa sobrevola amb suavitat els camps vermells i ocres. És dissabte, un dia de tardor perfecte.\nMare i fill vagaregen pels afores del poble. Riuen alegres i a estones taral·legen una cançoneta desafinada. La veu del nen sobresurt, aguda i contenta. Se sent feliç. Li agrada molt aquell passeig amb la mare, sense rumb ni presses.\nEl paisatge està encalmat. Hi regna la melangiosa quietud del capvespre, tan sols trencada pels crits de les aus i, en la llunyania, pel ronc afònic d’un tractor que feineja.\nDe sobte, els passejants s’aturen. Les seves oïdes han percebut un so diferent, sobrevingut del no-res. Es miren sorpresos. “Sembla un miol”, diu el nen. Callen i escolten. Sí, no hi ha dubte. És un miol, insistent i molt pròxim.\nSegueixen el seu rastre i es troben al peu d’una enorme acàcia, de soca gruixuda i espesses branques. “És aquí, mare”, indica el vailet tot aixecant els ulls. Efectivament, mig amagat rere el fullam, un gatet menut, de morret blanc i cos ratllat, se’ls mira. Miola sens parar, però no sembla que li passi res d’especial. Només xerra i prou, fent sentir la seva veu de petit felí ple de vida.\nLa mare i el nen el contemplen i riuen. “És bonic, oi, mare?”. “Sí, ho és. I no calla, eh?”. “No, és veritat, no calla”.\nEncara rient, mare i fill s’allunyen. La foscor cobreix els camps com un mantell mentre ells arriben a casa.\nLes campanades del rellotge de la sala irrompen en el silenci. La nit s’escola molt lentament, feixuga. A l’infant li sembla que ha passat una eternitat des que va ficar-se al llit, però només ha sentit dues campanades. Encara falta molt perquè es faci de dia. Està neguitós i amb uns ulls com taronges. Dóna voltes i voltes, desendreçant els llençols i les mantes, però no aconsegueix dormir. El miol del gatet ressona constantment dins les seves orelles.\nMentre sopaven, li ha vingut al cap el record de l’animaló. I ja no se n’ha pogut desprendre. Per què van tornar cap a casa i el van deixar allà sense preocupar-se’n? Li podria passar alguna cosa. La mare li diu que no ha de patir. Que els gats són saltadors i trepadors de mena i que, igual que va pujar, el petit gatet baixarà quan ho vulgui i tornarà a casa seva. La mare semblava convençuda, però el nen no s’ho ha empassat del tot. No pot evitar imaginar-se’l tota la nit damunt de l’arbre, sol, miolant de fam i de por.\nEl nen es lleva. Mira per la finestra, enrabiat amb el sol perquè encara no treu el nas. Com s’ho podria manegar per fer córrer el temps?\nLa mare el sorprèn abaltit al sofà de la sala, a tocar del finestral. És molt aviat i una claror lletosa s’escola a través del vidre. El nen té els peus freds. Es desperta quan sent la mare i es posa dret apressadament. Ella de seguida endevina què li passa.\n“Vull tornar-hi a veure si encara hi és. Sisplau, mare”.\nElla ha de confessar-se interiorment que, al llarg de la nit, també hi ha pensat. Té prou experiència per saber que, de vegades, als gats petits els costa trobar una drecera per tornar a terra. Decideix escoltar el seu fill. A banda, sap que no té massa opcions, perquè el nen no abandonarà fàcilment la idea.\n“Saps què? Agafarem una mica de menjar. Així baixarà segur”.\nS’afanyen a marxar. Un sol tímid, enmig de la boirina tardorenca, treu el cap per la ratlla de l’horitzó. Hi ha rosada que humiteja les herbes i els camins.\nA mesura que s’acosten a l’acàcia, els arriba el miol. Repetit, incansable, però feble i enrogallat. El nen arrenca a córrer. Tenia raó, el gatet ha passat la nit al ras, exposat al fred, espantat i sol.\nLa mare prepara un platet amb menjar i llet al peu de l’arbre. El gatet calla i s’ho mira. Se’l veu molt primet i menut allà dalt, el pèl lluent de rosada. “S’haurà refredat, mare!”\nLa figureta es belluga amb lentitud, dubte, vacil·la, avança una poteta. “Va, ànims”, li diuen mare i fill. “Baixa i podràs menjar, que deus tenir molta gana”. És clar que l’animaló està espantat. No troba la manera de salvar la distància, immensament gran, que el separa de terra i del suculent àpat. No semblava pas que l’arbre fos tan alt quan va voler viure l’aventura de pujar-hi. El procés s’allarga durant un instant etern. Finalment, de mica en mica, posant curosament una poteta davant de l’altra, el gatet aconsegueix baixar.\nAterra davant del nen, que li assenyala amb gest insistent el plat de menjar. “Apa, menja, menja”. El gatet mou el cap, guaitant de fit a fit la mare i el vailet. No s’acosta al plat, només roman mirant-los, quiet. “Que no tens gana?”.\nMare i fill fan el gest de marxar. L’animaló no menja, sinó que fa una passa cap a ells. Continuen endavant. I el gatet no menja. De cop, comença a caminar. Els segueix de ben a prop, amb la cua dreta i el pas decidit. Deixa anar un miol tendre i manyac i obre amb mirada intel·ligent, com dues finestres plenes de llum, uns ulls d’un verd esplendorós.\nEl nen gira el cap envers la mare. La rendició és imminent. El destí i el gat han decidit. La mare fa que sí amb el cap, solemne. El nen s’ajup, agafa l’animaló entre els seus braços i arrenca a córrer cap a casa.\nEra una gata. Una mixeta. Li van posar Pometa, perquè va arribar a la tardor, quan les pomeres són a vessar de fruita.\nFormat ÀudioPublicat el 31 març, 2017 28 novembre, 2019 Autor AdminCategories 03 - 10 minuts, Ada Cid, Anna Maria Villalonga, Bruna Pastor, Català, Escolta llegint en Català, Miquel Llobera, Narrativa infantil\n2 pensaments quant a “Pometa”\n8 abril, 2020 a les 11:20 am\nens ha agradat molt i ens ha recordat a les nostres gatetes, Nit i Mel.\nLaiaDQ ha dit:\nAnterior Entrada anterior: L’arbre de l’amor\nSegüent Entrada següent: Maestoso, rallentando


Els sindicats critiquen la "falta de mesures sanitàries" als centres educatius\nPublicat 09/10/2020 15:30CET\nLa Generalitat xifra amb un 3,43% el seguiment de la primera jornada de vaga de l'ensenyament públic\nEls sindicats de docents Aspepc·Sps i CGT Ensenyament, que han convocat una vaga en l'ensenyament públic aquest divendres i dijous vinent, han criticat la "falta de mesures sanitàries" als centres educatius per fer front a la pandèmia del coronavirus.\nFonts d'Aspepc·Sps han celebrat en declaracions a Europa Press l'assistència d'"entre 200 i 300" persones durant la concentració d'aquest matí a la plaça Sant Jaume de Barcelona, en la qual han reclamat les accions que ha anunciat la Conselleria d'Educació de la Generalitat que, al seu parer, no s'estan complint.\n"Hi ha una asimetria tremenda entre secundària i primària: la primera té més del doble de contagis", han alertat en relació amb el nombre de casos positius en centres educatius, i han acusat el departament de fer campanya electoral a l'hora de comunicar les xifres.\n"Hi ha hagut moltes irregularitats", han criticat sobre la gestió del departament en aquest començament de curs, i han exigit una limitació del nombre d'alumnes per classe, la contractació de docents i la provisió d'equips de protecció individual (EPI).\nTambé han reclamat contractar personal sanitari als centres, habilitar nous espais, establir protocols de seguretat i incloure 10 minuts de ventilació durant les sessions lectives, entre d'altres.\nEl seguiment de la vaga de docents d'ensenyament públic d'aquest divendres 9 d'octubre és del 3,43%, segons les dades de la Conselleria d'Educació a les 12 del migdia.\nSón dades que corresponen als centres que han informat incidències, un total de 2.139 docents del sistema públic català, segons ha informat la Generalitat en un comunicat.\nEls serveis territorials en els quals s'ha notat més la vaga, convocada per la CGT i el Sindicat Professors de Secundària, ha estat el Baix Llobregat (4,93%), seguit de les comarques de Barcelona (4,75%) i el Consorci d'Educació de Barcelona (4,55%).


15 llocs on celebrar un aniversari infantil - Barcelona Colours\n15 llocs on celebrar un aniversari infantil\n10 \_10\_Europe/Madrid\_ febrer \_10\_Europe/Madrid\_ 2015 | 0 comments\n¿Busques un lloc a Barcelona on celebrar un aniversari infantil original i diferent? Hem preparat per tu la primera entrega d’una recopilació amb els millors llocs per celebrar un aniversari si tens nens de 0 a 14 anys.\nPer a nens als quals els agrada: Un aniversari fent un divertit taller de cuina, on aprendran a fer piruletes de xocolata, llaminadures, etc.\nMés info: Çukor\nPer a nens als quals els agrada: un aniversari temàtic: Sherlock Holmes, Harry Potter, Alícia al Pais de les meravelles, Científic, de Pirates…\nMés info: Pudding\nPer a nens als quals els agrada: un aniversari on puguin saltar a matalassos, banyar-se a una piscina de boles, jugar al futbolí, i gaudir d’una animació infantil.\nMés info: Festial\nPer a nens als quals els agrada: un aniversari en plena naturalesa, rodejats d’animals, i amb tallers infantils.\nZona: Viladecavalls (a ½ hora en cotxe de Barcelona)\nMés info: Granja Aventura Park\nPer a nens als quals els agrada: Un aniversari amb jocs de pistes pels diferents espais d’aquest emblemàtic edifici de Barcelona.\nMés info: La Pedrera\nPer a nens als quals els agrada: un aniversari d’aventura recorrent circuits de cordes, tirolines, ponts…\nMés info: Barcelona Bosc Urbà\nPer a nens als quals els agrada: Una festa rockera a una sala privada amb moltíssimes sorpreses i catering Fast Good.\nMés info: Hard Rock Café Barcelona\nPer a nens als quals els agrada: Un aniversari on poder còrrer a l’aire lliure, en uns jardins pràcticament desconeguts i totalmente gratuït (prèvia sol·licitut de permis a l’Ajuntament)\nMés info: Jardines del Teatre Grec


La Policia Local de Torredembarra incorpora quatre agents més aquest estiu\nEl consistori també ha anunciat que s’està elaborant la futura convocatòria d’un procés selectiu per a agents de policia amb caràcter de funcionari de carrera\nLa Policia Local de Torredembarra ha incorporat un total de quatre agents amb caràcter interí per un període de tres mesos amb motiu del dispositiu policial d’estiu. I és que com molts altres punts turístics del territori, en aquestes dates el municipi veu incrementat el nombre de visitants i de residents.\nPer aquest motiu, l’Ajuntament de la Torre va endegar un procés selectiu d’agents de la Policia Local en què van participar un total de cinquanta persones, de les quals en van aprovar quatre. Aquests nous agents han seguit un procés de formació i ara ja realitzen tasques de suport al cos policial.\nD’altra banda, l’alcalde de Torredembarra, Eduard Rovira, ha anunciat que s’està elaborant la futura convocatòria d’un procés selectiu per a agents de policia amb caràcter de funcionari de carrera. Tot plegat en un moment en què el cos de la Policia Local de la població compta amb un total de 31 funcionaris.


ARCA: de febrer 2012\nEl passat dissabte 25 de febrer ARCA va organitzar un recorregut titulat El Patrimoni desaparegut de Palma de la mà de Xavier Terrasa autor de l’homònim llibre.\n1. Can Puig des rellotge: Documentat al segle XVI i esbucat a principis del segle XX. Es trobava al carrer de la Unió.\n2. Can Brondo: Edifici del segle XVI i derruït a l’any 1934. Es trobava al carrer de la Unió.\n3. Can Dameto o can Puig : Documentat a 1412, al fer-se l’avinguda de Jaume III va perdre espai interior i la galeria exterior de 1843 que donava al passeig del Born.\n4. Cadafal del Born: Es trobava a un lateral del passeig durant la primera meitat del segle XX.\n5. Can Brull: Edifici de 1637 que fou esbucat a a començaments del segle XX. Es trobava al passeig del Born.\n6. Can Puig dorfila: Antic casal del segle XIV, reformat al segle XVI-XVIII i derruït a l’any 1971. Es trobava al carrer Can Puigdorfila.\n7. Casal gòtic del carrer can Maymó: La casa i el carrer varen desaparéixer a l’any 1955 quan s’amplià el carrer de la Constitució i es construí l’actual edifici de Correus.\n8. Can Verí: Edifici documentat al segle XVI i derruït als anys’50. Presentava un interessant jardí. El pati fou recol•locat degut a una setència judicial favorable.\n9. Ses Minyones: Antiga església i hospital del segle XVII esbucats a 1929. Es trobaven a la cantonada delscarrersde ses Minyones amb Soledat.\n10. Edificis del passeig del Born: Els dos edificis foren esbucats a l’any 1962 quan es va alinear el passeig. Es trovaben entre el carrer Etanc i Pintor Guillem Mesquida.\n11. Monument a Isabel II: Fou erigit l’any 1962 i esbucat a l’any 1968. Es trobava a l’actual plaça de la Reina.\n12. Kiosco Mundial: Edifici d’estil modernista que fou esbucat a l’any 1940. Es trobava al jardí de la Reina.\n13. Porta nova del Moll: Construïda a l’any 1836 i destruïda a 1873. Es trobava al començament de l’avinguda Antoni Maura.\n14. Teatre Circ Balear: Fou construït a l 1875 i esbucat a l’any 1900. Es trobava a l’Hort del Rei.\n15. Teatre Líric: Es construí al solar del teatre circ Balear a 1902 i fou esbucat a 1968.\n16. Can Estades: Edifici barroc que fou esbucat a 1964. Es situava a la cantonada dels carrers Palau Reial amb estudi General.\n17. Monument a Josep Mª Quadrado: Construït a 1919 i reformat als anys’30. Situat davant el Palau March.\n18. Convent de Sant Domingo: Tenia una església dle segle XIII-XIV, un convent del segle XIII, dos claustres i jardí. Tot el conjunt fou esbucat a 1837. Es situava a la illeta entre els carrers Conqueridor i Palau Reial.\n19. Diputiació Provincial: Antiga façana que fou substituida per l’actual a l’any 1870.\n20. Illeta de Cort: Construïda al segle XIX i esbucada a l’any 1922.\n21. Carrer de l’antiga Peixeteria: Vial de tradició gòtica que va desaparèixer quan s’obri el carrer de Colom.\n22. Illeta de Cererols: Fou esbucada a l’any 1917. Es trobava a l’actual plaça del Marquès Palmer.\n23. Mercat dels Bastaixos: De 1850 fins 1950 fou el punt de venta de mercat. Es trobava a l’actual plaça Major.\n24. Carrer Teatre Balear: Antiga via derruïda a la segona meitat del segle XX amb les obres de la zona de l’Olivar.\n25. Convent de Santa Catalina de Sena: Contruït a 1690 i derruït a 1963. Es trobava al carrer de Sant Miquel.\n26. Seu d’Última Hora: Edifici construït a 1926 i derruït a 1954. Es trobava al carrer Oms.\n27. Porta de Santa Margalida: Antiga porta d’època islàmica, per la qual entrà Jaume I a Madina Mayurqa. Fou derruida il•legalment a 1912. Es trobava al començament del carrer de Sant Miquel.\n28. Can Segura: Es construí al solar de la porta de Santa Margalida a 1913 i fou esbucat a 1998.\n29. Fortí de Sant Ferran: Polvorí del segle XVII, a 1895 una explosió causà la mort de 73 persones.\n30. Antiga plaça de Toros: Contruïda a 1880 i esbucada a 1931. Es trobava a la plaça del Bisbe Berenguer de Palou.\n31. Jardí Botànic: fou inaugurat a 1842 i clausurat a 1893. Es trobava a un lateral de l’edifici de la Misericòrdia.\n32. Can Ribes: Bell edifici amb galeria fou esbucat als anys 70. Es trobava a la cantonada del carrer Oms amb les Rambles.\n33. Pont de Can Torrella: Comunicava el casal amb el jardí. Fou esbucat a 1963.\n34. Carrer de la Concepció i carrer de l’Aigua: El segon carrer fou dividit quan es construí Jaume III. La font del Sepulcre va perdre la seva capelleta de carrer.\nPer als que vulguin explorar de primera mà l’herència perduda de la seva cultura, ARCA i Xavier Terrasa, historiador local i autor de l’exitós llibre El patrimonio desaparecido de Palma organitzaràn aquest dissabte, 25 de febrer, un recorregut per aquella Palma desapareguda i que queda retractada al seu llibre a través de 200 fotografies antigues. Un passeig que s’iniciarà a la seu d’ARCA (Associació per a la Revitalització dels Centres Antics) i al que podràn assistir tots els interessats en la conservació del patrimonio cultural. Començarà a las 10:30 hores al carrer de la Pau, 1A, efectuant-se el recorregut asenylat al mapa.\nL’autor, Xavier Terrasa, recordarà la desaparició dels casls de Can Verí i Can Puigdorfila, així com el teatre Líric i l’hotel Alhambra. Es comentarà, aiximateix, l’esbucament injustificat del convent de Sant Domingo, el canvi que varen sofrir les façanes de la Diputació Provincial i de l’Ajuntament de Palma (a la plaça Santa Eulàlia), les reformes urbanes que es varen dur a terme al carrer de Sant Miquel i la zona de l’Olivar, així com la masacre i esbucament de la porta de Santa Margalida.\nEtiquetes de comentaris: ARCA DIFUSIÓ, Embarca't, Patrimoni perdut\nARCA lamenta la sentència que desprotegeix l’edifici de GESA i demana al Consell de Mallorca que presenti un recurs davant els tribunals.\nARCA lamenta una sentència que va en contra de la protecció d’un edifici del Patrimoni més recent, que és de vegades el més difícil de conservar.\nLamentam que la sentència no hagi fet cas d’entitats consultives que en el seu dia es varen pronunciar a favor de la protecció patrimonial, com els informes de la UIB i altres persones tècniques.\nARCA considera que el Consell de Mallorca, que és l’administració competent, ha de presentar recurs davant el Tribunal Superior de Justícia\nCreim que aquesta sentència posa una trava més a la protecció del nostre patrimoni més recent. L’edifici de GESA és un dels pocs exemples que queden de categoria d’aquesta època contemporània.\nARCA, va donar suport a la catalogació, i per tant de la protecció i preservació de l’edifici quan era membre de la Ponència Tècnica de Patrimoni Històric del Consell de Mallorca.\nLa nostra entitat considera que per coherència i per respecte al Patrimoni, el Consell ha de defensar davant el Tribunal Superior de Justícia, la catalogació de l’edifici de Ferragut, construït els anys 60-70 del segle XX.\nPer tots és sabut de la vital importància que tenen els arbres a l’interior de la ciutat i a vegades no entenem els criteris de poda que es duen a terme.\nUn cas que ens ha arribat aquesta setmana, és la poda d’una espectacular palmera que hi havia a l’interior d’un pati del carrer de Can Conrado. Aquest fet, suposa la perdua d’un interessant exemple, que si hagués estat catalogat, no lamentaríem la seva desaparició.\nARCA entèn que actualment, moltes palmeres s’han vist afectades pel becut vermell, plaga que està fent malbé a aquesta espècie. Però la pregunta és, aquesta palmera havia estat afectada per aquesta epidèmia? Segons una fotografia de fa dues setmanes, pareix ésser que no. I en el cas, que aquesta o altres palmeres estiguin afectades, cal podar-les del tot?.\nNo és el primer cop que ARCA denúncia la poda indiscriminada de diferents espècies d’arbres a la ciutat de Palma. Creiem, que l’Ajuntament de Palma hauria d’elaborar un catàleg més extens, on s’haurien d’incloure exemples únics i significatius com aquesta palmera de grans dimensions.\nVolem posar en valor aquest patrimoni de ciutat, que forma part del paisatge urbà i que molts de cops és vulnerable davant l’acció humana.\nVisita a Binissalem de la mà de GADMA al pou Poal i als vins can Novell\nARCA vol recolzar la feina totalment voluntària que ha du a terme GADMA, per la conservació i preservació dels espais històrics, culturals i naturals de Mallorca.\nÉs un dels pous públics més antics que conserva vestigis que indiquen que podia haver format part d’un sistema més complex d’irrigació. En les darreres dècades, patí un greu deteriorament i, tot i que va ser netejat el 1994, es troba a l’espera d’una rehabilitació integral. Segons l’ historiador Gabriel Ordinas, és un conjunt únic a Mallorca, de tipus cigonyal, format per dos monòlits de pedra que basculaven una llarga perxa, a l’extrem de la qual hi havia un contrapès i a l’altre un poal (i d’aquí prové el nom). Avui, de tot el conjunt, queda el pou de planta rectangular i de paredat sec, el basament, de pedra viva, el coll, de grans peces de pedra viva, dues pilastres i els dos monòlits, de marès; d’altra banda, sembla que hi havia diverses piques de pedra que han desaparegut. L’empedrat, de gran qualitat, fou recuperat, amb motiu de la darrera neteja, si bé encara no s’ha acabat de descobrir del tot.\nPascual Bennàsar, Aina; Pons Esteva, Antoni; Pujades Mora, Joana Mª. Binissalem. Guia dels pobles de Mallorca. 2002.\nUn cop finalitzada la visita, ens aproparem fins els Vins de Can Novell, vi de la Terra de les Illes Balears. Andreu Villalonga és la tercera generació de vinaters, empresa familiar fundada pel seu padrí a l’any 1935. L’entusiasme i amor a la seva terra del seu propietari ha fet que aquesta petita empresa hagi crescut bastant en els darrers temps i d’aquí l’ampliació que s’ha dut a terme, on l’antiga casa de can Novell, s’ha vist ampliada amb l’unió ca ses Quelites, històric immoble del centre de Binissalem, que amb molta cura han restaurat, per oferir un millor servei als seus clients. La interessant oferta que proporciona can Novell, és la possibilitat d’adquirir el vi a granel, com és feia antigament, tret directament de la bota. Segons ens explicà el propietari, ells ofereixen un vi de qualitat a un preu raonable i econòmic, a l’abast de qualsevol butxaca.\nEtiquetes de comentaris: Agricultura paisatge i patrimoni, ARCA DIFUSIÓ, Binissalem, Embarca't\nPresentació del llibre el Patrimonio desaparecido de Palma\nARCA (Associació per a la Revitalització dels Centres Antics) presentarà el llibre El patrimonio desaparecido de Palma, de l’historiador Xavier Terrasa i editat per Temporae. La data serà el proper dijous, 9 de febrer a les 19:30 hores a Ses Voltes, Dalt Murada, s/n (Palma). En la presentació col•laboren l‘Ajuntament de Palma i la Fundació Palma Espai d'Art.\nBartomeu Bestard (cronista de la ciutat), Mª Josep Mulet (professora de la UIB i especialista en fotografia) Pere Ollers (president d’ARCA) i Xavier Terrasa participaran en aquest acte per divulgar un llibre que està sent tot un èxit. Només dos mesos després de la seva publicació i abans de que sigui presentat oficialment ja ha estat reeditat.\nTerrasa recordarà, entre altres moltes destruccions, la muralla que envoltava la ciutat i que estava intacta a principis del segle XX, els convents desapareguts per la crispació político-religiosa i alguns edificis emblemàtics com el conjunt modernista compost pel cafè restaurant La Alhambra, el teatre Líric i el Grand Hotel del mateix nom.\nPels que vulguin explorar de primera mà l’herència perduda de la seva cultura, la mateixa entitat -que es dedica a la preservació del patrimoni de la illa- organitzarà el dissabte, 26 de febrer, un recorregut per aquella Palma desapareguda. Un passeig que dirigirà el mateix autor del llibre i al que podran acudir tots els interessats en la conservació del patrimoni cultural. Començarà a les 10:30 hores a la seu d’ARCA, C/ de la Pau, 1A (Palma).\nARCA segueix demanant al Consell de Mallorca i a l’Ajuntament d’Andratx la protecció d’una sèquia al port d’Andratx\nLa nostra entitat dia 10 de novembre de 2010 va denunciar unes obres que es duien a terme a un solar situat a l’avinguda de Gabriel Roca, parcel•la 8, polígon 12 del port d’Andratx.\nAquest solar presenta un conjunt hidràulic, amb una antiga sèquia que canalitza l’aigua provinent d’un pou i un safareig que hi ha a la mateixa contrada.\nLa denúncia que efectuà ARCA en 2010 afectava a l’antiga sèquia, la qual estava sent tapada amb blocs de ciment i pals de ferro per tal de fer un tancament. Més d’un any després el tancament ja està fet i la sèquia a de soportar el pes d’uns blocs de ciments i formigó.\nHi ha informes tècnics que avalen la seva protecció\nLa paradoxa d’aquest cas, és que el Consell de Mallorca i l’Ajuntament d’Andratx obrirem sengles expedients i decidiren catalogar el bé cultural, com a exemple de patrimoni etnològic. Ambdues administracions emeteren informes tècnics que avalaven la seva protecció i catalogació, i conseqüentment la retirada de la tanca, per tal de no seguir fent malbé l’element patrimonial.\nCal que l’Ajuntament d’Andratx faci valer els informes tècnics i obligui al propitari a fer enrrera la tanca, perquè cada dia que passa es deteriora la sèquia i corre el perill que el dany sigui irreparable.\nARCA lamenta la manca de sensibilitat d’alguns propietaris cap als elements patrimonials, que per tal d’aprofitar uns metres de la seva finca són capaços d’agredir a elements culturals tant vulnerables com una sèquia.\nEtiquetes de comentaris: Andratx, ARCA DEFENSA, Xarxa hidràulica


El RAL·LI FOTOGRÀFIC DE GATA CELEBRA LA SEUA EDICIÓ NÚMERO TRETZE - Ajuntament de Gata de Gorgos\nEl RAL·LI FOTOGRÀFIC DE GATA CELEBRA LA SEUA EDICIÓ NÚMERO TRETZE\nInici | El RAL·LI FOTOGRÀFIC DE GATA CELEBRA LA SEUA EDICIÓ NÚMERO TRETZE\nEl Ral•li Fotogràfic de Gata arriba a la tretzena edició\nEl proper cap de setmana, 10, 11 i 12 de març, arriba la XIII edició del Ral•li fotogràfic de Gata, organitzat pel Fotoclub Forat de Gata amb la col•laboració de la regidoria de Cultura. Es consolida així com la cita obligatòria dels aficionats a la fotografia de la nostra comarca i de fora d’ella.\nDivendres per la vesprada, a partir de les 20 hores, es farà la recepció de participants en l’Edifici Polivalent Juvenil. Allí es lliurarà la documentació i es presentaran els objectius. A partir d’aquest moment s’inicia el ral•li fins a les 14 hores del dissabte en què s’hauran de presentar les fotos.\nDiumenge 12 de març a les 12 hores, en la sala de conferències de l’Edifici Polivalent Juvenil, es lliuraran els premis del ral•li 2017. Primer es realitzarà una projecció de totes les fotos presentades i després es farà l’acte de lliurament dels premis a la millor col•lecció, a la segon millor col•lecció, a la millor foto de tema obligatori i a la millor foto presentada a concurs.


Educació crea cinc títol de bàtxelor en l’àmbit musical - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEducació crea cinc títol de bàtxelor en l’àmbit musical\nEls estudis, que es basaran en diversos aspectes d’aquesta branca, s’han fet a proposta de la Humanium International University\n12/01/2022 (20:06 CET)\nLa universitat Humanium és la que promou el títol. ARXIU\nEl ministeri d’Educació i Ensenyament Superior ha creat cinc títols relacionats amb l’àmbit musical. S’ha fet a proposta de la Humanium International University, un centre que oferirà aquests cursos de forma telemàtica, i que es va establir a Andorra a inicis del 2021. Els bàtxelors seran en composició musical, direcció musical, interpretació musical, musicologia i pedagogia musical.\nEl bàtxelor en composició musical ha de formar professionals qualificats per a la creació, amb domini de les estructures pròpies i capacitat per escriure i adaptar música en diferents contextos. El de direcció els prepara per dirigir els diferents tipus de formacions perquè coneguin la tècnica de cada instrument. Pel que fa al d’interpretació musical, els formarà sobre el domini de les tècniques d’un instrument principal i el seu repertori. El de musicologia els instruirà per entendre, des d’una perspectiva global i comprensiva, el fet musical en tots els seus aspectes teòrics, tècnics i pràctics. Finalment, el de pedagogia se centra en posar al seu abast les tècniques pedagògiques d’ensenyament.\nEl títol de bàtxelor té una càrrega de treball de 180 crèdits europeus, que es distribueixen en tres cursos acadèmics. En total, són sis semestres amb una càrrega de 30 crèdits cadascun, entre obligatoris, optatius i de lliure elecció. El següent pas per tal que aquestes formacions es puguin aplicar és presentar un pla d’estudis, que haurà de ser acreditat favorablement per l’Agència de Qualitat de l’Ensenyament Superior, i després aprovat pel Govern.