L’escultura “Laboremus” del Centre de Lectura de Reus – Revista del Centre de Lectura\nL’escultura “Laboremus” del Centre de Lectura de Reus\nL’escultura, exempta, representa la figura d’una nena d’uns sis anys d’edat que està asseguda en un tamboret quadrangular i té una nina tirada al terra, a la vora dels peus, com si –almenys per ara– hagués deixat de banda els jocs infantils per dedicar-se, amb total concentració, a l’exercici de les agulles de fer mitja. El que ens sorprèn és com de tan joveneta ja es pren el treball amb tanta seriositat.\nPer Maria Dolors Capdevila i Boqué. Data de publicació: 14/03/2015\nL’article de la historiadora de l’art Dolors Capdevila és un treball de recerca sobre l’escultura, una fosa de ferro feta a Madrid, “Laboremus” de Joan Roig i Solé (Reus,1835- Barcelona,1918). Fill de fuster, inicià la seva formació a Reus; al taller dels pares de Fortuny, als quinze anys se’n va anar a Barcelona a estudiar a l’escola de Llotja i a aprendre en el taller de Vicenç Estrada i en el de Domènec Talarn la pràctica de l’ofici d’esculpir i tallar el marbre, tècnica en la qual seria virtuós. El títol de l’escultura “Laboremus” (“Treballem”) que li posà l’autor denota una finalitat didàctico-moral de l’era industrial, com una exhortació a l’aprenentatge des de la infància de les habilitats en les tasques bàsiques a les quals calia que es dediqués la població femenina adulta, que no eren altres que en les classes populars la producció tèxtil -específicament en els rams de la filatura, el tissatge, el gènere de punt i la confecció – i, en tots els casos i classes, en tenir cura de la família i de la llar.\nFitxa tècnica.- Autor: Joan Roig i Solé. Títol: Laboremus, Any: 1888. Tècnica i mides: fosa de ferro, 89 x 28,5 x 43,5 cm. Signat J. Roig, lateral esq. Inscripció: Fundido Padrós (lateral dret). Donatiu dels germans Josep i Gabriel Padrós, fet el 1902. Localització: Sala de Converses “Ramon Amigó” del Centre de Lectura, Reus.\nL’escultura, exempta, representa la figura d’una nena d’uns sis anys d’edat que està asseguda en un tamboret quadrangular i té una nina tirada al terra, a la vora dels peus, com si –almenys per ara– hagués deixat de banda els jocs infantils per dedicar-se, amb total concentració, a l’exercici de les agulles de fer mitja. El que ens sorprèn és com de tan joveneta ja es pren el treball amb tanta seriositat. Està elaborada amb una tècnica molt detallista: va pentinada amb dues trenes, serrell curt i cinta amb llaç sobre el cap; el vestit és botonat de dalt a baix, amb coll camiser, manigueta curta amb llacets i amb la llargada de la faldilla, que acaba amb una tira de volant prisada, fins a sota els genolls ens indica l’edat de la nena, ja que segons les convencions morals de l’època la faldilla s’havia d’anar allargant així que augmentava l’edat. El més significatiu però de la moda femenina del moment –tant de nenes com de dones– són les botines fins a mitja cama, també botonades. El tamboret és guarnit lateralment amb un passamà compost per un galó amb cercles i per un serrell torçat. Del cabdell de llana puja per la faldilla el fil amb què la nena està confegint un mitjó. Les faccions de la nena estan perfectament dibuixades, a l’igual que els detalls de les blondes de la seva indumentària. Tot això que hem descrit són exponents de l’estil realista de l’obra i del gènere escultòric costumista.\nL’artista copsa un instant anecdòtic d’una acció que continuarà durant un període de temps indefinit. La postura estàtica de la figura queda compensada per la posició dels peus i la inclinació lleu del tors. El peu esquerre s’avança mentre que el cap s’inclina cap a la dreta i amb aquest subtil contrapposto de les extremitats s’aconsegueix dotar la figura del mínim dinamisme precís com per eliminar tota possible rigidesa de la postura i fer-la del tot natural. Aquest aire senzill i natural de la figura ens comunica valors de tranquil·litat, serenitat i gràcia, claredat, modèstia, dolç encant i mansuetud. L’obra simbolitza els valors d’un poble menestral i laboriós. És possible que mentre estem a la sala conversant ni ens adonem de la seva presència, però quan ens quedem sols notem que allí hi ha una presència que ens acompanya, com un menut i tendre àngel de la llar. I comprovem que la finalitat de l’obra ha fet diana i com és de persistent encara el vell discurs de la domesticitat femenina!\nEl tema de l’escultura i el propi títol en llatí, Laboremus (“Treballem”), que li posà l’autor denota una finalitat didàcticomoral de l’era industrial, com una exhortació a l’aprenentatge des de la infància de les habilitats en les tasques bàsiques a les quals calia que es dediqués la població femenina adulta, que no eren altres que en les classes populars la producció tèxtil –específicament en els rams de la filatura, el tissatge, el gènere de punt i la confecció– i, en tots els casos i classes, el tenir cura de la família i de la llar. Pensadors i crítics d’art de la Il·lustració, com Diderot, van propiciar que es difonguessin amb aquest sentit, ja des de mitjan segle xviii, imatges pictòriques costumistes, derivades dels interioristes holandesos del s.XVII, que reflectissin aquests valors burgesos de l’educació femenina i que trobem en l’obra d’autors com Jean-Siméon Chardin i Jean-Baptiste Greuze i més tard, al llarg del xix –des de l’època Biedermeier i durant el Realisme pictòric–, en artistes tan coneguts com Jean-François Millet, però també en molts d’altres que no ho són tant, com l’alsacià Martin Drölling, Sebastian Gutzwiller, J.G. Meyer von Bremen, Otto Piltz, Richard Hall, Fritz von Uhde i, molt especialment, el suís Albert Anker. L’escena de la nena que fa mitja tota sola, o bé que n’aprèn amb la mare o la germaneta gran o a classe a l’escola, són recurrents i molt abundants. Curiosament coetània de la nostra escultura seria l’obra pictòrica de Joan Planella La nena obrera. “Ganarás el pan con el sudor de tu rostro” (1882) i que, confrontades, afegeix a Laboremus un sentit de certa fina ironia menestral en la diferenciació social de les dues “treballadores”, la que –amb grenyes i vestida de pàrrecs– ho és per necessitat i l’altra.\nSegons Josep Iglésies, biògraf de l’escultor, hi hagué diverses versions de Laboremus en terracota, en bronze i en ferro. La del Centre, en ferro, és una versió tardana (1888) feta a Madrid. Fou una donació dels fills de Gabriel Padrós Costa (Reus, 1832 – Madrid, 1904), encara en vida del seu pare, el qual tenia al Paseo de las Delícias, núm. 60, un pròsper negoci de fundició de ferro i bronze i de construcció de maquinària industrial i material d’artilleria i d’obres públiques, que els seus fills continuarien. En terracota coneixem la versió reproduïda a La Ilustración Artística, número 54 (del 8 de gener de 1883), p. 16, que va ser presentada per l’autor el 17 de gener del 1882 a la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona com a treball del torn acadèmic corresponent i que aquesta entitat encara conserva; un altre exemplar el posseïa el poeta Apel·les Mestres, fillol de Roig, que va col·laborar en moltes de les obres del seu pare, l’arquitecte Josep Oriol Mestres; una altra –amb el seient sense ornamentar– fou del Sr. Josep Sanjuan Banús, qui l’octubre de 1928 era president de la Secció d’Art del Centre de Lectura, el mateix que oferí al Centre el bust de Marià Fortuny, obra també de Joan Roig, i que era familiar de l’escultor; i encara una altra presidia a Vilanova el despatx de Francesc Gumà i Ferran i després passà al domicili particular de Francesc Gumà i Ràfols, besnét de l’anterior. El maig del 2014 es va adjudicar en subhasta a Balclis un exemplar en terracota per 4.250 €. Roig presentà l’original de Laboremus en guix, junt amb 3 obres més, a l’Exposició Universal de Barcelona de 1888, amb un èxit relatiu, ja que li fou concedida medalla de segona classe, de plata. Tanmateix l’obra fou acollida amb comentaris elogiosos i la crònica explica que encantava totes les senyores i que si d’elles depengués li haurien donat el primer premi.\nJoan Roig i Solé (Reus,1835 – Barcelona,1918). Fill de fuster, inicià la seva formació a Reus; al taller dels pares de Fortuny va començar a aprendre a fer figuretes de pessebre. Als quinze anys se’n va poder anar a Barcelona a estudiar a l’escola de Llotja i a aprendre en el tallers de Vicenç Estrada, de Ramon Padró i Pijoan i de Domènec Talarn la pràctica de l’ofici d’esculpir i tallar el marbre, tècnica en la qual seria virtuós. Va treballar molt en encàrrecs d’escultura funerària i d’escultura aplicada a l’arquitectura per als primers edificis de l’Eixample barceloní i per a edificis públics i religiosos, com el frontispici del Borsí del carrer d’Avinyó o la portalada nova de la Catedral, i excel·lí en el retrat i en la petita estàtua de saló. Del 1873 al 1876 tingué a càrrec seu la càtedra d’escultura de l’Escola de Belles Arts. Hi ha també importants obres seves a Reus, a Comillas i al Museu de Montserrat. Al seu taller es formaren escultors de primera fila com Fuxà, Alentorn, Clarasó i Josep Campeny.\nEn la seva producció versàtil –que s’estén des del regnat d’Isabel II fins a l’època de la Restauració, s’incrementa durant “la febre d’or” i s’estronca sobtadament el 1888– conflueixen l’herència neoclàssica del seu admirat Damià Campeny, les teories romàntiques dels seu mestre Pau Milà i Fontanals i una predilecció personal pel realisme anecdotista d’obres com Laboremus i La dama del paraigua del Zoo-Parc de la Ciutadella. La manca de retoricisme i també d’ambició professional es fa palpable en els seus discrets i elegants àngels de cementiri d’ales plegades enfront de l’espectacular enlairament d’ales dels àngels dels seus famosos contemporanis els germans Vallmitjana. Però, posats a triar, sempre ens quedaríem en companyia del Laboremus o de l’àngel magnífic del mausoleu de la família Abelló del Cementiri de Reus, dues tipologies formals diferents d’un mateix i sublim ideal estètic.


Ets aquí:Curs Avançat de Fotografia\nDilluns, 29 Febrer 2016 13:53\nDel 2 de març al 25 de maig a la biblioteca\nLa proposta forma part de l’oferta d’activitats de març a la biblioteca, un mes que també proposa l’inici del cicle de conferències Ai! El consum sobre economia domèstica amb sessions gratuïtes els divendres (19 h) cada quinze dies a càrrec de Francesc Brunés; i la la convocatòria de tres concursos: Cartes d’amor... o no! (del 7 al 29 de març), Fotografia Ecològica (del 21 al 30 de març) i Dibuix Sant Jordi (del 21 de març al 16 d’abril).\nPerfeccionament i flux de treball digital (36 hores)\nDimecres del 2 de març al 25 de maig · 19-22 h\nA càrrec de Diego Espada (75 euros, places limitades)\nInformació i inscripcions: BMR · T 972 825 491 · bmr@platjadaro.com · BMR\nMés en aquesta categoria: « 8a Edició del Carnet Jove\tJa som gairebé 11.000 habitants »


El Servei d'Ocupabilitat assessora més de 50 joves al Saló de l'Ocupació Juvenil de Barcelona - Servei d'Ocupabilitat de la UAB - UAB Barcelona\nEl Saló es va celebrar del 14 al 16 de març al Recinte Montjuïc de Fira de Barcelona amb l'objectiu d'acompanyar les persones de 16 a 35 anys que busquen la primera feina o una reorientació laboral. L'equip de la UAB hi va realitzar més de 50 sessions d'orientació professional.\nVa ser a l’estand del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC), dins de l’espai “Salta al món laboral”. Un equip de tècniques d’Orientació Professional del Servei d’Ocupabilitat hi va atendre les persones que requerien una sessió d’orientació professional –sobretot, a l’alumnat i persones titulades de la UAB– i les va informar sobre les oportunitats i recursos d’inserció laboral que l’Autònoma posa a la seva disposició.\nEn total, prop de 10.000 visitants van passar per la primera edició del Saló de l'Ocupació Juvenil de Barcelona, tot superant les previsions inicials, que se situaven en 7.000 visitants.


Roda de premsa LA CALAVERA DE CONNEMARA |\nArxiu d'etiquetes: Roda de premsa LA CALAVERA DE CONNEMARA\n– Roda de premsa LA CALAVERA DE CONNEMARA – La Villarroel – 2017.09.14 – (temp. 17/18 – RdP 007)\nRdP- LA CALAVERA DE CONNEMARA – (temp. 17/18 – roda de premsa nº 007)\nAhir dijous 14 un altre Roda de premsa, aquesta vegada a La Villarroel per presentar LA CALAVERA DE CONNEMARA, que si no m’equivoco, serà una de les propostes més exitoses de la temporada que tot just comença. De fet totes les localitats de les funcions prèvies d’aquest cap de setmana ja estan exhaurides.\nPerò abans de presentar aquesta proposta, ens conviden a passar a la Sala perqué veiem una escena de la mateixa; haig de dir que em va impactar i molt la espectacular escenografia que ha estat realitzada per Marc Salicrú, que evoca amb una sola mirada a la plujosa Irlanda.\nDesprés d’aquesta microactuació teatral, passem de nou al vestíbul/bar on està instal.lada la taula des d’on ens parlaran els protagonistes d’aquesta producció teatral.\nPerò mentre els esperem, la directora artística Tania Brenlle, ens parla d’una nova proposta per aquesta temporada: l’exposició INTERTEXTOS, que es podrà veure al vestíbul de La Villarroel; es tracta d’un projecte que pretén crear una relació entre les diverses formes de percebre i interpretar la dramatúrgia.\nQuatre artistes reinterpretaran cada muntatge de la temporada 2017-2018 amb la finalitat d’oferir a l’espectador diverses mirades sobre l’obra que vénen a conèixer, ells són: Raúl Dávila, Gregor Eistert, Olga Faus i Carlos Ruiz, també comissari de l’exposició. Cada peça exhibida es prestarà a ser reconstruïda a partir de mitjans molt diversos, des de l’art sonor a l’escultura o la performance, oferint una mirada més àmplia sobre el text i les possibles descodificacions d’aquest.\nAquesta entrada s'ha publicat en Rodes de Premsa, Teatre i s'ha etiquetat amb LA CALAVERA DE CONNEMARA, La Villarroel, Roda de premsa LA CALAVERA DE CONNEMARA el 15 de setembre de 2017 per Miquel Gascon.


Presents a l'acte central d’Esquerra i aixecant les lletres del lema\nLes JERC de Mollet hem estat presents a l’acte central de campanya d’ERC per a les eleccions al Parlament Europeu, tot aixecant amb companys d'altres pobles del Vallès Oriental la paraula "comencem" del lema del partit.\nAquest matí al pavelló de la Vall d'Hebrón ha tingut lloc l'acte central de campanya d'Esquerra per a les eleccions al Parlament Europeu.\nHem tingut la oportunitat de parlar amb el president Junqueras, amb el candidat Josep Maria Terricabras; amb qui ja vam poder estar dies abans a l’acte celebrat a Mollet, el diputat al Congrés Joan Tardà, la jove diputada al Parlament Marta Vilalta, la secretària general Marta Rovira i múltiples personalitats més.\nPels joves que hi érem presents i de ben segur per tots els assistents un dels moments més emotius de l’acte ha estat la presentació i l’entrada del Molt Honorable president Pasqual Maragall, acompanyant el seu germà Ernest.\nEl jovent creiem que cal reiniciar l'actual Europa, fer-ne una de nova més lliure, més justa i més democràtica.\nAixecant la paraula "comencem" amb el president Junqueras\nURL CURTA: http://www.jerc.cat/url/177021


L'espai COVID-19 de GVA Oberta supera les 61.000 visites i és la secció més visitada del portal al març | Valencia Extra\nL’espai de recursos d’informació sobre la COVID-19 del Portal de Transparència ‘GVA Oberta’ ha aconseguit un total de 61.244 visites i s’ha convertit en la secció més visitada durant el mes de març. Des de la seua creació fa un any fins a l’actualitat, l’espai de recursos sobre la pandèmia ha tingut més de 320.000 visites.\nA aquest apartat li segueixen les fitxes dels alts càrrecs, amb 34.635, i la seua agenda, que aconsegueix les 21.665, segons ha precisat la Generalitat en un comunicat. Per part seua, el Portal de Transparència ‘GVA Oberta’ ha aconseguit el mes de març la xifra més alta de visites des de la seua posada en marxa en 2015, situant-se en 110.092 en tan sols un mes, xifra que duplica les registrades en el mateix mes de l’any anterior.\nD’acord amb les dades mensuals de març, s’han registrat visites de 85.025 usuaris i usuàries que van accedir a 203.418 pàgines. Així mateix, un total de 72.771 ho van fer per primera vegada.\nEl 41 per cent de les visites es van realitzar des d’un ordinador i el 56% des de telefonia mòbil, la qual cosa suposa un “important” increment en la utilització d’aquesta última via, la qual cosa marca un “canvi de tendència” quant al mitjà d’accés al portal. Per cada sessió s’han vist una mitjana d’1,85 pàgines, amb una duració mitjana d’1 minut i 18 segons, mentre que el dia amb més visites va ser el passat 11 de març.\nEl portal ‘GVA Oberta’ continua actualitzant-se i aportant novetats “com a eina de govern obert”, un fet que “ha consolidat la seua tendència de creixement i ús per part de la ciutadania”, destaca la Generalitat. De fet, des de la creació del portal fa cinc anys, s’ha registrat un augment “constant” en el nombre de visites, usuaris i pàgines vistes.\nEntre les principals novetats destaca el nou apartat de transparència per sectors dedicat a educació o els reglaments orgànics i funcionals de cada conselleria i les corresponents ordres de desenvolupament. Així mateix, s’ha introduït un apartat de seguiment de les sol·licituds d’accés a la informació pública i guia de recomanacions i preguntes freqüents.\nTambé s’ofereix informació sobre retribucions dels alts càrrecs del sector públic instrumental; publicació de guies, recursos i continguts formatius en l’apartat Guies i recursos de Transparència en la Generalitat; recopilació d’informes i estudis de polítiques públiques realitzats o encarregats per la Generalitat, les universitats públiques o altres institucions.


Banderes a l’àgora – A contra mà\nBanderes a l’àgora\nPolítics a la presó, o a l’estranger, per les seves promeses… Trobadors a la presó (o a l’exili) per la lletra dels seus versos.\nSi no fos pel respecte a les persones afectades, seria cosa de riure. Ni les promeses dels polítics ni les lletres dels versots pertanyen al terreny de la realitat, i encara menys de la realitat punible. Lenin no és execrable per les seves arengues des del tren o des de les bastides; Hitler no és execrable per la lletra de la seva Kampf; tots dos ho són pel que van fer amb la gent, quan van dur a la pràctica el que prometien. Potser se’ls hauria pogut jutjar per amenaces… Però era difícil de fer-ho perquè la gent els aplaudia.\nHi ha gent que no sap distingir la paraula dels fets. També hi ha gent que no entén que la paraula sovint és performativa, i llavors es pot jutjar com a performance, com a fet, perquè ja és més que una paraula. Hi ha gent, també, que no sap distingir entre una paraula, una performance, un desig… o un fet.\nAra bé, els fets solen ser fàcils de distingir de les paraules. Jo puc llençar una paraula al vent. I també puc escriure la paraula en un drap i fer-la servir de bandera. Llavors, si onejo aquell drap, no estic fent servir la llibertat d’expressió, sinó la llibertat d’onejar banderes. I no és el mateix.\nTambé puc posar una bandera al meu balcó. Qui diu bandera, diu un paper amb paraules. Les pancartes als balcons tenen el problema que no poden ser gaire llargues. Han de ser curtes, contundents, de lletra grossa i tinta ben visible. La lletra grossa, contundent, visible, s’adiu poc amb la subtilesa. Lliga més aviat amb els aplaudiments, amb les proclames, amb la veritat unívoca.\nLes banderes parlen. En una àgora plena de banderes, les paraules no hi caben. Només hi cap l’aplaudiment, només els crits. Les banderes, a l’àgora, impedeixin que es parli: tot està dit, tot està proclamat. Les banderes, a l’espai públic, ocupen el lloc de les paraules; les unes o les altres hi són sobreres; les unes no s’adiuen de cap manera amb les altres. De no ser que diguin només una cosa, sempre la mateixa cosa, i cap altra.\nPer això, si volem parlar, ho hem de fer en un espai net de banderes.


Llocs de Catalunya: d’abril 2017\nSafareig de la Font o del carrer Ample a Palafrugell\npágines 87 i 88 que diu textualment:\nEl safareig públic que coneixem avui dia està situat en un costat del carrer Ample. Va ser construït al segle XIX, en substitució de l’antic safareig del qual ja hi ha referència l’any 1790. Entre els anys 1997 i 1998 es va canviar l’antiga canonada del safareig nou per una de moderna de PVC i el 2011 l’Ajuntament de Palafrugell va executar-hi una intervenció d’impermeabilització. Per protegir el safareig del desgast del temps, se’n van impermeabilitzar les parets, tot respectant-ne les peces de ceràmica originals del fons.\ntext tret de l'enllaç següent:\nGran safareig públic situat en un eixamplament d’un dels costats del carrer Ample. Hi brolla un raig d’aigua que prové de la mina de la deu subterrània situada a l’actual Casal Popular (antiga horta Vergonyós o Jonama) la qual alimentava també la font que donà nom al carrer de la Font, avui anul•lada.\nAquest safareig, al segle XIX, va substituir el safareig que hi havia fins llavors adossat a l'antiga font, avui soterrada i situada a la confluència dels carrers Ample i de la Font.\npágines 97 i 98.\nGran safareig públic situat en un eixamplament d'un dels costats del carrer Ample de Palafrugell. La piscina és una bassa rectangular de mig metre d'alçada. Hi brolla un raig d'aigua que prové de la mina de la deu subterrània situada a l'actual Casal Popular la qual alimentava també la font que donà nom al carrer de la Font, avui anul·lada.\nAl segle XIX aquest safareig va substituir el safareig que hi havia fins llavors adossat a l'antiga font, avui soterrada i situada a la confluència dels carrers Ample i de la Font.\nEl novembre de 2004 les alumnes de l'Aula d'Art van pintar un mural a les parets del voltant del safareig per recordar les antigues mestresses de casa.\nFoto publicada a Quaderns de Palafrugell - Palafrugell i l'aigua.\nAMP. Col.Casimira Serrano.\nCasimira Serrano, el seu fill, Xavier Amir, i Carme Ramon rentant roba al safareig del carrer Ample de Palafrugell,aproximadament l’any 1955.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 8:25 Cap comentari:\nDipòsit d'aigua del Molí de Vent a Palafrugell\npágines 63-64 i 97 que diu:\nL’any 1927 es va adjudicar a Butsems i Cia. de Barcelona la construcció d’un dipòsit al Molí de Vent, derruint-ne prèviament la torre existent. Pou i dipòsit, que estaven units per una canonada de connexió, es van inaugurarjuntament, en un acte presidit pel capità general de Catalunya, Emilio Barrera.\nAquest dipòsit va ser construït per emmagatzemar l’aigua del pou de la Granota. Té una capacitat de 600 m cúbics i es subjecta sobre dos cercles concèntrics de columnes, tot de ciment armat. El va projectar Modest Hernández-Villaescusa, que també en va ser l’enginyer supervisor\nFotos publicadas a Quaderns de Palafrugell - Palafrugell i l'aigua.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 7:36 Cap comentari:\nMolí de roda i tanca al carrer de l'Empordà,12 de Palafrugell\npágina 177 i 178 que diu:\nMolí de roda i tanca al carrer de l'Empordà,12.\nAutor: Antoni ' Serreta' Planas Mundet.\nMolí metàl-lic de roda, per poar aigua. Resta col-locat al cim de la seva torreta d'obra, de planta rectangular, feta amb pedres i morter com la tanca de l'antiga horta a la qual és adossat.\nAquest espai avui s'ha convertit en un jardí integrat dins el nucli urbà. Es un testimoni de la zona d'hortes que s'estenia pel sector de migdia de Palafrugell, la qual ha quedat molt reduïda amb l'expansió urbana.\nEl molí conserva parcialment el seu mecanisme. En la part visible es veuen malmeses algunes parts de les aspes i del timó. Els murs de tanca i la torreta han estat repicats, remarcant amb ciment les juntures de les pedres, seguint un tipus de restauració molt discutible.\nAquest molí degué ésser obrat per la casa Serreta (Antoni Planas Mundet) de Cassà de la Selva i correspon a la primera època d'aquest constructor, iniciada a l'any 1860.\npágina 53 que diu:\nMolí de roda de ferro fos sobre una torreta de planta rectangular de pedres i morter. Està situat dins de l'antiga Horta d'en Carles, avui en un jardí urbà.\nFoto publicada a Quadersns de Palafrugell - Palafrugeii i l'aigua página 53.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 3:59 Cap comentari:\nCastell de Falgons al terme municipal de Sant Miquel de Campmajor\nL'edifici forma un quadrilàter limitat per murs alts de carreus, amb torres defensives situades a les cantonades. A l'interior hi ha un ampli pati, del qual arrenca l'escala que porta a les amplies sales de la planta pis, amb arcs semicirculars. Al voltant del pati, en planta baixa, hi havia la capella de St. Anton, les cavallerisses i les habitacions del servei. A l'angle sud-oest es conserva en la seva alçada total part de la torre defensiva. La façana principal presenta una porta adovellada i un escut de pedra.\nCastell termenat. Documentat el 1123. Pertanyia a la família Cartellà, que fou poderosa i arribà a tenir diversos castells, així aquest llinatge tingué les castells d'Orriols Hóstoles i Rocacorba. També foren comptes de Cotanzaro i barons d'Albí i Albegons. El 1463 era feudatari del bisbe de Girona per raó dels delmes en Pere de Cartellà, senyor de Falgons. El 1523 era senyor de Falgons en Pere Galceran de Cartellà, que va ajudar a Ferran el Catòlic en la conquesta de Granada. Des de 1614 el senyor de Falgos és Alexandre de Cartellà. El succeí en Galceran. A partir del s. XVIII desapareix l'ús del cognom Cartellà.\nLa construcció actual data del segle XIII, tot i que va ser la seu del llinatge dels Cartellà, nissaga que es remunta als temps de Carlemany. Las primeres notícies de la família Cartellà daten de l'any 985, quan Guillem de Cartellà va participar en la reconquesta de Barcelona, dirigida per el compte Borrell.\nDe tota la família Cartellà, destaca la figura de Guillem Galceran II (1232-1322). Ramon Muntaner en parla com 'un dels mes bons cavallers que hagué en Espanya' i que 'fins els noranta anys pirtà armes i Déu li feu la gràcia de morir entre els seus a Hostoles, a la mateixa cambra on va nèixer'. Va ser enterrat a l'església de Sant Vicenç de Falgons.\nTenia planta quadrada amb torres en els angles i un pati central. Des d'aquest patí podem accedir a una gran sala, que servia per allotjar-li els animals. Destaquen els arcs de mig punt que sostene la volta. Una escla de pedra ens porta fins al pis superior on encara es conserven estances amb regust medieval. Les portes i finestres van ser reformades o construïdes entre els segles XV i XVII. En la sala principal que té una balconada de fusta, es conserva el que havia estat el llit del baró.\nFou la seu del llinatge dels Cartellà, nissaga que la llegenda fa remuntar fins al temps de Carlemany i que també els vincula amb la fundació del Collell. De fet no apareixen als documents fins al 985, any en què Guillem de Cartellà participa amb Oliva Cabreta, comte de Besalú, en la reconquesta de Barcelona pel comte Borrell.\nDe tota la nissaga el més il·lustre va ser Guillem Galceran II, el comte Despertaferro, (1230-1309) del que Ramon Muntaner en parla com "un dels més bons cavallers que hagué en Espanya i les seves proeses les citen els llibres com les de Lançalot del Llac". Explica que fins els setanta anys portà armes i Déu li feu la gràcia de morir, als 80 anys, entre els seus a Hostoles, a la mateixa cambra on va néixer. Es sap, però, que va passar els darrers anys de la seva vida a Falgons, amb la seva filla Ermessenda.\nLa construcció és del segle XIII. És un edifici de planta quadrangular, amb quatre torres de reforç que surten dels angles i pati central. Damunt de la porta d'entrada hi ha l'escut dels Cartellà amb la llegenda "Ave Maria, Gratia Plena, Dominus Tecum" divisa concedida per Carlemany al llinatge dels Cartellà.\nEntrant al pati, a l'esquerra, hi trobem una gran sala que havia estat la cort de les vaques, actualment és un petit museu d'eines i atuells de diferents èpoques, totes relacionades amb la vida rural. El més interessant d'aquesta sala és el treball de restauració arquitectònica realitzat. S'han repicat les parets per recuperar la pedra original (sorrenca i travertí) respectant la forma inicial que tenia (arc de punt rodó).\nA primeria del segle XVIII es va construir una capella dedicada a Sant Antoni Abat a la qual s'hi anava en processó dues vegades l'any, i que tenia accés des del pati. També s'accedia a les cavallerisses i a les dependències de la servitud.\nUna escala de pedra porta al pis superior, on es poden observar les grans sales d'aquesta fortalesa medieval. Aquestes estances estan decorades amb armadures i altres objectes de tipus cavalleresc. Les portes i finestrals daten dels segles XV i XVI.\nLa sala principal té una alçada de dos pisos i a la part superior, una galeria amb balconada , envolta la sala per tres dels quatre costats. En un dels costats (el de més fondària) s'hi pot veure el que havia estat el llit del baró. Des d'aquí, per una escala lateral, es pot pujar a una de les torres des de la que es contempla una vista general del que queda de l'única torre original que es conserva i, també, de tota la Vall de Sant Miquel.\nEl Castellot al costa del castell de Falgons.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 12:23 Cap comentari:\nEsglésia de Sant Vicenç de Falgons al terme municipal de Sant Miquel de Campmajor\nÈpoca: Segle XI / XVIII.\nSituada al nucli de Falgons, sobre un turó, al costat d'un gran casal. Es tracta d'un temple romànic format per una sola nau i una capçalera amb absis semicircular, que presenta una cornisa que ha quedat centrada en el mur pel sobrealçament del conjunt. La part original té paraments amb carreus ben tallats i la resta és de maçoneria. A l'interior, la nau és coberta amb volta de canó apuntada construïda amb plec de llibre i l'absis presenta quart de volta. A banda i banda de la nau s'hi afegiren capelles de planta quadrada i al segle XVIII el campanar de secció quadrada i teulada de dues vessants. A la banda oest hi havia una porta dovellada d'arc de mig punt, que en la restauració fou incorporada a la banda sud, amb un porxo de protecció.\nLes primeres notícies del lloc daten del947. L'església surt esmentada en les butlles d'Urbà II (1096) I Alexandre III (1175).\nL'any 1363 consta en una visita pastoral, que l'església es trobava amb deficiències importants a les cobertes. Hi havia dos altars, un de sant Miquel i l'altre dedicat santa Maria.\nLa seva església parroquial de Sant Vicenç depenia del monestir de Sant Esteve de Banyoles, del qual era possessió ja l'any 1017.\nPosteriorment va pertànyer al bisbe de Girona. Ès un edifici romànic modificat i ampliat al segle XVIII, l'absis es sobrealçat.\nTé una pica baptismal ornada.\nEl segon diumenge de setembre s'hi celebra l'aplec de Sant Ferriol, l'acte central del qual és una cavalcada històrica que representa la donació d'una relíquia de Sant Ferriol a la parròquia de Falgons per part d'un baró de Cartellà.\nEsglésia romànica del primer terç del segle XII ampliada i modificada al XVIII. Consta d'una nau coberta amb una volta de canó apuntat sobre arcs torals que es recolzen en pilastres i en una imposta que recorre tota la base de la volta. Els seus murs són de carreus mitjans, irregulars, força ben picats i escairats; la volta està feta a base de la tècnica de plecs de llibre; està capçada per un absis semicircular precedit d'un arc presbiteral en arc de mig punt; la nau fou sobrealçada fet que permeté obrir un petit òcul sobre l'arc presbiteral; les capelles laterals obertes al segle XVIII fan la impressió que el temple tingui planta de creu grega en constituir-se com un fals transsepte. El portal es troba obert al mur de migdia sota un porxo lateral.\nDimensions: 16'00 x 4'50 x 6'25 metres respectivament de llargada, amplada i alçada; l'amplada total des del fons de les capelles fa catorze metres.\nGuarda una pica baptismal cilíndrica amb un peu robust i relleus decoratius, segurament romànica.\nCampanar del segle XVIII. Té la base gairebé quadrada (4'70 x 5'00 m) i està coronat per una minsa cornisa motllurada i una teulada a dos vessants. Els seus murs són de paredat amb carreus a les cantoneres. La cel·la queda oberta amb dues finestres d'arc de mig punt lleugerament rebaixat a la cara sud; hi penja una campana. Des de la sagristia es pot accedir a una escala d'obra que arriba fins a una estança alta; a la seva dreta segueix l'escala fins a la cel·la.\nSituació: sobre una capella lateral de l'ala dreta fent angle al sud-est del temple, tocant a l'absis encarat a llevant.\nAlçada: 11'84 metres.\nLes primeres notícies de Falgons daten de l'any 947, quan Gondofred va cedir a l'església de Santa Maria de Finestres una vinya en aquest indret. Del temple no trobem referències fins l'any 1096. Durant XI i XII Guillem Ademar de Porqueres tenia diversos drets sobre aquesta església, que va cedir al bisbe de Girona, Berenger de Llers, l'any 1157.\nFins l'any 1936 es veneraven les relíquias de Sant Ferriol, portades desde Itàlia per Galceran de Cartellà, virrei de Sicília.\nL'església va ser construïda en el primer terç del segle XII. Està formada per una sola nau, a la que posteriorment se li van afegir dues capelles. La nau està coberta amb una volta apuntada, reforçada per arcs torals.\nLa nau està capçada a l'est per un absis semicircular, molt modificat en la seva part sud, a causa de la construcció d'una sagristia, avui derruïda.\nEn la part central s'obre una finestra d'una sola esqueixada, l'absis, com la resta del temple va ser sobrealçat. En el segle XVIII es va construir una torre de campanar sobre una de les capelles del mur sud. També es va construir un porxo en l'angle sud-oest, avui parcialment cegat amb una poca estètica de totxanes pintades de blanc, que protegeix la porta d'entrada, formada per un arc fet amb grans dovelles.\nMalauradament el temple pateix greius deficiències d'estabilitat, ja que la capella sud s'està esquerdant cada cop més, com ho demostren els testimonis que hi ha en la paret. En l'interor del temple es conserva una interessant pica baptismal, decorada amb elements arquitectònics i geomètrics.\nSant Vicenç de Falgons és l'església parroquial de Falgons del municipi de Sant Miquel de Campmajor, a la comarca del Pla de l'Estany, inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya\nEstà situada al nucli de Falgons, sobre un turó, al costat d'un gran casal. Es tracta d'un temple romànic format per una sola nau i una capçalera amb absis semicircular, que presenta una cornisa que ha quedat centrada en el mur pel sobrealçament del conjunt. La part original té paraments amb carreus ben tallats i la resta és de maçoneria. A l'interior, la nau és coberta amb volta de canó apuntada construïda amb plec de llibre i l'absis presenta quart de volta. A banda i banda de la nau s'hi afegiren capelles de planta quadrada i al segle XVIII el campanar de secció quadrada i teulada de dues vessants. A la banda oest hi havia una porta dovellada d'arc de mig punt, que en la restauració fou incorporada a la banda sud, amb un porxo de protecció.\nFont de Sant Vicenç que es troba davant l'església.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 11:24 Cap comentari:\nSafareig de la Font o del carrer Ample a Palafru...\nDipòsit d'aigua del Molí de Vent a Palafrugell ...\nMolí de roda i tanca al carrer de l'Empordà,12 d...\nCastell de Falgons al terme municipal de Sant Mi...\nEsglésia de Sant Vicenç de Falgons al terme muni...\nEsglésia de Sant Romà de Miànigues a Porqueres ...\nCastell de Vila-romà a Sant Joan de Palamós F...\nForn del Mas Antoniet - Palamós Fotos de Joan...\nFont Picant de Bell-lloc i Font de la Maria Ribe...\nCASAL DE VILANOVA DE CABANYES CALONGE - EL BAIX ...\nESGLÉSIA VELLA DE SANTA MARIA DE FENALS D'AMUNT ...\nANTIGA ESTACIÓ DEL CARRILET DE SANTA CRISTINA D'...\nERMITA DE SANT ANTONI SANT LLORENÇ DE LA MUGA - ...\nDOLMEN DEL MAS BOU SERENYS SANTA CRISTINA D'ARO ...\nPEDRA DRETA DE LA CREU DE CASTELLAR - PUIG DE LA...\nSANT CRISTÒFOL DE VESPELLA GURB - OSONA Fotos...\nEL BOSC ENCANTAT DE GURB GURB - OSONA Fotos de...\nTORRE DE GUAITA DE SANT LLORENÇ DE LA MUGA SANT ...\nESGLÉSIA DE SANTA MARIA DE PALAU o MARE DE DÉU D...\nESGLÉSIA DE SANT VICENÇ DE MAIÀ DE MONTCAL LA GA...\nMONESTIR DE SANT PERE DE CASSERRES LES MASIES DE...\nEsglésia de Santa Maria de Porqueres - El Pla de...\nMonument a Lluís Companys i Jover al Coll de la ...\nPou de la Plaça Dr.Joan Baptiste Mas i Casamada ...\nPou al carrer Begur de Palafrugell Fotos de J...\nLa Central - Maçanet de Cabrenys Fotos de Joa...\nSocietat La Concòrdia - Agullana Fotos de Joa...\nErmita de Santa Eugènia d'Agullana Fotos de J...\nPou d'en Bonet a Palafrugell Fotos de Joan Da...\nPou del Pedró Gran a Palafrugell Fotos de Joa...\nErmita de la Mare de Déu de les Fonts a Salitjà ...\nEsglésia de Sant Andreu d'Estanyol Fotos de J...\nEsglésia de Sant Llorenç de Bescanó Fotos de ...\nSantuari de la Mare de déu del Coll - entre el t...\nEsglésia de Sant Esteve de Tavèrnoles Fotos d...\nErmita de Sant Mer a Sant Esteve de Guialbes al ...\nMas d'en Pinc - Mas Carmen Amaya a Begur Actu...\nTorre del Mas Mauri de Vall - Begur Fotos de ...\nMas Ventós - El Port de la Selva Fotos de Joa...\nMas Oliver - Palafrugell Fotos de Joan Dalmau...


19 abril 2021 16:35\nEl somiat retorn d'Héctor Cúper s'ha convertit en un malson que du camí d'acabar amb el Reial Mallorca a Segona Divisió\ndBalears | 05 abril 2005\nEl dos de novembre de 2004 va ser un dia gran per al mallorquinisme. Aquell dimarts al migdia, Héctor Raúl Cúper era presentat com a nou entrenador del Mallorca. El tècnic argentí, que en el 97 havia agafat un Mallorca acabat d'ascendir per situar-lo entre els més grans en només dues temporades, tornava a l'Illa per treure el seu «estimat» equip de la situació de descens en què es trobava. Per davant, trenta partits i la possibilitat de reforçar el conjunt vermellenc al seu gust en el mercat hivernal. Però la realitat, després de cinc mesos de feina, és que el Mallorca està enfonsat en la classificació, amb set punts de desavantatge respecte de la salvació (que podrien ser fins a deu), i amb sis homes arribats per gener que no han aportat res al joc d'un equip que sembla condemnat a jugar la temporada pròxima a Segona Divisió.\nL'entrenador de Chabas no ha aconseguit transmetre a la plantilla la seva concepció del futbol, ha comès errades tàctiques abans impensables i fins i tot ha renunciat al seu dibuix de sempre, el 4-4-2, per posar tres centrals que no han aturat en absolut l'hemorràgia que pateix la defensa, la més golejada de la categoria.\nEl Reial Mallorca es passeja de camp en camp fent el ridícul, i dels deu últims partits com a visitant només ha estat capaç de sumar un punt. De fet, amb l'argentí a la banqueta, l'equip va puntuar en les dues primeres sortides (empat a Sevilla i victòria a La Romareda) i a partir de llavors tot han estat derrotes amb excepció del matx jugat contra el Màlaga a La Rosaleda (0-0).\nUna de les principals raons per al fracàs d'Héctor Cúper en aquesta segona etapa al capdavant del Mallorca és la manca de fermesa defensiva, segell inequívoc en les seves anteriors etapes a Palma, València i Milà, i que ara sembla haver passat a millor vida. Només a Saragossa i a Màlaga els illencs han deixat la porteria a zero, i després dels quatre gols encaixats en el Calderón, el Mallorca torna a ser l'equip més golejat de la categoria amb l'Osasuna.\nA partir d'aquí, només els que no segueixen el Mallorca cada set dies poden confiar en un miracle. La resta ja ha assumit l'inevitable destí, tota vegada que en els moments més decisius de la temporad, quan l'equip s'ho jugava tot, només ha estat capaç de sumar tres punts de vint-i-un possibles i, el que és encara pitjor, oferint una imatge de conjunt trencat, sense ambició ni autoestima. El darrer exemple, el de diumenge passat, quan després de rebre el primer gol els vermellencs s'enfonsaren de manera escandalosa i el partit acabà com tots ja sabem. Amb tot, el més depriment és escoltar setmana rere setmana el discurs d'un tècnic que des de ja fa temps sembla no tenir una fe cega en els seus homes. Potser precisament perquè els coneix millor que ningú i sap que ja no poden donar més de si. Però per als aficionats, que viuen la situació des de fora, la segona etapa de Cúper en el Mallorca ha suposat una immensa decepció. Almanco, de moment.


7 anys després, seguim sent l'única comunitat lingüística al món a qui s'ha atorgat un domini propi - Fundació .cat\nNotícies > 7 anys després, seguim sent l’única comunitat lingüística al món a qui s’ha atorgat un domini propi\n.cat ha estat un domini únic i exemplar des dels seus inicis. La creació del primer i únic domini d’Internet específic per a una comunitat cultural i lingüística va ser aprovada per la ICANN el 16 de setembre de 2005. Només cinc mesos després, els primers dominis .cat ja funcionaven en la fase inicial i restringida (Sunrise) per la que passen tots els dominis. Des del dia de Sant Jordi de 2006, qualsevol persona al món que vulgui posar continguts en català al seu web pot registrar un domini .cat. D’això ja en fa 7 anys! Tot i ser un domini d’àmbit reduït, .cat és un domini altament valorat dins la indústria mundial d’Internet. Amb més de 65.000 dominis ja registrats i ocupant la posició número 72 dels dominis amb més registres dels 316 que hi ha al món, .cat és un exemple de qualitat: és un domini molt útil per la seva comunitat i per qui es vol adreçar a ella. La creixent identificació dels internautes catalans amb el seu domini i l’interès per tenir una identitat digital sota un nom propi ha disparat la demanda de .cat, que a 2012 ha viscut el major creixement de la seva història, augmentant un 15% el seu nombre de registres. Aquest creixement gradual l’acabat situant com el segon domini al món que més ha crescut en percentatge l’any 2012, superat només pel .me (de Montenegro) per les possibilitats que aquesta terminació dóna en anglès. El món empresarial incorpora .cat a la seva estratègia comercial El 30% dels dominis .cat registrats a hores d’ara pertany a empreses. Més de 20.000 dominis són titularitat d’una empresa o d’un/a professional autònom/a. Tant petites i mitjanes empreses, comerços o botigues, com grans empreses multinacionals, d’aquí i de fora, confien en .cat per a apropar-se als seus clients catalanoparlants. El món empresarial ha vist en .cat l’eina de màrqueting que segmenta el mercat catalanoparlant i facilita una major proximitat als clients, tot parlant-los en la seva pròpia llengua. Empreses com Google, Deutsche Bank, Vueling, Decathlon o Danone han apostat per tenir un web corporatiu sota el domini .cat i facilitar una versió catalana als visitants que s’expressen en la nostra llengua, millorant l’atenció als seus clients i propiciant més vendes. En Carles Grau, director de Microsoft per a l’àrea de parla catalana, expressa així els beneficis que .cat ha aportat a aquesta important multinacional: “el domini .cat ens ha permès apropar les nostres iniciatives i productes als catalanoparlants a la xarxa, com ara les descàrregues gratuïtes de la interfície en català dels nostres productes. Aquesta iniciativa ha estat clau dintre dels nostres plans d’expansió a Catalunya i ha contribuït a fer créixer d’una manera significativa el nostre negoci al país durant els darrers anys”. .cat més assequible per tothom El creixement experimentat en els darrers mesos ha possibilitat a la Fundació puntCAT fer una rebaixa generalitzada del 25% en el registre de dominis. Des d’aquest passat gener, registrar un .cat és 5 € més barat. La Fundació puntCAT, amb l’objectiu d’apropar .cat a tothom, ha fet el domini encara més assequible a qualsevol butxaca posant a disposició de tothom les dues promocions més econòmiques fetes mai:\nPromoció de renovació: amb motiu del 7è aniversari del domini, la Fundació puntCAT premia els titulars més fidels i regala un descompte del 60% en la renovació anual de dominis als 1.000 primers titulars de dominis que contestin les dues preguntes formulades a https://7anys.fundacio.cat.


El Sr. Josep Bombardó rep, en representació de la FUNDIT, la Flor de Cotó 2009 que concedeix l’aitpa\nLa Junta Directiva de l’aitpa va concedir a la Fundació del Disseny Tèxtil (FUNDIT) la Flor de Cotó 2009 coincidint amb la celebració del 20è aniversari de la creació de l’ESDi.\nEls nostres millors desitjos per a aquest Nadal i el nou any 2010.\nEncarem el proper any amb optimisme i amb l’esperança que el disseny pugui contribuir a un futur pròsper.\nIuEATM de l’ESDi inaugura el nou curs amb una àmplia gamma formativa en màsters i postgraus\nEATM pretén afrontar el futur professional ajustant els perfils professionals als canvis conjunturals i empresarials del sector del disseny, de l’art i de la moda.\nLliurament de títols als graduats de la Promoció 08/09\nL’acte va estar presidit per la Rectora de la Universitat Ramon Llull, Dra. Esther Giménez-Salinas i el president de la FUNDIT, Sr. Josep Bombardó i Navinés, qui va incentivar als nous dissenyadors a protegir l’esperit innovador i empresarial de Catalunya.\nEls originals dissenys de el Delgado Buil, premiats a Barcelona és Moda\nLa Cambra de comerç de Barcelona va presentar la 4a edició dels premis "Barcelona és Moda", on les exalumnes de l’ESDi i integrants de el Delgado Buil van guanyar en la categoria d’Empresa emergent.\nL’exalumne d’EATM José Castro portada de Woman\nLa revista, ha triat al dissenyador gallec per a crear el vestit Eco-uture, realitzat en paper pinocho, per a la última publicació de l’any, que sortirà a la venda el 19 de novembre.\nA partir de la proposta de la Comissió d’alumnes a la Junta Acadèmica, s’han creat les medalles ESDi en 4 categories.\nMango presenta la tercera edició de "el Botón" Mango Fashion Awards\nEl passat 11 de novembre i durant la desfilada de la col·lecció per a la propera temporada primavera-estiu 2010, MANGO va presentar a Madrid la tercera edició de "el Botón" Mango Fashion Awards.\nLliurament de títols de la Promoció 08/09\nL’Escola Superior de Disseny ESDi celebrarà l’Acte de Lliurament de Títols de Graduat Superior en Disseny el dia 30 de novembre de 2009 a les 19 hores.\nL’Exalumne Marc Puigbó ha estat el guanyador de la Medalla de Bronze dels ADI 2009 de Disseny Industrial\nL’Associació de Disseny Industrial ADI-FAD va presentar el dijous dia 5 de Novembre el Premi Medalla ADI 2009 de Disseny Industrial. L’exalumne Marc Puigbó va rebre la medalla de bronze pel seu Projecte de Final de Carrera BOX.\n"Mesurar la sostenibilitat en processos de Disseny per al Desenvolupament Local: el Campus Guia com estudi de cas en sistemes insulars".\nMembres del Departament de producte de l’ESDi -Carlos Jiménez i Jon Marín- han participat al II Congrés Internacional (ICSMM 2009) que s’ha portat a terme els dies 5 i 6 de novembre a la ciutat de Terrassa.\nLa cenicienta que no quería comer perdices, il·lustrat per l’exalumna Myriam Cameros\nL’autora Nunila López i la il·lustradora Myriam Cameros (graduada a l’ESDi) reinventen el conte clàssic de la Ventafocs amb una protagonista vegetariana, alegre i rebel.\nL’ESDi al 6è Forum del Desenvolupament de Negocis del Nord d’Àfrica\nEn el context de la setmana del Mediterrani se celebra el 6è Forum del Desenvolupament de Negocis del Nord d’Àfrica en el qual ESDi participa en la sessió: "Nord d’Àfrica el sector tèxtil, aposta per la innovació i les aliances".\nEl professor de l’ESDi Antoni Mañach ha obtingut el el Diploma d’Estudis avançats (DEA) del Doctorat Recerca en Disseny\nEl professor de l’ESDi d’història i teoria del disseny Antoni Mañach Moreno ha superat, amb un excel·lent, el període de docència del Doctorat de Recerca en Disseny de la UB.\nL’exalumna Georgina Ordinas guanya el premi al Millor Jove Dissenyador de Catalunya 2009-2010\nGeorgina Ordinas va ser seleccionada com la Millor Jove Dissenyador de Catalunya. Aquest premi li atorga la possibilitat de presentar-se a la final que es celebrarà a Madrid el proper mes de Febrer.\nDissenyadores graduades a l’ESDi finalistes del concurs "Millor Jove Dissenyador de Catalunya"\nEl dijous dia 22 d’octubre se celebrarà en el centre comercial Pedralbes Centre el concurs al Millor Jove Dissenyador de Catalunya 2009-2010.\nBiomimètica a debat\nEl dimecres dia 14 va tenir lloc en el FAD el taller organitzat pel professor i investigador de la Unitat de Producte i Interiorisme Joan Marín, entorn a la biònica.\nComença l’European Innovation Festival a Barcelona\nBarcelona ha estat escollida, a iniciativa de BCD, per fer el tret de sortida dels European Innovation Festivals, un projecte impulsat per la Comissió Europea que té com a objectiu promoure i estimular l’excel·lència i la innovació a Europa.\nESDi i Nodosmoda han presentat la vuitena edició del Genial Fashion\nl’Escola Superior de Disseny ESDi ha exposat les col-leccions que corresponen als 5 millors projectes de final de carrera del curs 2008/09 al Saló Tèxtil Internacional de Barcelona - STIB.\nL’alumna Eva Corretgé, presidenta del Centre d’Arts Juneda\nL’Eva Corretgé, alumna de l’ESDi, ha estat nomenada presidenta de l’associació que promou l’art i el disseny de Juneda: "Centre d’Arts Juneda".\nAlbert Grèbol, estudiant de 3er curs de l’ESDi, guanyador del VIè concurs de la carpeta de la URL\nLa proposta "Cap i cua", de l’estudiant de tercer curs de disseny gràfic de l’ESDi Albert Grèbol, va resultar la guanyadora del Concurs d’enguany. El disseny es reproduirà en les 20.000 carpetes que es repartiran el curs 2009-2010 entre els estudiants de la URL. L’Albert també serà el guanyador d’un premi de 2.000· i un diploma acreditatiu.\nCol-labora en l’elecció d’una bandera mundial sense cap tipus de barrera\nEn Marc Arroyo es va graduar a l’ESDi com a dissenyador gràfic, és de Manresa i fincat a Berlín des de fa 3 anys. Fa uns mesos va decidir sumar-se a la iniciativa de la revista Adbusters, que consistia en dissenyar una bandera que representés el món sense barreres culturals, intel·lectuals, idiomàtiques, etc.\nUn professor de l’ESDi participa a DISONANCIAS, plataforma d’impuls de relacions artista-empresa\nMar Canet, membre de DERIVART i professor d’Instal·lacions Audiovisuals de l’ESDi participarà a DISONANCIAS, una plataforma de mediació i impuls de les relacions entre artistes i empreses, centres de investigació o entitats públiques, per a realitzar investigacions conjuntes.\nLa Universitat Ramon Llull ha reconegut aquest mes de gener l’adscripció de l’ESDi\nAquest mes de gener i des de la Conselleria d’Innovació, Universitats i Empresa s’ha reconegut l’adscripció a la Universitat Ramon Llull de l’Escola Superior de Disseny ESDi, sota la titularitat de la Fundació per al Disseny Tèxtil. A la vegada es reconeix la implantació dels estudis universitaris oficials de grau en disseny.


Fisabio presenta una guia didàctica per dinamitzar tallers de prevenció de violència de gènere en parelles joves\n3:04 pm - domingo, 5 abril 2020\nLa guia està dirigida a professorat, professionals de la salut, de l'animació juvenil, l'educació i el treball social\nInvestigadores i investigadors de l’Àrea de Desigualtats en Salut de la Fundació per al Foment de la Recerca Sanitària i Biomèdica de la Comunitat Valenciana (Fisabio), dependent de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, han elaborat una guia didàctica per dinamitzar tallers de prevenció de violència en parelles joves.\nEsta guia està dissenyada per treballar el curtmetratge ‘Jo com el teu’, realitzat en el marc del Projecte RIU, ‘Un riu de cultures, un riu de salut’, impulsat pel Centre de Salut Pública d’Alzira i gestionat per la Fundació Fisabio.\nEste curt és producte d’una recerca-acció participativa realitzada a Sueca sobre promoció de la igualtat entre dones i homes i prevenció de la violència de gènere en el context del Projecte RIU.\nLa guia és una eina per abordar el tema de la violència de parella en la població jove, facilitant els coneixements necessaris, així com una proposta de preguntes amb les quals dinamitzar la visualització del curtmetratge, incitant a la reflexió i el debat.\nA més, està plantejada per realitzar tallers amb joves, entre 14 i 20 anys, etapa clau del desenvolupament personal en la qual se solen començar i/o consolidar les primeres relacions de parella.\nLa guia està dirigida a professorat, professionals de la salut, de l’animació juvenil, l’educació i el treball social, entre altres, que dinamitzen la visualització del curt i el taller posterior. L’objectiu és millorar els seus coneixements sobre el tema i les habilitats per dinamitzar l’activitat.\nLa guia es compon de quatre parts: en la primera, es faciliten els coneixements necessaris sobre violència en parelles joves per poder dinamitzar el taller; en la segona, es donen recomanacions per dur a terme el taller; la tercera conté les preguntes proposades per a la dinamització; en la quarta part, es troba la bibliografia utilitzada.\nPer a la seua elaboració, els autors, Jaime Fons-Martínez, Dory Aviñó, Marta Talavera, Joan Josep Parets-Carbonell, i Marina García Puig, han dut a terme una revisió de la literatura sobre la temàtica (guies, manuals, articles i diversos materials digitals).\nAixí mateix, s’ha comptat amb la col·laboració d’un grup de persones expertes per a la revisió de continguts i d’un altre per a l’elaboració i revisió de les preguntes proposades per dinamitzar el taller. Les preguntes han estat provades en diversos tallers realitzats amb població jove, tant en l’àmbit educatiu com en grups amb diversitat cultural, de diferent nivell socioeconòmic i altres entitats.\nLa guia ha estat presentada per la investigadora principal del projecte, Dory Aviñó En el marc de la ‘III Jornada de Conscienciació sobre violència interpersonal en joves universitàries: propostes d’incorporació de la perspectiva de gènere’, celebrada en la Facultat de Magisteri de la Universitat de València.\nSobre el Projecte RIU\nRIU és un projecte innovador impulsat pel Centre de Salut Pública d’Alzira, la Fundació Fisabio i l’administració local, en l’actualitat, els Ajuntaments d’Algemesí i Alzira.\nEs tracta d’un projecte d’intervenció comunitària dirigit a promoure la salut i facilitar l’accés als serveis sanitaris i programes preventius en barris en situació de vulnerabilitat en els quals s’acumulen desigualtats per raó de gènere, classe social, país d’origen i ètnia o territori, entre altres.\nEs duu a terme, actualment, als barris del Raval d’Algemesí i L’Alquerieta d’Alzira. En 2012-2013, es va realitzar a Sueca aplicat a la prevenció de la violència de gènere.\nEl Projecte RIU es fonamenta en els models de promoció de la salut i actius per a la salut, situant el focus de les actuacions en la participació ciutadana i l’apoderament, a transformar els entorns (físics i socials) perquè afavorisquen la salut i a construir comunitats resilients. Utilitza l’educació entre iguals i la recerca-acció participativa.\nLa intersectorialitat és un dels aspectes clau en promoure el treball en xarxa especialment amb l’administració local i l’estructura d’atenció sanitària, influint indirectament en la reorientació dels serveis cap a la promoció de la salut i la salut comunitària.\nEl projecte vincula l’acció a la recerca aportant coneixement sobre estratègies per disminuir l’accés desigual als serveis innovant en metodologies per evidenciar la reducció de desigualtats en els entorns complexos.\nRIU ha obtingut diferents reconeixements: en 2015 seleccionat com a bona pràctica en relació a l’Estratègia d’Atenció al Part i la Salut Reproductiva, en 2011 Premi de Qualitat i Igualtat del Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat i en 2010 es va incloure com a cas de bona pràctica en l’informe de la Comissió Espanyola per Reduir Desigualtats en Salut.\nL’equip investigador que treballa en esta línia està format per professionals de la medicina assistencial i de la salut pública, psicologia i sociologia amb experiència dilatada en programes de promoció de salut en contextos altament vulnerables, tècniques de recerca qualitativa i processos de participació ciutadana.\nArticle anteriorMor a Algemesí un home aixafat per una segadora després de caure a una séquia\nArticle següentEl PPCV demana la dimissió del gerent del Consorci de Museus per suposades irregularitats\nOnda converteix les farmàcies en punts violeta per a possibles casos de violència de gènere\nAlbalat: "Quan el ciutadà diga la paraula clau 'Màscara-19' els farmacèutics activaran els protocols i alertaran a la policia".\nCastelló recorda que segueix actiu el servei d’ajuda a víctimes de violència masclista\nRosanna Blasco - marzo 23, 2020\nL'ajuntament de Castelló vol recordar a la població, en especial a les possibles víctimes de violència masclista que els telèfons d'atenció i...


Contacte | Totinformàtica\nC/ Sant Pere 2-4 (Local). Les Borges Blanques, Lleida.\nCristian: 630 902 079\nDaniel: 662 304 806\nOficina: 973 143 148\nO escriu-nos un missatge aquí\nTens dubtes sobre algun dels nostres serveis? Vols més informació? Estàs buscant la millor oferta telefònica o material electrònic al millor preu i amb màxima garantia? Sigui el que sigui, escriu-nos! T’atendrem encantats!\nConsentiment Consentiment He llegit i accepto la politica de privadesa de Totinformàtica\nTorna a donar un cop d'ull als nostres serveis


ANOIA FOLK - Associació Cultural la Llobreia: de juliol 2009\nUna nit màgica al castell amb l’Anoia Folk\nUna vegada més es va provocar la màgia al castell amb el Festival de Música d'Arrel Tradicional ANOIA FOLK. Al voltant de tres-centes persones van poder gaudir de l'entorn inigualable del Castell de Claramunt, que aquesta vegada mostrava la seva millor cara per acollir el Festival. Una proposta singular a la comarca de l'Anoia que ofereix més de cinc hores d'espectacle per a tots els públics, amb la possibilitat de sopar i passar una estona agradable en un dels llocs de més atractiu de la comarca. Era la primera vegada que el festival apostava per un espectacle folk familiar, que va deixar molt bona sensació entre l'organització el públic que va assistir-hi i participar-hi. Jaume Barri, el digne successor de Xesco Boix a la terra, va entusiasmar amb una proposta emotiva i plena de referències a l'estil i la força que desprenia Xesco Boix, en els espectacles dirigits als més petits. L'espectacle va ser un homenatge al magistral Xesco Boix en el 25è aniversari de la seva mort, un mes de juliol d’ara fa vint-i-cinc anys. Quan va caure la nit, el castell es va omplir de màgia amb els sons magnífics del concert que presentava Marsupiales, en un entorn medieval, que dona encara més encant a les notes que van sortir dels instruments del grup de quatre músics. Als Marsupialis els agraden els racons amables, els espais càlids, agradables com el del castell; estar ben a prop de la gent, tot fent-la còmplice d'un seguit de músiques d'arrel tradicional de força parts del món: Brasil, Grècia, Israel - Palestina, Catalunya... interpretades amb acordió diatònic, guitarra, baix elèctric i clarinet o viola de roda. Músiques petites que es fan grans a qualsevol indret acollidor.\nDesprés del concert de Marsupalis el grup "Els altres" no va poder revalidar el títol de millors sonadors d'ampolla d'anís del món, en veure's desbancats pel grup de Jaume Bosser i els seus dos fills, la Rita (veu) i el Blai (ampolla d'anís) amb la tonada "A collir pebrots" de la Trinca, que va emocionar i va donar la victòria a aquest grup de Santa Càndia (Orpí) que es va endur a casa el premi 2009 de millor sonadors d’ampolla d’anís.\nEl Festival va finalitzar amb el concert-ball d'Amanida Folk, que va presentar una combinació de melodies i ritmes provinents de les diverses cultures banyades per la Mediterrània. Unes melodies que són fruit de la tradició i que naixeren amb una finalitat molt clara: el ball, que es va encomanar entre els assistents incondicionals d'aquest festival.\n- de juliol 13, 2009 Cap comentari:\nCartell de l'Anoia Folk 2009\n- de juliol 02, 2009 Cap comentari:


saber més que el Nel de Murla | Les nostres comparances\nsaber més que el Nel de Murla\n2) Ser enginyós, tindre facilitat per a resoldre problemes complicats que es presenten en la vida.\nFa referència al pilotari José Vicente Riera Calatayud, el Nel de Murla, que es considera l’inventor de l’escala i corda, la modalitat de més prestigi de la pilota valenciana.\nAquest modisme comparatiu me’l va fer saber Carles Rocher Coscubiela que em va assegurar que li l’havia sentit dir a un home, natural de Benigembla, de nom Juan i de professió xofer. Segons sembla, durant la primera mitat del segle XX, el modisme va tindre una certa vigència en la Marina Alta.\nLi vaig preguntar per aquest modisme a Víctor Iñurria Montero, que va ser president de la Federació de Pilota Valenciana, en un missatge que vaig enviar a la llista Migjorn. Víctor en va respondre en un missatge de data 13 de setembre del 2012 en el qual em confirma que l’ha sentit en diverses ocasions, però sempre en ambients relacionats amb la pilota valenciana, mai pel carrer.\nEl Nel de Murla es va morir l’any 1954. Carles Rocher em va dir que en el programa Trinquet, de Canal 9, es va emetre una gravació en la qual es veu José Vicente Riera Calatayud amb més de setanta anys d’edat passejant pels voltants de Murla en companyia d’una altra persona. El Nel de Murla va fer diverses estades en els Estats Units, a on anà a jugar a pilota, i es degué portar d’Amèrica algun aparell d’enregistrar que en aquella època no era gens fàcil trobar a Espanya.


El turisme, possible: La notícia que alegrarà el dimecres a l'Aeroport del Prat\nVueling reactiva les connexions de Barcelona amb algunes capitals europees | Cedida\nVueling avança les connexions de Barcelona amb Milà, Amsterdam, Roma i Copenhaguen\nL'empresa preveu tenir actives pel juliol 34 rutes amb sortida o destinació a la capital catalana\nRedacció 17/06/2020 08:28h\nLa companyia aèria Vueling ha anunciat que avança la represa de connexions post-Covid-19 entre Barcelona i les ciutats europees de Milà i Roma, a Itàlia, Amsterdam, a Holanda, i Copenhaguen a Dinamarca. Així, els vols cap a Milà i Amsterdam començaran el dilluns 22 de juny, amb tres vols setmanals cadascuna. Els vols a Roma començaran el 26 de juny amb dues freqüències setmanals i els de Copenhaguen es faran a partir del 27 de juny. Vueling preveu rellançar l'operativa internacional de forma progressiva amb l'objectiu que pel juliol ja hi hagi 34 rutes actives amb sortida o destinació Barcelona.\nEl Grup Iberia, Vueling i Aena s'han unit per a rendir un homenatge als treballadors d'hospitals, centres sanitaris i residències de majors durant la crisi de la Covid i regalaran bitllets aeris per a més de 70 destinacions a Espanya i la resta d'Europa. La promoció va dirigida a metges, infermers, auxiliars, zeladors, personal de neteja, i transport sanitari, entre altres, perquè «és hora de cuidar als qui més ens cuiden».\nBitllets de regal per al personal sanitari\nEl Grup Iberia (Iberia, Iberia Express i Iberia Regional Air Nostrum) regalarà 25.000 bitllets dobles, incloses les connexions entre les tres companyies, Vueling altres 25.000 bitllets també dobles, i Aena es farà càrrec de les tarifes aeroportuàries. «Perquè aquestes persones, que estan donant tot per nosaltres, especialment durant els mesos més durs de la pandèmia, puguin ara visitar als seus familiars, gaudir d'un merescut descans i recuperar forces», asseguren les companyies en un comunicat conjunt.\nTot el ventall de destinacions de les diferents aerolínies a Espanya i resta d'Europa, uns 70, estaran a la seva sencera disposició. Podran viatjar entre el 22 de juny i el 30 de setembre, i fer-ho acompanyats de la persona que triïn. La inscripció per a beneficiar-se d'aquests bitllets es realitzarà en www.iberia.com o en www.vueling.com, a partir de l'1 de juny al matí i fins que s'esgotin, o el 15 de juny com a màxim.\nA les pàgines web d'Iberia, Vueling, Iberia Express i Aena hi ha disponible tota la informació sobre la sol·licitud i com acreditar-se per a rebre aquests bitllets.\nÚltima hora Última hora Actualitat Última hora Barcelona Última hora Vueling Última hora Turisme Última hora Aeroport del Prat\nContinuen les males notícies a la Xina: escoles tancades i vols anul·lats pel rebrot


El grau en Enginyeria Informàtica, de quatre anys de durada, proporciona una formació completa, multidisciplinària i molt pròxima al món laboral. S’ofereixen quatre itineraris: Enginyeria del Programari, Sistemes d’Informació, Enginyeria de Computadors i Tecnologies de la Informació. Les quatre gaudeixen d’una àmplia varietat d’eixides professionals amb plena ocupació. A més, durant l’últim curs, les pràctiques externes en una empresa són una manera de completar el projecte de final de grau al mateix temps que es gaudeix d’un primer contacte amb el món laboral. Aquesta experiència suposa un gran avantatge per a trobar la primera ocupació.\nVicedirectora del grau en Enginyeria en Informàtica\nAdreça de contacte: grauinf@uji.es\nAquest títol ha obtingut la renovació de l'acreditació oficial per part d’ANECA i, a més a més, el segell internacional Euro-Inf per part d'EQANIE, un reconeixement internacional que avala la qualitat i excel·lència dels estudis en l’àmbit de la informàtica.\nCapacitat d'elecció: es pot obtenir un segon títol, el grau en Matemàtica Computacional, cursant un mínim de 78 crèdits ECTS de matèries específiques de l’àmbit de la matemàtica computacional. En menys de cinc anys pots completar els dos graus.\nPràctiques externes en empreses: l'alumnat realitza de forma obligatòria una estada en pràctiques de 300 hores, durant la qual es desenvolupa el Treball Final de Grau en un entorn real, dirigit per un supervisor de l'empresa i tutoritzat pel professorat de l'UJI. El Grau ofereix a l'alumnat un llistat d'ofertes que fan les empreses, sent l'alumnat el que tria segons la nota de l'expedient. Finalment, el TFG es completa amb 150 h de treball de l'alumnat baix la direcció del tutor de l'UJI.\nSegell internacional de qualitat EUR-INF\nSegell internacional de qualitat del Grau en Enginyeria Informàtica (.pdf)\nTítol amb EURO-INF: European Quality Assurance Network for Informatics Education (EQANIE)\nL’enginyeria Informàtica dóna als titulats i titulades una visió amplia i generalista dels processos informàtics (maquinari, programari, necessitats informàtiques de les organitzacions, etc.). També proporciona els coneixements necessaris per a entendre qualsevol aplicació, sistema o tecnologia.\nLa informàtica és una disciplina que s’ocupa del tractament automàtic de la informació per a arribar a objectius diversos, com ara:\nL’accés ràpid a informació emmagatzemada en arxius de memòria.\nL’organització de la informació.\nEn el grau en Enginyeria Informàtica de l’UJI podeu cursar algun d’aquests quatre itineraris. Cada itinerari consta de vuit assignatures optatives de sis crèdits cadascuna, per obtenir informació de les assignatures podeu consultar el SIA:\nEnginyeria de Computadors.\nDesenvolupador d'aplicacions informàtiques (escriptori, web, mòbil, etc.).\nAnalista de sistemes informàtics.\nTècnic en l'aplicació de Data Science i Big Data.\nDesenvolupador d'ERPs, sistemes de suport a la decisió, solucions Business Intelligence, etc.\nAdministrador i dissenyador de sistemes, centres de dades o infraestructures en el núvol.\nAdministrador i dissenyador de xarxes i sistemes de comunicació.\nArquitecte de sistemes informàtics i computació d'altes prestacions.\nDesenvolupador de solucions Internet of Things i sistemes encastats.\nEspecialista en ciberseguretat.\nDesenvolupador de solucions d'intel·ligència artificial i robòtica.\nCEO, COO i CTO d'empreses de base tecnològica.\nDirector de projecte informàtic.\nEnginyer de qualitat.\nConsultor i auditor informàtic.\nComercial tècnic en l'àmbit dels sistemes d'informació e infraestructures informàtiques.\nEmprenedor en l'àmbit de les noves tecnologies.\nDocència en la branca científica-tècnica en tots els nivells acadèmics.\nInvestigació en qualsevol àmbit informàtic.\nAccés a la funció pública en l'àmbit dels sistemes d'informació.\nMàster Universitari Erasmus Mundus en Robòtica Intel·ligent Marina i Marítima\nConsulta la Guia PREOCUPA’T: Com millorar l’empleabilitat?http://ujiapps.uji.es/societat/laboral/preocupat/preocupat/millora/\nEls membres de la Comissió de Titulació del Grau mantindran reunions de coordinació amb el professorat i representants de l'alumnat dels seus respectius àmbits d'actuació. L'objecte d'aquestes reunions és planificar la coordinació, informar formalment els agents implicats dels acords aconseguits i supervisar la seua execució. La Comissió de Titulació del Grau és el lloc apropiat perquè els responsables informen periòdicament de la marxa de la titulació en els dos aspectes: planificació de la dedicació de l'estudiant i coordinació de continguts.\nConsulta professorat tutor Pràctiques Externes\nTeniu més informació sobre les Pràctiques externes i TFG que es realitzen de manera conjunta en aquest grau en aquest enllaç. Les empreses interessades a acollir estudiantat poden trobar informació interessant sobre com col·laborar i introduir propostes de projectes per a acollir a l'alumnat.\nConsulta professorat tutor TFG\nReyes Grangel Seguer (grangel@uji.es)\nVicedirectora del Grau en Enginyeria Informàtica\nIsmael Sanz Blasco (isanz@uji.es)\nJosé Luis Llopis Borrás (llopis@uji.es)\nMaría Asunción Castaño Álvarez (castano@uji.es)\nCristina Campos Sancho (camposc@uji.es)\nLledó Museros Cabedo (museros@uji.es)\nEs pot consultar la informació en aquesta adreçahttps://e-ujier.uji.es/pls/www/grs_gpp.gpp_info.evidencias_avap?&est=225


Una dolça batalla, crònica d'Anna Garcia Garay\nMigdia de diumenge. L’espai del Cafè del Teatre-Auditori esdevé l’escenari d’una dolça batalla. La paraula…\na Festival Nacional de Poesia 2017 per Carme Callejón\nFNP: La poesia catalana en la música\nL'Aula de Cant de l'Escola Municipal de Música Victòria dels Àngels i Conservatori de Sant…\nFNP: Contra la mort\nEl concert Contra la mort és una versió en directe del disc Contra la mort /…\nFNP: Acte 5 veus, 5 geografies. Recital de poetes de l'AELC.\nL’AELC us convida a fer un recorregut per les geografies poètiques d’Anna Bou Jorba, M.…\nFer poesia avui: 40 anys de Reduccions. Revista de poesia\nEl 2017 es compleixen 40 anys de l’aparició de la revista Reduccions, que fins avui…\nPoesia universal en traducció. Recital de poetes i traductors del PEN Català a Sant Cugat\nEl cafè auditori del Teatre Auditori de Sant Cugat acull aquest dimarts 7 de novembre…\nReductes de sentit, crònica d'Anna Garcia Garay\nLa llum de dimarts s’escola per l’horitzó d’aquest capvespre mentre arribo a la Biblioteca Marta…\nOdissees, crònica d'Anna Garcia Garay\nDegustar un dissabte lluminós i maridar-lo amb l’espectacle Odissea: el viatge de Ningú. L’aula magna…\nCorrespondències, crònica d'Anna Garcia Garay\nLa nit comença com una promesa dolça després del devessall. Potser tots aquells que ens…\nDe dimarts i de revolucions, crònica d'Anna Garcia Garay\nAvança la setmana i la tarda de dimarts ens duu a l’espai del Cafè del…\nULTIMA HORA: El Festival nacional de poesia a Sant Cugat ajorna els actes del dissabte…\nLa conferència L'epitafi d'un jove poeta català: "Els poemes de l'Alquimista" de Josep Palau i…\nDijous 19 d'octubre es va celebrar al Teatre Auditori de Sant Cugat la Nit de…\na Festival Nacional de Poesia 2017 per Sandra Balagué\nPrograma del 17è Festival Nacional de Poesia a Sant Cugat\nAixí mateix, des del 2014, s’encarrega a un creador diferent el disseny del programa i el cartell, que incorporen la imatge corporativa del Festival. L’any 2014 es va encarregar al dissenyador i artista plàstic David Ymbernon, l'any passat a l'artista i il·lustradora Paula Bonet, el 2016i enguany al fotògraf Kim Manresa i enguany a l’il·lustrador Ignasi Blanch.\nVídeo 'La nit de poesia 2017'\nLlegit 1892 vegades


Els pobles més bonics de la Garrotxa | Campings In Girona\nEls pobles més bonics de la Garrotxa\nVoleu conèixer els pobles més bonics de la Garrotxa? A les acaballes del mes de setembre, i amb l’inici de la tardor, és un dels millors moments per descobrir la Garrotxa, pels seus pobles i els seus paisatges característics de colors ocres, groguencs i verds.\nAixí doncs, per facilitar-vos la visita en aquest encantador llogaret, us hem preparat un llistat amb alguns dels pobles més bonics de la Garrotxa. I abans us compartim un vídeo perquè us aneu ambientant en l’espectacular entorn natural d’aquest indret.\nEns acompanyeu a descobrir els pobles més bonics de la Garrotxa?\nA l’entrada de l’Alta Garrotxa trobem el poblet de Tortellà, que destaca pels seus característics edificis modernistes, l’església de Santa Maria que data del segle XVIII i el pont romànic de Llierca, que a travessa imponent el riu que porta per nom.\nUn poblet ideal per deixar-se perdre, caminar tranquil·lament pel seu nucli antic i un punt excepcional on començar excursions que us portaran a descobrir els paisatges més màgics de la Garrotxa.\nCastellfollit de la Roca reposa al cim d’un alt penya-segat amb la calma d’aquells que no tenen por a les altures. Gràcies a la seva curiosa ubicació, una cinglera basàltica d’uns 40 metres d’alçada, des del poble es pot gaudir d’un mirador natural amb increïbles vistes a la Garrotxa.\nÉs considerat un dels municipis més petits de Catalunya, i com diu la popular dita: “Al pot petit hi ha la bona confitura”. Amb una passejada pels seus carrerons estrets, empedrats i amb les atrevides cases que rosen el precipici, quedareu embadalits per la màgica aura que respira aquest poblet.\nDurant la vostra visita, us recomanem que feu parada a l’Església de Sant Salvador i als Miradors que podreu trobar abans d’arribar al poble, on observareu una fantàstica panoràmica del poble sobre la cinglera.\nSi encara no heu visitat Besalú, no podeu deixar de fer una escapada per aquest poble medieval, que compta amb una espectacular fortificació i un nucli antic que us farà sentir com un vilatà de l’edat mitjana.\nA l’entrada del poble, us donarà la benvinguda una imponent fortificació que us portarà fins al centre de la vila. A través dels seus carrers, viatjareu en el temps, i si coincidiu amb alguna fira medieval, us semblarà que us hàgiu traslladat al segle V.\nEn definitiva, no podeu deixar de visitar Besalú, ja que compta amb un dels conjunts històrics-artístics medievals més ben conservats de Catalunya, i alhora si troben les restes dels Banys Jueus de Besalú – fins el dia d’avui, els únics descoberts a la península Ibèrica – junt amb els de Girona.\nA l’interior del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa, trobem una de les viles més emblemàtiques de la zona, el poble de Santa Pau. Resguardada pels volcans de Santa Margarida i el Croscat, Santa Pau preserva la seva essència medieval, com si el temps no hagués passat.\nUs recomanem caminar pels seus carrerons i visitar el Castell de Santa Pau, que representa el vestigi medieval més rellevant del poble. A més, des d’aquest punt, podreu arribar amb molta facilitat a la Fageda d’en Jordà, un bosc amb molta màgia al cor de la Garrotxa, que a la tardor, fascina a tot aquell que el visita.\n5. Hostalets d’en Vas\nProbablement un dels pobles amb més encant de la Garrotxa. Entre muntanyes, boscos i camps, el poble d’Hostalets d’en Vas és un oasi de tranquil·litat en un entorn predominantment rural. Es tracta d’un nucli urbà que ha estat declarat “monument historicoartístic” i que té els seus orígens en un petit hostal, tal com el seu nom indica.\nÉs un poble petit, però si hi passegeu una estona en quedareu ràpidament enamorats.\n6. Sant Joan les Fonts\nA la llera del Fluvià, s’alça el poble de Sant Joan les Fonts. Un indret ideal per als amants de la naturalesa i les activitats a l’aire lliure, perquè els seus voltants estan plens de rutes per fer a peu o en bicicleta.\nPer altra banda, a Sant Joan les Fonts també hi trobareu el castell de Juvinyà, que data del segle XII i molts altres raconets per descobrir.\nRodejada de volcans, Olot és la capital de la Garrotxa, que amaga molts secrets que només podreu conèixer quan hi feu una visita. Us n’expliquem alguns d’ells.\nEl Montsacopa, el Montolivet, la Garrinada i el Bisaroques són els quatre volcans que rodegen aquesta vila volcànica. Us imagineu viure envoltats de volcans? A part d’aquest ferotge fenomen de la naturalesa, a Olot trobareu patrimoni cultural, patrimonial i gastronòmic per a tots els gustos. Sense cap mena de dubte, una visita que no us decebrà.\nHi ha qui diu que Beget és un dels pobles més bonics de Catalunya. Des de Càmpings de Girona us animem a jutjar-ho amb els vostres propis ulls!\nTot i que aquest poblet pertany a la comarca del ripollès, l’hem afegit per la seva proximitat a la Garrotxa i per estar situat al que es considera l’Alta Garrotxa. Si decidiu fer-hi una visita, us podreu perdre a través dels seus carrerons empedregats, que us portaran a descobrir una vila que preserva a la perfecció el seu caire medieval.\nA més d’un poble molt bonic, hi trobareu moltes rutes per fer a peu o en bicicleta.\n9. Sant Feliu de Pallerols\nA la Vall d’Hostoles i situat dins el Parc Natural de la Garrotxa s’hi amaga Sant Feliu de Pallerols.\nRodejat per boscos frondosos, aquest poblet ofereix als seus habitants i visitants, molts senders per descobrir el seu entorn, que a banda de preciosos paisatges, també amaga elements patrimonials com l’església de Sant Feliu de Pallerols que data del segle XVII, l’església de San Iscle de Colltort del segle XV, l’església de Santa Cecília, l’església de Sant Miquel del Pinar del segle XI i per últim, el Santuari de Nostra Senyora de la Font de la Salut que ofereix vistes espectaculars del paisatge de la Garrotxa.\n10. Sant Aniol de Finestres\nAcabem amb el poble de Sant Aniol de Finestres, una petita vila molt tranquil·la de la Garrotxa, que jau a la capçalera de la vall del Llémena.\nDestaca pels seus elements patrimonials com el Castell de Finestres i les esglésies romàniques dels nuclis del voltant. A més, aquesta zona frondosa de boscos, també amaga moltes rutes per fer i en trobareu per a tots els nivells.\nJa sabeu quin és el poble de la Garrotxa que visitareu primer? Desitgem que aquest article us ajudi a preparar la ruta i si no sabeu on allotjar-vos, us presentem els càmpings que trobareu en aquesta zona.\nAnar de càmping és una opció ideal per estar en contacte amb la naturalesa i descobrir nous indrets. I en un lloc com la Garrotxa, els càmpings ofereixen opcions 100% d’allotjaments fantàstiques per a fer estades on combinar l’aire lliure, la descoberta de la natura, les activitats d’oci, el descans i la desconnexió.\nEn concret, us recomanem 3 càmpings que es troben molt a prop dels poblets que us hem explicat i del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa, són:\nConeixeu més poblets de la Garrotxa? Ens els podeu compartir a les xarxes. Nosaltres ho deixem aquí i ens veiem a la pròxima.


Oltra veu "aventurat" plantejar el final de l'estat d'alarma en un mes perquè "cada 24 hores canvia el panorama"\nLa vicepresidenta de la Generalitat, Mónica Oltra, ha considerat "aventurat" plantejar el final de l'estat d'alarma d'ací al 9 de maig i ha considerat que "no es poden fer plans a llarg termini" perquè el virus és "molt traïdor" i "cada 24 hores canvia el panorama".\nAixí s'ha pronunciat Oltra aquest dijous després de reunir-se amb l'alcalde d'Oliva. "A dia de hui no em puc pronunciar sense saber com estarà la situació d'ací a un mes. Si la incidència ha pujat moltíssim i tenim la sanitat una altra vegada a la vora del col·lapse tindré una opinió, i si la cosa se'n va controlant, tindré una altra opinió", ha assenyalat.\nPer açò, ha insistit que les decisions sobre el final de l'estat d'alarma es prenguen en coordinació amb les comunitats autònomes, ja que quan acabe, es quedaran sense el "paraigua" legal que permet prendre decisions com els tancaments perimetrals o la limitació de mobilitat nocturna.\nNo obstant açò, ha indicat que la Generalitat sí té competències per a establir limitacions com els horaris dels comerços i l'hoteleria, les condicions dels espectacles públics o l'esport.\nRespecte a la comissió interdepartamental que es reuneix aquest dijous, ha avançat que insistirà en la necessitat de vacunar a persones en vivendes tutelades, ja que estan també en un recurs residencial, "i com a tal, han de ser vacunades".


Retalls de bicicleta, muntanya i altres coses ...: Volta a peu pel Montgrí.\nVolta a peu pel Montgrí.\nFeia més de mig any que no sortíem a caminar, la veritat que va molt bé veure paisatge i perspectives baixat de la bici, tot és més lent i més amable.\nEl Massís del Montgrí amb el seu castell coronant el cim del centre es pot veure des de les dues bandes de l'Empordà, el Baix i l'Alt, divideix a les dues comarques pel costat de mar.\nEstà format per tres cims enllaçats, de oest a est son la Muntanya d'Ullà (308), el Montgrí (301) i el Montplà (311).\nNosaltres els hem pujat per aquest ordre, sortint de tocar de Bellcaire d'Empordà, més endavant hem baixat fins a l'ermita de Santa Caterina, ermita al vell mig del Massís.\nEl terreny és molt pedregós i la pujada sempre és fa per senderol, per sobre de les pedres que no fan de gaire bon caminar, però la pujada és suau i tota l'estona va carenejant podent contemplar les dues vessants, la plana empordanesa, el mar amb el golf de Roses i les Illes Medes.\nLa volta té uns 11 km, és pot fer en unes tres hores o menys molt fàcilment. La tornada des de l'ermita fins a Bellcaire l'hem feta per la pista de terra que utilitzen el vehicles per a pujar-hi. Durant la part més alta de la ruta ens ha acompanyat un fort vent que en alguns moments ens ha desequilibrat, hem fet una visità ràpida al castell, ja hi havíem pujat fa uns anys i ja el coneixíem.\nPublicado por Unknown los 8.12.10\nMolt bona la sortida! Conec la comarca per motius familiars. Curiós el massís del Montgrí. La gent de la zona el coneix pel" Bisbe Mort", per la similitud del seu perfil amb el d'un bisbe estirat i mort, tenint el castell com anell a les mans i sobre de la panxa.


Comencen les gravacions del documental del bicentenari de la banda del Casino Musical – RiberaTV\nComencen les gravacions del documental del bicentenari de la banda del Casino Musical\nEl darrer cap de setmana van començar a Godella les gravacions del documental que, amb motiu del bicentenari de la seua banda, el Casino Musical estrenarà en la primavera de 2020.\nMés de quaranta músics de diferents generacions -incloses les Amigues de la Música- es donaren cita al teatre Capitolio per repassar davant les càmeres els moments més llustrosos de la història del Casino. Retrobaments, anècdotes i alguna que altra toma falsa marcaren un matí de gravació amb el productor audiovisual Sergio Inclán i el periodista Andrés Jiménez.\n«Fou una vertadera alegria poder reunir a antics directors i membres de la banda amb les noves generacions, recordar històries d’estos últims anys i, a més, fer-ho en un ambient que reflecteix que el Casino Musical és una gran família», explica el president de la institució, Javier Llorens.\nEsta fou la primera sessió de gravació però no serà l’última. Pels micròfons del documental passaran des dels membres més antics de la societat que encara estan entre nosaltres fins els més joves, així com cares il·lustres que han tingut un paper determinant en la història recent de la banda. Una sorpresa que es desvetllarà l’any 2020, quan encarem la recta final dels actes de celebració del bicentenari.\nComencen les gravacions del documental del bicentenari de la banda del Casino Musical added by Ribera Televisió on 26 Setembre, 2019


Tipus de preguntes - Wiris Quizzes - Documentation - WIRIS\nEn aquesta pàgina, s'indiquen els tipus de preguntes WIRIS i es descriu com funcionen. Al final de cada secció, s'especifiquen quines pestanyes de Wiris Quizzes Studio ha de tenir el tipus de pregunta corresponent.\nEls estudiants responen aquest tipus de pregunta escrivint un text (generalment llarg) en un editor de text. Això inclou la possibilitat d'insertar fórmules utilitzant el botó de MathType. Aquest tipus de pregunta no té qualificació automàtica. Els professors han de revisar les respostes i qualificar-les de forma manual; els estudiants no tindran la nota de tot el qüestionari fins aleshores.\nUtilitza aquest tipus per a fer preguntes amb un enunciat dinàmic; per exemple, definint variables aleatòries i utilitzant-les en el text de la pregunta.\nPestanyes del Studio:\nResposta correcta: no es defineix cap resposta correcta. En aquesta pestanya només s'estableix l'opció d'incloure CalcMe per a l'estudiant o no.\nVariables: defineix les variables que s'utilitzaran al text de la pregunta i a la retroacció.\nEls estudiants responen aquest tipus de pregunta escrivint un número o una breu fórmula amb MathType. Aquest és el tipus de pregunta més complexa, ja que l'estudiant pot respondre de diverses maneres i el sistema ha de decidir si són correctes. És per això que aquest tipus de pregunta té més pestanyes per a configurar-la.\nEn concret, hi ha una pestanya denominada Validació que controla com interpreta Wiris Quizzes les fórmules de l'estudiant.\nObserva que, després de cada resposta, hi ha un resum dels seus ajustos de validació. Només es mostren els valors diferents dels per defecte.\nDes del punt de vista de l'estudiant, aquest tipus de pregunta és simplement un cas particular de pregunta de resposta breu, però amb múltiples qüestions i respostes combinades en una única pregunta.\nAl menú de Crear una pregunta nova no figura el tipus Resposta composta. Escull Resposta breu.\nA la pestanya Resposta correcta, marca la casella de Resposta composta. A continuació, pots afegir una subpregunta per línia al camp Resposta correcta, utilitzant el model pregunta = resposta. La pregunta és només una etiqueta i pot ser qualsevol text. La resposta pot ser qualsevol resposta correcta de Resposta breu, nombres, fórmules i #variables inclosos.\nPots establir la qualificació de cada subpregunta. Escull si totes les subrespostes han de ser correctes o si vols que cada subresposta tingui un pes diferent. No hi ha una sintaxis estricta per als pesos; es poden utilitzar punts o percentatges, per exemple, i separar-los mitjançant comes, espais, etc..\nEls estudiants responen aquest tipus de pregunta simplement escollint una (o potser vàries) opcions d'una llista.\nObserva que ara Moodle permet que les preguntes tinguin un resultat negatiu, pel que es poden fixar les qualificacions de manera que dissuadeixin de contestar a l'atzar. Recorda que alguns navegadors web no permeten anul·lar la resposta una vegada que s'ha marcat una opció.\nCom sempre, pots definir variables i utilitzar-les al text de la pregunta i la retroacció. En aquest tipus de pregunta, també es poden utilitzar per les opcions de resposta.\nPer crear l'exemple anterior, definirem un polinomi (aleatori) i donarem tres respostes per al grau, també aleatòries. Por comoditat, ajustarem la primera resposta com la opció correcta, però no et preocupis perquè el sistema mostrarà les respostes en un altre ordre a l'estudiant.\nEls estudiants responen aquest tipus de pregunta simplement escollint una etiqueta per a cada element d'una llista. Aquest tipus de pregunta és com un grup de preguntes d'opció múltiple, però menys potent en cada pregunta consecutiva (perquè les etiquetes s'utilitzen una sola vegada).\nTingues en compte que les respostes només poden ser text pla. pots seguir utilitzant variables en les respostes, però els seus valors han de ser textos, nombres o fórmules simples (per exemple, es convertiria en 2^(1/2), però probablement les fórmules més complexas no es veguin en el format esperat). Per altra banda, les preguntes poden ser qualsevol cosa, principalment fórmules complexes o fins i tot gràfiques.\nEscriu l'algorisme per a definir les variables que utilitzaràs al text de la pregunta, la retroacció i, sobre tot, les preguntes i respostes.\nEls estudiants responen aquest tipus de pregunta simplement escollint entre dues opcions: vertader o fals.\nDefineix les variables que utilitzaràs al text de la pregunta i la retroacció. Recorda que has de definir la variable booleana de Resposta correcta perquè, altrament, la resposta correcta sempre serà la mateixa.\nLas respostes incrustades, o cloze, permeten insertar diferents tipus de pregunta en una sola. Per exemple:\nA aquest exemple hi ha un tipus de resposta breu i una opció múltiple. Pots trobar informació detallada sobre les preguntes cloze a Moodle docs. Les preguntes WIRIS Cloze segueixen exactament el mateix format, amb les següents particularitats:\nNo hi ha cap subtipus "Numèric", ja que no és necessari.\nEs poden utilitzar variables, però el coixinet ha d'anar precedit d'una barra diagonal inversa (p. ex. "\_#a" en lloc de "#a").\nLa pregunta anterior, per exemple, podria fer-se amb el següent text:\ni a la pestanya de variables:\nAls tipus de resposta breu incrustada, els estudiants poden escriure fórmules a la seva resposta amb l'editor, fent clic sobre el símbol d'arrel quadrada a l'espai en blanc . Per activar aquesta opció, selecciona "MathType en una finestra emergent" a la pestanya resposta correcta:\nPer altra banda, observem que l'algorisme de la pregunta ens assegura que el nombre d'arrels del polinomi sempre sigui 0, per tant la pregunta no és realment aleatòria més enllà que els coeficients del polinomi ho siguin. Per contemplar les tres opcions, hem de canviar el format de la resposta d'opció múltiple i afegir les variables corresponents.\nD'aquesta manera, la variable precedida pel signe = serà la correcta i les precedides pel signe ~ les incorrectes. A la pestanya de variables tindrem:\nAra #a1 sempre serà la resposta correcta mentre #a2 i #a3 seran incorrectes sent així consistents amb l'enunciat tal i com hem vist anteriorment.\nA partir de Moodle 3.0, les preguntes d'opció múltiple "MC" (multiple choice) a Cloze no es barregen. En el seu lloc, existeixen configuracions d'opció múltiple barrejada per fer-ho a Cloze. Aquests són:\nEls tipus anteriors també estan disponibles al tipus WIRIS Cloze. Per exemple, si reemplacem el "MC" anterior per "MCHS", la pregunta es veurà així:\nI l'opció múltiple estarà sempre en un ordre aleatori.\nLes variables es poden utilitzar als camps de resposta i retroacció (i només a aquests).\nAl tipus de resposta breu ("SA"), cada resposta ha de ser una variable o text, no pot ser una combinación d'ambdós.\nSi una variable s'escriu amb fórmules, es convertirà a text en una opció múltiple (es a dir, 2^(1/2) en lloc de )\nEls ajustos de la pestanya validació son comuns per totes les preguntes.


Així són les empreses que participen en la compra-venda de Miquel Alimentació Grup - Empordà\nConeixem els actors d'aquesta operació en què l'empresa empordanesa, que factura uns 900 milions d'euros, ha canviat de mans\nEMPORDA.INFO 30.09.2015 | 15:26\nBright Food Group és un grup alimentari integral que compta amb la cadena industrial completa i integra els sectors de l'agricultura moderna, l'elaboració i la distribució d'aliments. El grup concentra el seu esforç en les grans produccions, en la implementació de grans marques, en l'establiment de grans canals de distribució i basa la seva estratègia empresarial en el pla estratègic "5 + 1", donant prioritat als mercats, a l'especialització, a la internacionalització, a la capitalització, a l'estandardització i a l'adquisició de talent. Els principals àmbits d'activitat es recullen en el pla 8 + 2, i inclouen: la indústria de productes lactis, els aliments dolços, la indústria càrnia, l'oli, la verdura, l'agricultura industrialitzada, els productes alimentaris de marca, la distribució i la venda minorista, la immobiliària i els serveis financers. En 2014 el grup va facturar més que 120 de iuans i va ser reconeguda per la revista FORBES com una de les deu empreses xineses internacionals més destacades del 2015.\nShanghai Sugar Cigarette & Wine Group\nShanghai Sugar Cigarette & Wine Group Co, Ltd. (SSCW) és una empresa alimentària estatal xinesa amb més de 60 anys d'història i és una filial participada al 100% per Bright Food Group. El grup SSCW es posiciona seguint el criteri de 4 objectius que consisteix en: ser el millor proveïdor xinès de matèries primeres per a la indústria alimentària; ser un productor alimentari amb capacitat d'investigació i desenvolupament; el major agent de distribució per a les marques nacionals i estrangeres més reconegudes i ser el millor en el sector de la venda al detall de les marques alimentàries tant nacionals com internacionals. Seguint aquestes estratègies, el SSCW s'ha convertit en una empresa capdavantera a nivell nacional en els sectors claus com els aliments dolços, les begudes alcohòliques, agent de marques i la venda al detall i actualment també aposta fortament per l'expansió internacional. El 2014 l'empresa va facturar 30,5 mil milions de iuans.\nL'empresa d'inversió JIC Investment és una filial participada al 100% pel grup JIC. Fundada a l'octubre de 2012 amb un capital social registrat de 5 mil milions de iuans, opera amb una inversió acumulada d´aproximadament 15 de iuans i gestiona patrimonis valorats en 13 de iuans. L'empresa té la seva seu central a Beijing i es dedica principalment a la inversió directa en capitals i la gestió de fons. L'empresa compta amb una filial de gestió de fons i una altra filial establerta a Hong Kong.\nGrupo Donghuatong (DHT)\nEl grup DHT, fundat el 1988, té la seu central a Shenzhen. És una empresa privada, pionera en el negoci franquiciador de marques des de l'inici de la reforma i obertura de la Xina. Fins 2014, el grup compta amb 37 filials i 27 oficines a tota la Xina i té una àmplia cartera de clients que inclouen més que 60 reconeguts fabricants a nivell nacional.\nMiquel Alimentació Grup és líder del sector de la distribució majorista alimentària, en la comercialització de productes de marca pròpia i el major operador logístic a Espanya.\nL'empresa va ser fundada el 1925 a Figueres (Girona) i té la seva seu central a Vilamalla (Girona). En 2014, el grup va facturar més de 900 milions d'euros.\nMiquel Alimentació Grup està estructurada en 5 àrees de negoci: Cash & Carry, Franquícies, Majorista, Food Service i Export. Del negoci de Cash & Carry és el segon operador més important del mercat espanyol.\nActualment, Miquel Alimentació Grup té 64 Cash & Carry en 12 comunitats autònomes repartits en: Andalusia, Balears, Canàries, Castella la Manxa, Castella Lleó, Catalunya, Comunitat Valenciana, La Rioja, Madrid, Múrcia, Navarra i País Basc. Aquesta àrea de negoci ocupa una superfície de més de 180.000 metres quadrats, amb una mitjana de 3.000 metres quadrats per punt de venda.\nEl grup té 6 plataformes logístiques que donen cobertura al mercat nacional i internacional. L'empresa comercialitza una àmplia línia de productes amb més de 14.000 referències i una important cartera de marques pròpies. Entre aquestes, destaca Gourmet amb una gamma de 1.100 referències i es comercialitza en 33 països.\nMiquel Alimentació Grup manté una consolidada relació amb 2500 proveïdors nacionals i més de 100 proveïdors internacionals, la qual cosa li confereix una notòria reputació en el mercat.\nMiquel Alimentació Grup ja està en mans de l´empresa xinesa Bright Food . Economia


Fotografies participants en el II concurs de fotografia "Imatge de la Infermeria" organitzat per la Facultat d'Infermeria de la URV.\nTítol: No són caramels, salven vides\nPreparant les pastilles pels pacients que no són autosuficients.\nTítol: Gestió dels recursos sanitaris\nLa infermera ha de ser capaç de gestionar els recursos sanitaris i tenir prou capacitat crítica per realitzar canvi, tenir un seguiment d'aquests i no malgastar-los.\nEntre totes les funcions de la infermeria, hi ha una que és responsabilitat de cadascú. La professió infermera i d’altres en general relacionades amb la salut, estan en constant canvi i està a les mans de cadascú el fet d’actualitzar-se i oferir els millors serveis als clients, que en aquest cas són els pacient.\nUna de les funcions importantíssimes en la tasca d’infermeria és tenir en compte la protecció. Amb un sol gest com és posar-se els guants, el/la infermer/a es protegeix a si mateix i alhora a tots els seus pacients.\nTítol: Coneixent al seu pare. Infermeria i el vincle pares-nadó\nPrimer contacte d’un nadó amb el seu pare, ingressat a la unitat neonatal de Vall d’Hebron. Treballar el vincle pares-nadó és el principal objectiu de les infermeres de les unitats neonatals, per tal de prevenir possibles seqüeles a llarg termini a la vida d’aquest nou ésser.\nTítol: Infermera afavoreix contacte mare-nadó\nInfermera porta nadó a la seva mare. El nadó ha estat ingressat a la unitat de cures intensives neonatal de Vall d’Hebron, la infermera facilita l’estada del nadó a la mateixa habitació de la mare i en té cura de la família en la seva globalitat\nTítol: Primers moments de vida, infermeria & familia (pare-mare-nadó)\nEl rol d’infermeria en els primers moments de vida d’un nadó és clau per el seu desenvolupament al llarg de la seva vida. Mantenir el contacte pell amb pell amb la mare, afavorir el vincle entre els tres(pare–mare- nadó), realitzar les cures i exploracions necessàries al nadó mantenint un ambient adequat, entre d’altres actuacions...repercutirà en la conducta i relacions d’aquest nou ésser, de per vida.\nTítol: Diàleg d'afectes\nSessió de reflexoteràpia\nTítol: Joc de peus\nReflexo compartida amb germans per millorar la relacions\nTítol: Reflexo familiar\nReflexo per reforçar vincles familiars\nTítol: La mirada propera a l'Atenció Primària\nEl contacte amb el pacient és essencial en les cures a l’atenció primària, ja que en aquesta hi predomina l’aspecte més valorat, la proximitat, envers les tècniques. A la fotografia s’observa el contacte entre ambdós a través de les mans, la infermera li transmet tranquil•litat i seguretat durant la pressa de tensió arterial.\nD’altra banda, en el moment que acudeixes a un servei sanitari estàs cedint part de la teva intimitat. La representació és la mirada a través de les portes. És l’entrada a la intimitat del malalt.\nTítol: La mirada propera a l'Atenció Primària II\nTítol: La mirada propera a l'Atenció Primària III\nTítol: Método canguro en sala de partos tras un fórceps bajo anestesia epidural\nTítol: Método canguro tras parto eutócico en sala de partos sin analgesia\nTítol: Método canguro en quirófano tras una cesàrea de urgencia