L’altra dia a Banyeres, escoltant el discurs del gerent de Cimalsa intentant vendre el Logis, com aquell qui ven duros a quatre pessetes, em passava pel cap l’idea de que el món s’ha quedat parat encisat pels discursos maldestres i demagògics de personatges servils, portaveus d’un sistema que ja només li queden els ossos. Uf! Tot això em va fer pensar aquell bon senyor mentre anava desgranant uns arguments buits de contingut sense lògica, sense sentit i sense sentiment. Patia per l’influencia que el discurs podia tenir sobre la gran quantitat de polítics que l’escoltaven. Molts se’ls notava crèduls, capaços de combregar amb rodes de molí, desitjant confirmar el Logis. Altres se’ls veia delirosos per sortir d’on s’havien ficat al negar-lo. Alguns, directament, insinuaven condicions a canvi. Esperonats per la por de la crisi li seguien el rastre del discurs esperant trobar una petita excusa i acceptar collarets de vidre a canvi d’or per convertir el Penedès en un frondós ja\nEl Consell Comarcal del Baix Penedès comença a cedir davant del Logis\nEl dimarts i 13 de desembre del 2011 el Ple del Consell Comarcal del Baix Penedès va rebutjar una moció on es proposava demanar a la Generalitat la retirada del Pla Especial del Logis. Els consellers que varen votar a favor de la moció: IC Verds, ERC, PxC i dos de CiU (els alcaldes de Banyeeres i Llorenç) El PP, PSC i CiU, (excepte els dos de CiU) varen rebutjar la moció. La manca de convicció, la fal·làcia de que això ens salvarà de la crisi i la pressió d'estaments superiors, polítics, governamentals i financers comencen a decantar la balança a favor de convertir definitivament la comarca del Penedès en un gran centre de distribució logística en detriment de les potencialitats d'un territori que la majoria dels nostres governants no saben o no volen veure. El rebuig en contra de la participació ciutadana també va fer acte de presència per part de la portaveu del PSC al considerar ja prou representativa l'estructura obtinguda a conseqüència de dels vots dels ciutad\nCom l’au Fènix, el Grup ecologista de les terres del sud del Penedès, reneix de les pròpies cendres. Una grup de gent rondant els 30 agafa amb passió i ganes el timó del destí del grup, famós, entre altres, per haver alliberat el delta de les Madrigueres de l’especulació urbanística. Es tracta d’una nova generació conscient d’on es troba i que no està marcada pels prejudicis ideològics de les corrents polítiques que ens han dominat en aquest llarg període democràtic. Els moviments ecologistes ja no són considerats somiatruites. Els grups socials en defensa del medi, la cultura i la societat, són molts i aporten els valors que els hi manquen als governs. Aquests estan massa enfeinats, sotmesos a un sistema mercantilista, a la influència de grups econòmics de pressió i pujats en la mentida ideològica que relega la pràctica democràtica a la mecànica del vot cada quatre anys. El Geven torna com un revulsiu més en una societat que no ha sabut aprofitar l’oportunitat que\nVaig anar a deixar deixalles a la deixalleria comarcal. Feia temps que no hi anava i portava de tot. Si complicat és classificar els objectes des de casa més ho va ser on posar-los. La primera impressió a l’entrar al recinte va ser de desordre i desorientació. Cap plànol general. Molts dels rètols indicadors d’on posar les deixalles, o no hi eren o estaven malmesos. Tenies que mirar directament dins els contenidors per veure on tiraves les coses, però això no t’aclaria res. La mescla d’objectes feia difícil identificar el seu contingut específic. La sensació era d’una gran nebulosa abraçant-ho tot on el de menys era la classificació de les deixalles. Tenies que fixar-t’hi molt per esbrinar si el contenidor era de ferralla o de plàstic. El més greu va ser entrar a la “gàbia” dels productes tòxics, olis, aerosols on el caos ja era sublim i perillós, cap rètol. Finalment, després de dues voltes més vaig aconseguir buidar el cotxe i me’n vaig anar alleugerit. Sembla que el medi ambi\nCaminava de nit per la carretera de Calafell a Bellvei. Havia baixat a l’estació de Calafell sense saber com aniria a casa. Al tren vaig concentrar-me en el desig de trobar algun conegut a l’estació que em portés al poble. A males, un taxi. Ningú. Eren les deu de la nit i prop de set quilòmetres per endavant. Els podia fer a peu malgrat la negra nit. Amb l’ajuda de la llum del mòbil vaig iniciar la marxa. Era perillós, un diumenge d’estiu la gent tornava en massa a la gran ciutat. A mig camí va ser, prop la Cantera dels “motards”, una llum que es movia i darrera, dos llums intermitents. Un xicot prop de la trentena d’aspecte corpulent em va parar i em va demanar ajuda. El seu Suzuki s’havia quedat sense benzina i a Bellvei, segons ell, no li havien fiat perquè s’havia deixat la cartera a Reus, on havia anat a deixar el seu camió. Es va presentar com a Cristian i que vivia amb els seus pares a Pontons. Se’l veia desorientat i perdut. El vaig ajudar a apartar el cotxe de l\nAssistir al primer ple del novell govern municipal del meu poble és sentir el plor d’un nadó acabat de néixer, tendre i innocent. Temps hi haurà per evitar caure en la teranyina del poder. En les trampes del gat vell. De les misèries humanes que sovintegen el món polític com a taurons. Com convé nova sàvia als governs! El món s’encongeix per moments. Ja no serveixen els vells paràmetres polítics del segle passat. Els del progrés dels progres. Ni repetidors empedreïts ni velles glòries il·luminen el camí, l‘enfosqueixen. Cal amb urgència maneres fresques de pensar, d’actuar. On ets, jove? Que no t’aturin els de la banca. Despulla’t dels vells prejudicis que encara portes i avança segur. Si no tens por trobaràs el camí. Si en tens, deixa que passi de llarg, cerca amics i el seguiu junts, qui no tenen cabuda són ells, els creadors de misèria. El 15M ha servit per seguir mostrant, per enèsima vegada, que l’ordre imposat fa segles ja no funciona. Com pagar els sentiments que ens gen\nProp d’un quart de segle va seure a la cadira de l’alcaldia. El diumenge va ser foragitat dràsticament, ningú s’ho esperava, tothom ho desitjava i així va ser. Entre dubtes i presagis, el sempitern guanyador de sis campanyes fou incapaç de veure la derrota gestada en les seves pròpies files. Ens hem de remuntar temps ençà quan s’aposenta en el cim i esdevé cada cop més poderós i inaccessible fins que al final s’ho creu i comença a emprar actituds despòtiques, a prendre decisions en solitari i a cercar interessos que, mica a mica, no tenen a veure amb les necessitats de la gent. Al llarg d’aquests anys, més d’un grup intenta arrabassar-li el poder de les mans, però amb ardits i males arts construeix un mur de vots que el salven cada vegada. Pujat en el vaixell de l’especulació urbanística, amb el vent a favor, solca el mar democràtic a tota vela. Mentrestant, al seu voltant, va caient qui pot fer-li ombra. S’envolta de personatges obedients i s’excava a si mateix la gran\nEl candidat de la CUP a l’alcaldia del Vendrell titllava de Parc Juràssic els congèneres dels dos partits majoritaris, els quals han regit quasi tota l’era democràtica municipal. No són els únics, entre els que es tornen a presentar hi ha ex alcaldes, nombrosos repetidors, alguns, amb moltes dècades escalfant seient. Tot això amanit amb un exercit de velles comparses destinat a no treure el cul de les cadires locals, formant un autèntic parc d’antediluvians baix penedesenc que fa esgarrifar. Per què tornen o repeteixen molts protagonistes de greus alteracions demogràfiques comarcals, de desgavells territorials sense lògica? No ho faran per “servir al poble”? Ja sabem què han fet, com ho han fet i quin ha estat el resultat. A la vista està. Calen més probes del delicte? Si fessin un balanç sincer de la seva trajectòria política segurament quans no se’n donarien vergonya? Però no es veuen a si mateixos, són incapaços de reconèixer la seva esperpèntica obra. Masses adulador\nE l dimarts passat es va celebrar al Vendrell la presentació oficial dels treballs del Pla Estratègic del Penedès amb tota la pompa necessària per aquests esdeveniments i amb la presència de diputats al Parlament dels cinc partits majoritaris de l’àmbit Penedès. L’èxit va venir reflectit pel desbordament que va patir la sala de la Vil·la Casals que, tot hi estar previst per 80 persones, van ser necessari incorporar-hi a corre-cuita dues dotzenes més de cadires. Pla nascut, com moltes de les iniciatives veguerianes, des de la capital de l’Alt Penedès, posa l’entusiasme en convèncer de les seves qualitats a les capes polítiques governants de les perifèries penedesenques. S’ha insistit molt en els beneficis que generarà la cooperació de les energies econòmiques, socials i culturals de les comarques del Penedès, Garraf i sud de l’Anoia. No es tracta d’un caprici cultural o polític, la crisi econòmica global ens obliga a cooperar. Sobretot per fer front als cants de sirena que ens vol\nVaig a cent\nAnava en el cotxe d’un amic, un xicot de 27 anys. Conduïa amb l’energia i els reflexos propis de l’edat. Sortíem de Barcelona per la C-32. Passant pel Prat vàrem encetar una conversa obligada: quines limitacions de velocitat ens trobaríem. Estava acostumat a aquell trajecte, era l’habitual per anar a la feina, però no a experimentar tants canvis en els límits de velocitat. A l’alçada de Castelldefels es detecten els primers rètols a 120. Ell, tot i la seva manera ràpida de conduir, circula a 100. Li pregunto per què no prem més l’accelerador ara que pot. Em diu que durant aquest temps d’anar a 80 s’hi ha acostumat i s’hi troba molt bé circular, si més no a 80, que ho nota una mica lent, sí a 100, així durant el trajecte se sent tranquil i pot anar pensant amb les tasques que farà a l’arribar a la feina. A més no gasta tanta benzina i l’increment de temps és irrisori comparat amb el benefici personal i econòmic que en treu. No és l’única persona que m’ha fet comentaris semblants.\nDel mateix corral?\nEl traspàs del delegat del govern a les comarques de Tarragona s’ha produït en un mar d’elogis mutus entre l’entrant i el sortint, tot i pertànyer a partits diferents. Diplomàcia obligada o indicis de continuisme? Tot i les paraules farcides d’amabilitat i bones intencions de diàleg, el nou delegat deixa clar quines són les prioritats: lluitar contra l’atur. Fins ara s’ha emprat la paraula “progrés” per permetre qualsevol operació especulativa, ara el talismà és “atur”. Aquesta paraula anatemitza qualsevol desviació dels objectius, sota ella es faran les coses que s'han de fer. Barra lliure per seguir acotant el cap davant fuites de petroli, desbandades financeres i altres necessitats que el sistema demandi. El món polític és aparentment simplista, però tremendament complex per mantenir-se. Respecte al Logis, fa una exposició, si més no, ambigua, el “tot i que” del rei Artur planeja en cada afirmació. D’una banda sap que el territori no el vol, el CIM i per tant va amb peus\nHe acomiadat al facebook de la meva vida. Feia temps que em voltava pel cap. Deien que si és una tapadora de la CIA. Una plataforma des d’on el “sistema” ens controla. Havia començat el compte enrere esborrant les dades més personals. Deixant només el “careto” i el nom, al menys per fer acte de presència en una pàgina on tothom s’hi aboca. El programa responia com un crio emmarat: “comuniquem a tothom que “fulanito” ha esborrat les seves dades personals de la seva fitxa”. Feia temps que acumulava un reguitzell de candidats que volien ser amics meus, el més sorprenent és que fins i tot els enemics. Cada vegada que hi entrava era un mar de fotos i notes de gent llunyana a la qual no veies mai o propera que te’ls trobaves pel carrer i ni cas. Vaig pensar que en no entrar-hi ja faria prou, però noi, de tant en tant en el correu apareixien les demandes dels convits, persones, actes, partits.. uf! Va ser la setmana passada, m’arriba una comunicació del facebook dient que un “suposadame\nEl Consell Comarcal del Baix Penedès comença a ced...


Identidad Colegio Nuestra Señora del Pilar\nTenint en compte a l’alumne, al món i la cultura on viu i mirant sempre cap al futur, desitgem que la línia pedagògica del nostre centre tingui les característiques següents:\nProposem una educació personalitzada, partint de la situació real dels alumnes, acollint-los i acompanyant-los, per a que descobreixin les seves aptituds, limitacions i que aprenguin a desenvolupar les seves capacitats pròpies.\nPotenciem la solidaritat amb l’entorn, respectant i cercant el bé comú.\nOptem per una educació en valors, per a que l’alumne descobreixi i treballi aquells que aniran configurant la seva pròpia personalitat. L’ajudarem per a que no aprengui sols a pensar i a fer, sino sobretot, a ser i compartir.\nFomentarem el desenvolupament intel.lectual, potenciant la recerca de la veritat i de la capacitat d’observar, comprendre, analitzar, sintetitzar i avaluar. Afavorirem la reflexió i el silenci.\nEduquem la capacitat d’expressió i la creativitat, ajudant als alumnes a que prenguin consciència i a que valorin el seu propi cos com a vehicle d’expressió.\nPromovem la integració de la sexualitat, l’afectivitat i les forces interiors positives que abasteixen a tota la persona. Eduquem en la sensibilitat per a captar la bellesa, gaudir-la i recrear-la.\nIncorporem la tecnologia al servei de l’educació, com a element de l’acció educativa amb aquests criteris:\n- Capacitem a l’alumne per a la comprensió i ús de noves maneres de comunicació.\n- L’ajudem a desenvolupar les seves capacitats i habilitats bàsiques.\n- L’ajudem a mantenir una actitud crítica i constructiva davant el coneixement, l´ús i la defensa dels mitjans tecnològics.\nProjectem l’educació més enllà de l’aula i de l’horari escolar. Per això:\n- Fomentem activitats extraescolar que afavoreixin l’educació en el temps de lleure i que despertin interessos i aficions.\n- Oferim una resposta a les inquietuds culturals, socials, religioses dels alumnes i dels seus pares.\n- Col.laborem en les activitats que promouen altres institucions educatives i religioses.\nAdoptem una metodologia activa, oberta i flexible que estimuli l’interès i la motivació com a condicions que afavoreixin l’aprenentatge i que els ajudin a sentir-se a gust amb els treballs que realitzaran.\nBusquem que el tracte amb els alumnes es realitzi amb esperit de servei, senzillesa, cordialitat, en un clima de diàleg escolar sincer, exercitant una autoritat nascuda de la competència i la generositat de l’esforç.\nPotenciem la col.laboració responsable i la solidaritat amb aquells valors que tornen a la nostra societat més justa, més humana, evitant la competència en el camp intel.lectual, manual i esportiu.\nDesenvolupem la dimensió cristiana de l’educació , per això:\n- Proposem una síntesi entre fe, cultura i vida


abril de 2022 abril de 2022\nAvui us volem explicar què fem i com treballem a les estones de Robòtica a la ZER Berguedà Centre.\nEl taller de robòtica és un taller de ¾ d’hora que fem els dilluns o els dimarts a la tarda.\nDurant aquesta estona, l’alumnat treballa de forma autònoma experimentant amb diferents materials que poden ser robotitzats o no. Partim de diferents reptes o propostes i, llavors, individualment o en petit grup experimenten amb aplicacions o material físic.\nEl treball a robòtica consisteix en tenir un objectiu clar que s’ha d’aconseguir editant la programació que farà que podem arribar-hi. Per fer-ho, passem per un procés de qüestionar-nos com ho podem aconseguir, d’investigar, experimentar, equivocar-nos, corregir els errors, conversar entre nosaltres per compartir opinions, experiències i coneixements, valorar les diferents opcions i aplicar el pensament lògic a les nostres creacions.\nEl material físic que hem treballat fins ara han estat els robots de Lego Wedo 1.0, que es connecta directament a l’ordinador i permet seguir les instruccions del robot i programar-lo des del programa principal; el material d’Engino Education, amb el programari Keiro, que permet treballar amb les peces i fer una programació bàsica amb comandament connectat al motor, o bé programar el comandament connectant-lo a l’ordinador i aplicant-hi diferents sensors; el robot MBot, que es connecta via Bluetooth a la seva aplicació per mòbil o tablet, i ens permet fer una programació on el robot es pot desplaçar a diferents velocitats i en diferents direccions, canviar les llums, detectar obstacles, fer sons ( que també podem programar i crear les nostres cançons) i, fins i tot, podem programar-lo perquè projecti missatges a la pantalla que té instal·lada a la part posterior.\nLes aplicacions i programari web que hem fet servir han estat l’Scratch Jr, amb la tablet; l’Scratch, des de la seva web; i Toontastic 3D. Amb aquestes aplicacions hem après a programar personatges animats, incorporant-hi imatges, canvis d’escenari, so, canvis de personatges…\nEns ho passem molt bé a les estones de robòtica i hem aconseguit resultats molt interessants.\nEn aquesta publicació us compartim alguns dels projectes que hem fet, perquè us en feu una idea!\nAh, i tingueu en compte que a Educació Primària, ho fem en anglès!\nEsperem que us agradi el que fem!


Un puntal d'Hèrcules: Les carrosses de Meknès\nNo se com vaig poder badar i quedar-me sense pujar en cap carrossa...\nPer cert, li has rentat la cara al blog, no? Ara tan blanc sembla com més lluminós, no?\nUnpuntald Hèrcules 29.1.15\nÉs clar que has de tornar... Va, programa uns quants apunts del blog i baixa cap avall!\nLa neu és suggestió: no para de nevar! (A la ciutat no, però; a les muntanyes properes).


Menjador escolar | Escola La Vitxeta\nServeis de l’AMIPA\nMetodologia i tipologia d’accions educatives\nFormulari Inscripcio Menjador 18-19\nEl menjador de l’escola té una naturalesa particular perquè és un context d’educació no formal dins d’un context educatiu formal que és l’escola. Així doncs, tot i estar en la línia del Projecte Educatiu de Centre i la seva dinàmica i normes, el menjador té, a la vegada, una realitat pròpia i els seus objectius educatius i metodologies.\nEl temps del migdia es comprèn entre les 12 i 2/4 de 3 de la tarda. Durant aquestes dues hores i mitja, els infants viuen dos moments diferenciats: l’àpat (i tots els processos relacionats) i el temps lliure:\nEl primer ja és per ell mateix un context educatiu perquè tot allò que s’hi desenvolupa són aprenentatges crucials que contribueixen en el creixement de l’infant.\nEl segon és un context potencialment educatiu. Tot i que és necessari respectar el temps lliure dels nens i nenes entre les dues franges horàries de la docència, és un moment a utilitzar per a contribuir en l’educació dels infants, ja sigui oferint activitats i accions concretes o gestionant la pròpia realitat, relacions i conflictes que s’hi esdevenen.\nA continuació és concreta quina és l’acció educativa que es desenvolupa en el servei de menjador de l’escola La Vitxeta.\nEls objectius educatius del servei de menjador són les línies mestres i les metes que han d’articular l’acció educativa del menjador i la seva dinàmica.\nSi bé els tres primers objectius són, eminentment, els objectius de pes, també s’inclou un quart que, tot i no ser educatiu pròpiament dit, és de rellevància en un context de temps lliure com és el menjador.\nAdquirir i/o millorar les competències referents a l’alimentació i la vida saludable.\nDesenvolupar les pròpies competències personals i socials.\nRespectar les normes i participar de la dinàmica del menjador.\nGaudir del temps lliure.\nHàbits, normes, pautes i actituds referents a l’àpat.\nParar correctament la taula (i recollir-la).\nProcurar un ambient agradable (net, respectuós…)\nActitud oberta davant dels aliments poc coneguts i una actitud responsable davant dels que no agraden.\nFer demandes de forma adequada.\nMenjar sense presses, però sense pausa.\nHàbits d’higiene i neteja:\nRentar-se les mans abans de l’àpat\nContribuir en el manteniment de l’entorn i executar algunes tasques de neteja.\nDieta equilibrada i vida saludable\nPiràmide alimentària, tipologia i diversitat d’aliments.\nConsciència de les necessitats alimentàries per a viure.\n2. Desenvolupar les pròpies competències personals i socials\nHabilitats socials i assertivitat: hàbits, conductes, pensaments i emocions que augmenten les possibilitats de mantenir relacions satisfactòries, sentir-se bé amb un mateix, obtenir allò que un vol i aconseguir que els altres no puguin impedir la consecució dels propis objectius. Les seves àrees són:\nHabilitats bàsiques d’interacció social (presentacions, atendre, donar les gràcies, saludar, demanar un favor, preguntar un dubte)\nHabilitat per establir relacions (demanar ajuda, compartir, cooperar, reforçar als altres…)\nHabilitats conversacionals (iniciar, mantenir i acabar una conversa, retroalimentació, receptivitat i expressivitat…)\nHabilitats en relació als sentiments, les emocions i opinions (expressar i rebre emocions, defensar els drets i opinions propis…)\nHabilitats de solucions per a problemes interpersonals (buscar, triar i provar solucions, anticipar conseqüències, identificar problemes…)\nCivisme i ciutadania:\n3. Respectar les normes i participar de la dinàmica del menjador.\nExecució de tasques encomanades.\nRespecte i aplicació de la normativa\nParticipació en processos de decisió, debat i reflexió\nParticipació de les activitats programades\n4. Gaudir del temps lliure.\nRespecte al temps lliure.\nAmbient segur i respectuós durant el temps lliure.\nProposar i rebre noves idees, propostes i alternatives.\nPer tal d’aconseguir els objectius educatius marcats així com el bon funcionament general del menjador, l’equip de monitors i monitores promourà i durà a terme diferents tipus d’estratègies i accions.\nPedagogia activa: L’experiència diària i quotidiana i la vivència plena del moment present, com a font bàsica d’aprenentatges.\nPràctica de l’exemple: L’educador com a referent i exemple que contribueix en en el creixement i l’educació dels infants.\nActivitats específiques: Al llarg del curs, entre tot l’equip, s’aniran programant diverses activitats per tal de treballar aspectes específics relacionats amb la consecució dels objectius educatius del menjador i tenint en compte les necessitats educatives que puguin presentar els diferents grups. Les activitats poden tenir forma de joc, dinàmica, taller…\nAssemblees: Espais de participació (prevenció, gestió i resolució de conflictes, comunicació, reclamacions, suggeriments…). Assemblees de grup. Se celebren cada 15 dies i amb la presència de la coordinació.\nReunions de monitors: L’espai dedicat al monitors per a l’anàlisi dels grups, la detecció de necessitats i la planificació, preparació i valoració educatives. També és un espai per a treballar la cohesió de l’equip i formar-se.\nFormació: Formar als educadors per tal de millorar la seva acció educativa. Cal fer-ho en espais com les reunions de monitors, però també a través de cursets o formacions específiques.


Repte 16: Mesures de llarga durada no presencials: avantatges, inconvenients i limitacions\nSubtítol: Mesures de llarga durada .\nCoordinació: Àngel Moreno Duran. Oficina Tècnica d’Avaluació i Gestió Ambiental. Diputació de Barcelona. morenoda@diba.cat.. Eliseo Reinoso Pedrosa. Oficina Tècnica d’Avaluació i Gestió Ambiental. Diputació de Barcelona. reinosope@diba.cat.\nWeb: Diputació de Barcelona\nAbstract: A Catalunya, la metodologia de mesura que cal emprar en l'avaluació del soroll generat per les activitats i el veïnatge resta establerta als annexos 3 i 4 de la Llei 16/2002. Als annexos esmentats, es preveuen mesuraments representatius del soroll que es vol avaluar, o bé mesuraments en continu durant tot el període d'avaluació. En el cas de determinades activitats sorolloses, com ara concerts, sorolls molt variables en el temps, o de caràcter aleatori, pot resultar necessari efectuar mesures de durada superior al període d'avaluació. Una possibilitat d'abordar aquestes casos és per mitjà de mesures de llarga durada no presencials amb registre d'àudio. En aquest repte es pretén analitzar, des d'un punt de vista tècnic i normatiu, els avantatges, els inconvenients i les limitacions d'aquesta tipologia de mesures.\nRubén López. TÜV SÜD ATISAE, S.A.U\nDownload ZIP • 6.39MB\nPere Artís. KEACOUSTICS\nLluís Gallardo. Advocat, ACCCA\nCol·lectius professionals, consultories, administració pública, estudiants, EPCAs.\nActualment, a Catalunya, la metodologia de mesura que cal emprar en l'avaluació del soroll generat per les activitats i el veïnatge resta establert als annexos 3 i 4 de la Llei 16/2002, tal com vam quedar modificats pel reglament que desenvolupa la Llei, aprovat per mitjà del Decret 176/2009. Els annexos esmentats preveuen dues tipologies diferents de mesura: mesures representatives de cada fase de soroll, sovint de curta durada, o bé mesures en continu durant tot el període d'avaluació.\nLes mesures de curta durada, representatives de les fases de soroll, són sempre presencials, i permeten al tècnic que realitza les mesures percebre el soroll que es vol avaluar al mateix temps que el sonòmetre està mesurant. No obstant, com que la superació o no dels valors límit establerts depèn, no només del nivell d'avaluació obtingut (LAr,i), sinó que també hi intervé el règim de funcionament de la font de soroll objecte d'avaluació dins del període d'avaluació considerat, aquests tipus de mesura resulten especialment útils quan es coneix el règim de funcionament esmentat, pel fet que permeten reduir el temps dedicat als mesuraments i el cost econòmic de l'avaluació.\nAra bé, quan no es coneix el règim de funcionament, -o per a esdeveniments de llarga durada, com ara concerts o festivals musicals-, per tal de fer una avaluació acurada del soroll, pot resultar necessari efectuar mesures de llarga durada, durant la totalitat del període d'avaluació. Aquest també seria el cas de sorolls de caràcter aleatori, dels quals no es té la certesa del moment del dia en què es produiran. Així, en alguns casos, pot resultar necessari fer mesures de durada superior al període d'avaluació. A més, especialment quan s'avaluen sorolls aleatoris, sovint calen diversos desplaçaments fins al punt de mesura per tal d'obtenir una mostra representativa del soroll, de manera que els mesuraments es poden encarir notablement, o fins i tot ser inviables.\nUna alternativa que pot resultar viable a la realització de mesures presencials durant tot el període d'avaluació, és la realització de mesures de llarga durada amb registre d'àudio, sense presència continuada d'un tècnic. Aquestes mesures poden abastar la totalitat del període horari en què es produeix la molèstia (dia, vespre o nit), es poden programar per diversos dies i en determinades franges horàries i resulten especialment indicades per als sorolls aleatoris, però també tenen inconvenients i limitacions.\nL'objectiu del present repte és analitzar, des d'un punt de vista tècnic i normatiu, els avantatges, inconvenients i limitacions de les mesures de llarga durada amb registre d'àudio. A partir de l'experiència acumulada els darrers anys en aquests tipus de mesures s'abordaran possibles solucions a les dificultats que comporten tant en ambient exterior com en ambient interior.\nEtiquetes: Soroll, avaluacions, àudio, representativitat, llarga durada.


Tarragona acollirà una nova edició de la Marató de Donació de Sang del 8 al 15 de gener | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nTrobada de l’alcalde Pau Ricomà amb la coordinadora del Banc de Sang al Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre, Núria Vilanova. Foto: Ajuntament\nL’objectiu és aconseguir remuntar les donacions i, aquest any especialment, animar més persones que donin sang per primera vegada, ja que les restriccions de la Covid han fet baixar el nombre de donants nous. Segons alerta el Banc de Sang i Teixits, la sisena onada de Covid està tenint molt impacte en les donacions de sang d’aquests últims dies: amb l’augment de contagis d’aquestes últimes setmanes, apunten, «hem tingut moltes anul·lacions de persones apuntades per donar sang i que no han pogut venir perquè han estat positius».\nAquest fet s’ha afegit a la baixada de donacions que hi sol haver durant les vacances de Nadal. Per aquest motiu, «ara ens calen més donacions per garantir els tractaments als hospitals i per tenir prou reserves de sang: disposem de 5.000 unitats de sang, la meitat del que seria normal i durant la Marató volem aconseguir arribar a les 10.000». Tot i això, des del Banc de Sang posen en valor que «aquest 2021 hem tingut més de 220.000 donacions de sang que ens han permès assegurar tots els tractaments dels malalts: gràcies als donants, en cap moment ha faltat sang als hospitals catalans».\n«Suma’t a la Generació Donant»\n«Ara que es parla tant de la generació dels Babyboomers, la Generació Z, la Y, la X, volem fer visible una nova generació: la Generació Donant, formada per persones de totes les edats», explica el Banc de Sang amb motiu de la nova campanya de donacions. La Generació Donant es caracteritza perquè no ve marcada per l’any de naixement: cadascú tria si es vol sumar al moviment dels donants de sang, de persones compromeses, generoses i altruistes.\n03/05/2022 La terminal terrestre del Port a Guadalajara encara la recta final de la primera fase d’obres\n02/05/2022 Fira Àpat torna a Tarragona els dies 7, 8 i 9 de maig


Wikiloc | Ruta Puig de la Caritat (1.010 m.) - Moianès - 100 cims\nPuig de la Caritat (1.010 m.) - Moianès - 100 cims\n748 30 595\nGR-C 177 (Ruta Circular del Moianès) Etapa-6 l´Estany - Moiá (senderisme)\nPuig de la Caritat - Turó de Bellver - Puig Rodó (senderisme)\nPUIG RODÓ des de L'Estany (senderisme)\nCurta excursió per pujar al cim del Puig de la Caritat a la comarca del Moianès.\nEspai d’Interès Natural del Moianès i la Riera de Muntanyola.\nCim més elevat del Serrat dels Lliris.\nSortim des del cementiri de l'Estany, aquí tenim lloc per deixar el cotxe. Davant mateix del cementiri ja hi trobem un pal indicador que ens diu la direcció a prendre, en aquest cas mirant al cementiri, cap a la dreta, direcció a la masia la Crosa. No ha ha cap dificultat, simplement hem de seguir el track i les indicacions dels abundants pals indicadors que ens anem trobant i a la baixada encara és més fàcil, ja que a part del track i els pals, no deixem de veure el cementiri, això fa que intuïtivament ja poguem arribar al cotxe.\nUna fàcil i curta excursió ideal per fer-la amb la mainada, a dalt del cim tenim unes bones vistes sobre gran part del Pirineu, el Canigó, el Port del Comte, el Costabona, el Bastiments, el Puigmal, la Tossa d’Alp, el Moixeró, el Cadí i la Serra d’en Cigar, el Lluçanès...\nCementiri de l'Estany, lloc de sortida i on podem deixar el cotxe.\nContinuem per la pista cap a l'esquerra, seguint les indicacions del pal indicatiu.\nDesviació a la reta\nAquí hem d'agafar el camí de la dreta, seguint les indicacions del pal, veurem que hi ha un caminet amb tot un seguit de pals que sembla que delimiten el camí, si passem el filat i continuem pel camp, uns metres més endavant també sortirem al camí.\nSeguir les indicacions dels pals\nSeguim indicacions del pal informatiu i passada la cadena continuem cap a l'esquerra amunt.\nEsquerra amunt, seguim indicacions del pal\nÉs una muntanya de les més altes de l’entorn. La seva situació orogràfica permet veure paisatges propers i llunyans, que embadaleixen a qui en un dia clar faci parada en aquest mirador privilegiat. Des del seu cim de 1.010 metres es pot veure una gran part del Pirineu amb les crestes més imponents dels seus cims; des del Canigó fins al Port del Comte, sobresortint el Costabona, el Bastiments, el Puigmal, la Tossa d’Alp. També el Moixernó, el Cadí i la Serra d’en Cigar. Tot el Lluçanès es veu escampat com un pessebre. Les Guillaries mostren les seves serres i penya-segats com Cabrera i el Far i com la frondositat de la boscúria s’enllaça amb el Montseny que està fermament assentat per la part de llevant i com el Matagalls vetlla la plana. Molt a prop, el Puig Rodó, la muntanya de Gallifa, el castell de Granera, Sant Llorenç del Munt amb la rodona Mola són el preludi de la majestuositat del Montserrat que darrera seu i amb els tons més variats segons la llum del sol es veu com un gran floró de pedres precioses. A ponent s’endevina els altiplans de la Segarra i enllà d’enllà la serra del Montsec. Als peus, les valls properes de la Gavarra i del Llobregat amb Manresa, la capital del Bages. [AADD, 1996]\nÈpoca medieval - Possible estil gòtic. Atribuïda al segle XV. Es desconeix bona part de la configuració arquitectònica de l’església, tot i que es conserva l’arrencada d’una part dels murs, que defineixen una planta d’un espai aparentment rectangular, orientat segons un eix de nordest a sudoest. L’espai interior tenia uns 4’10 m d’ample, uns 7’15 m de llarg, i estava format per murs d’uns 85 cm de gruix.\nCollet de Sant Pere (923 m.)\nEl Collet de Sant Pere, o Coll de la Crossa, és una collada situada a 923,3 metres d'altitud del terme municipal de l'Estany, a la comarca del Moianès. Està situat a prop i al nord-oest del nucli urbà de l'Estany, en el punt d'enllaç entre el Puig de la Caritat, al nord, i el turó de la Devesa. Queda bastant a prop i al nord-oest de la masia de Cal Noguera. És a l'extrem sud-oest del Pla de la Crossa, a llevant del Serrat de Puigmartre. En el costat nord-est del coll hi ha les restes de l'església de Sant Pere del Coll de la Crossa. D'ell surten cap al nord-oest el Camí de Santa Maria d'Oló a l'Estany -o a l'inrevés- i cap a l'oest el Camí de Puigmartre. Viquipèdia.\nPanell informatiu dels itineraris per l'Estany. En aquest cas de l'Itinerari El domini de la terra, també hi ha; l'Itinerari El domini de l'aigua i l' Itinerari de les fonts


El Sevilla negocia amb l'Eibar el fitxatge del gironí Joan Jordán - Diari de Girona\nEl migcampista ha rebut l'interès ferm de Monchi i veu amb bons ulls el seu traspàs a l'equip de Julen Lopetegui\nJoan Jordán, en una acció contra el Barça. VINCENT WEST/REUTERS\nJoan Jordán, en una acció contra el Barça.\nJoan Jordán podria fitxar pel Sevilla en els pròxims dies, després de les negociacions que el conjunt andalús manté amb l'Eibar per la seva incorporació. El migcampista gironí, que acaba contracte l'estiu vinent, ha rebut moltes ofertes aquest estiu, gràcies al seu magnífic rendiment a l'equip de Mendilibar, on ha aconseguit ser un dels pilars indiscutibles. La clàusula de Jordán és de 15 milions, però, segons apuntaven ahir mitjans andalusos, Monchi s'ha plantat en 12, conscient que el vistiplau del futbolista serà suficient tenint en compte que l'any que ve podria sortir a cost zero. Qui també es veurà beneficiat pel traspàs és l'Espanyol, que té estipulat cobrar el 20% del preu, ja que així ho va pactar en la venda a l'Eibar.\nJordán ha rebut també diverses propostes de la Premier League, i els clubs -entre ells, l'Arsenal- estan disposats a pagar la totalitat de la seva clàusula de rescissió. Però Jordán prefereix continuar a Espanya i vestir els colors del Sevilla. Les negociacions, que encara no han finalitzat, haurien d'arribar a bon port i les converses estan succeint amb normalitat. Aquesta setmana podria ser oficial.


El Parc La Brea o Ranxo del Pou de Piche de La Brea és un famós jaciment de brea situat a Hancock Park, en ple centre de la ciutat de Los Angeles, Califòrnia, Estats Units dAmèrica. La brea aflorà al sòl daquesta àrea fa desenes de milers danys, ...\nEl Parc Nacional de les Badlands és un parc nacional situat al sud-oest de Dakota del Sud, creat el 1978. El parc té una superfície de 982 km², amb barrancs, abismes i hoodoos, alternats amb grans zones de praderies. El parc és especialment coneg ...\nEl Parc Nacional de Miguasha és un una àrea protegida prop de Carleton-sur-Mer la península quebequesa de Gaspé, al Canadà. Creat el 1985 pel govern del Quebec, Miguasha va ser designat Patrimoni de la Humanitat lany 1999 en reconeixement per les ...\nEl Ranxo La Brea és una zona de Califòrnia cèlebre pels nombrosos llacs dasfalt que conté. Al llarg de les últimes desenes de milers danys, sha filtrat asfalt del terra, formant centenars de basses enganxoses en què els animals quedaven atrapats ...\nRiversleigh, al nord-oest de Queensland, és una zona de jaciments fòssils, una de les més importants dAustràlia. La seva superfície és duns 100 km², i conté les restes de fòssils de mamífers antics, ocells i rèptils de lOligocè i del Miocè. Lany ...\nLa fauna local de Santa Rosa es compon dels animals descoberts al jaciment paleogen de Santa Rosa, a lest del Perú. Resulta difícil determinar ledat de la fauna de Santa Rosa, però podria datar de lEocè o lOligocè. Shi han trobat aquestes espècie ...\n221B Baker Street és una adreça de la ciutat de Londres on estava situada, en la ficció, la residència del detectiu Sherlock Holmes, creat per lescriptor escocès Arthur Conan Doyle. Baker Street estava localitzada en el West End, zona on vivien e ...\nLa Cambra dHorus també anomenada Tomba-Illa és una suposada cambra de dimensions desconegudes que posseiria una "illa" al centre i un canal fins al Nil. Historiadors com el grec Heròdot van afirmar haver sentit parlar della i altres com el romà P ...\nEl comtat de Yoknapatawpha és un comtat fictici dels Estats Units dAmèrica que ocupa un lloc preeminent en gran part dobres de William Faulkner, moltes de les quals tenen lloc en aquest territori. La seva inspiració és el comtat de Lafayette i la ...\nEl Daily Planet és un periòdic fictici que apareix a lUnivers de DC Comics, especialment en les històries de Superman. El disseny original de ledifici està basat en lOld Toronto Star Building, on Joe Shuster, co-creador de Superman, hi havia treb ...\nEl planeta Terra de Bola de Drac, anomenat Dragon World a les guies oficials, està basat en la Terra real però amb significatives diferències: Tret de certes excepcions la raça humana es mostra com increïblement estúpida. La divisió política és e ...\nL Era Hibòria és un període fictici de la història de la Terra dins de la mitologia artificial creada per Robert E. Howard, servint dambientació del conte despasa i bruixeria de Conan el Bàrbar. La paraula "Hibòria" deriva de la llegendària terra ...\nEspai Profund 9 és lestació espacial entorn de la qual es desenvolupa la sèrie de televisió Star Trek: Deep Space Nine, de lunivers de Star Trek. Lestació fou creada pels cardassians, amb el nom de Terok Nor, durant locupació de Bajor, i orbitava ...\nL Estrella de la Mort és una estació espacial de combat fictícia de la saga La Guerra de les Galàxies. La seva arma principal és un súper làser amb la capacitat danihilar un planeta sencer. Va ser utilitzada per destruir Alderaan, el planeta nata ...\nÉs una de les ciutats del joc de rol en línia massiu World of Warcraft que pertany a lempresa Blizzard Entertaintment. Pertany la facció de lAliança, i és la capital del regne de Khaz Modan, on està governada pel Consell del Tres Martells i seu d ...\nLibertàlia o Libertàtia hauria estat una colònia de tipus llibertari fundada per pirates a Madagascar a finals del segle xvii sota el comandament del capità James Mission. La seva existència real és discutida, ja que només sen parla en el llibre ...\nMacondo és un poble imaginari, a Colòmbia creat per lescriptor colombià, Premi Nobel de Literatura, Gabriel García Márquez. La primera referència que va fer dell va ser a Un día después del sábado i apareix sovint a les novel les de lautor essent ...\nMolins de Dalt és una localitat fictícia la sèrie de còmics Les aventures de Tintín, del dibuixant belga Hergé. Shi troba el castell del Molí, finca on viu el capità Haddock. Molins de Dalt sembla una vila gran, ja que compta amb comerços i diver ...\nLes muntanyes de la Lluna era una cadena muntanyosa hipotètica que els geògrafs, fins a mitjan segle xix, van col locar al cor dÀfrica, sota la línia de lequador. El fet que les regions centrals daquest continent restaven inexplorades, va donar p ...\nEl riu Buenaventura, també conegut com el riu fantasma, va ser un riu fictici que es va localitzar originalment a lactual territori dels Estats Units dAmèrica, però mai va existir. Una confusió va contribuir al desenvolupament de lerror: lexpedic ...\nSpringfield és el poble de ficció en el qual resideixen Els Simpson, família protagonista de la sèrie homònima de televisió. Existeixen desenes de ciutats amb aquest nom al llarg dels Estats Units; en la sèrie són recurrents els gags referent a a ...\n"Tabàrnia" és un concepte satíric i intent de Gerrymandering inventat i desenvolupat com a tal com a mínim lany 2011, any en el que el Ministeri dInterior registraria el partit Junts per Tabàrnia, impulsat per un exlíder de PxC i candidat del par ...\nLa Universitat de Miskatonic és una universitat fictícia la ciutat dArkham, situada al comtat dEssex, Massachusetts, la regió de Nova Anglaterra. El seu lema és: "Ex Ignorantia Ad Sapientiam; Ex Luce Ad Tenebras". El nom prové del riu Miskatonic, ...\nUtopia és un neologisme inventat per Thomas More al segle xvi per descriure una illa imaginària que acull una societat perfecta en tots els sentits. Amb el pas del temps, degut a les implicacions filosòfiques contradictòries de la noció de "socie ...\nUna agrupació galàctica és una superestructura còsmica formada per milers de galàxies. La matèria bariònica de lunivers visible es distribueix al llarg destructures colossals que reben el nom de filaments o murs segons la seva forma, quedant gran ...\nUn astre o esfera celeste és qualsevol cos celeste amb forma definida i que pot individualitzar-se dels altres cossos de lUnivers. Principals tipus dastres: via lactia Planeta Asteroide o planetoide Estel o estrella de neutrons Estel o estrella C ...\nLes binàries de raigs X de baixa massa són sistemes binaris formats per un objecte compacte i una estrella companya en la seqüència principal i una massa molt menor la del Sol, pertanyent al tipus espectral K o M. Lestrella companya plena el que ...\nLa bombolla danticentre és una regió propera a lanticentre galàctic de la Via Làctia que emet una radiació de 21 cm. Es troba a les 06h 27m + 15 °, o l = 197 °, b = + 2 ° en coordenades galàctiques, a prop de la frontera de les constel lacions de ...\nEn astronomia, una bombolla de vent estel lar és una cavitat que sestén alguns anys llum dins el medi interestel lar constituïda per gas sobreescalfat del vent emès a alta velocitat per un estel massiu de classe espectral o B. Vents estel lars me ...\nV404 Cygni és un microquàsar i un sistema estel lar binari de raigs X que està format per un petit forat negre amb una massa daproximadament 12 ± 3 masses solars i un estel de classe K que orbita la seva al voltant, amb una massa una mica menor q ...\nUn disc dacreció és una estructura en forma de disc al voltant dun objecte central massiu. El disc alimenta el cos central i és acretat per aquest i contribueix al seu augment de massa. La dinàmica daquests objectes astrofísics està governada pri ...\nEn astronomia, una família de col lisió és un grup dobjectes astronòmics que es pensa que tenen un origen comú fruit duna col lisió. Tenen, per tant, semblant composició, albedo, òrbita i altres característiques físiques i orbitals. Entre les fam ...\nUna flamarada de raigs gamma suau és un objecte astronòmic que emet grans ràfegues de raigs gamma i X a intervals irregulars. Es conjectura que són un tipus de magnetar o, alternativament, estrelles de neutrons amb discos fòssils al voltant. El 5 ...\nEl juliol del 2009 va ocórrer un impacte astronòmic a Júpiter: causà una taca fosca en la seva atmosfera, aproximadament de la mida de loceà Pacífic. Sespera que la marca de limpacte es mantingui durant tan sols una o dues setmanes i després es d ...\nJ002E3 és la designació que rep un objecte astronòmic descobert el 3 de setembre de 2002 per lastrònom amateur Bill Yeung. Inicialment cregut que era un asteroide, posteriorment sha identificat temptativament com la tercera etapa S-IVB del coet S ...\nEl Mar és una regió del cel on coincideixen moltes constel lacions relacionades amb laigua. La majoria daquestes constel lacions van ser descrites per Claudi Ptolemeu: Cetus, la Balena Hidra, la Serp daigua Dofí, el Dofí Aquari, lAiguader Peix Au ...\nEls microquàsars són objectes astronòmics que es consideren rèpliques a petita escala dels quàsars. El terme microquàsars, tal com sentén avui en dia, va ser popularitzat per I. Felix Mirabel i Luis F. Rodríguez fent referència al fet que compart ...\nUn objecte hipotètic del sistema solar és un planeta, satèl lit natural o cos similar en el nostre sistema solar, lexistència del qual no es coneix, però sha deduït de levidència científica observacional. Amb els anys, una sèrie dhipotètics plane ...\nUn planetar és un terme que resultaria de la unió dels termes planeta i estel en anglès. Es tracte dun terme proposat per definir dos cossos celestes diferents i que actualment no gaudeix dun ampli ús la comunitat astronòmica. Un planetar podria ...\nLes estrelles es poden agrupar en dues poblacions estel lars: la població i la població II, segons diverses característiques com la composició química, la seva posició en el diagrama de Hertzsprung-Russell i la seva edat, entre altres. Les estrel ...\nEn astronomia, un primari és el cos principal –és a dir, el més massiu– dun sistema lligat per la gravetat. Els objectes que orbiten directament al voltant dun primari sanomenen secundaris o cossos secundaris, els que orbiten al voltant daquests ...\nHom denomina radiofont o font de ràdio astronòmica a un objecte de lespai exterior que emet radiació electromagnètica la regió de les radiofreqüències. Lemissió prové de gas calent, electrons movent-se en camps magnètics, i certes longituds dona ...\nEl 2006, la Unió Astronòmica Internacional va proposar que el terme "planeta" es redefineix per aclarir lestatus planetari de Plutó i incloure en el grup de planetes de Sistema Solar a altres objectes a part dels nou tradicionals. La proposta san ...\nUn romanent de supernova és lestructura nebulosa que resulta duna explosió gegantina duna estrella molt massiva que es denomina supernova. El romanent de supernova està envoltat per una ona de xoc que sexpandeix, i consisteix en material expulsat ...


Linyi Love Apartment Linyi Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nFloor 17 Block 2 Hongru International Shuangling Road With Langyawang Road Lanshan District Linyi, Lanshan, Linyi, Xina, 276000 - Veure al mapa\nCal que els clients presentin un carnet d'identitat o un passaport oficials i vigents a l'arribada. En arribar, cal abonar un dipòsit de 100 CNY per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. ATENCIÓ: a causa de la normativa local, el Linyi Love Apartment només pot allotjar ciutadans xinesos. Els clients han de presentar un document d'identitat xinès durant el registre d'entrada. Si no ets un ciutadà xinès, cal que triïs un altre allotjament.


Presentació d'El Camí de Marwan a Vilanova i la Geltrú : :: Socpetit.cat\nPresentació d'El Camí de Marwan a Vilanova i la Geltrú\nEl proper 20 de juny a les 18:30h, el Pòsit de Pescadors ( carrer Magatzems Nous, 17) de Vilanova i la Geltrú us espera per gaudir de la presentació del llibre 'El Camí de Marwan'.\nEl camí de Marwan és un àlbum escrit per Patricia de Arias i il·lustrat per Laura Borràs que va rebre la Menció d'Honor a la Fira del Llibre Infantil de Bolonya el 2017, dins la categoria New Horitzons. El Cep i la Nansa edicions va publicar-lo en català a finals de l'any passat dins de la col·lecció Tresors, adreçada a primers lectors.\nLa proposta consisteix en una narració musical d'uns 30 minuts de durada que conjuga la veu de la Laura Borràs i la projecció de les il·lustracions que va fer per a la publicació de l'àlbum en format gran amb l'acompanyament de corda i percussió, a càrrec de la Laura Villa (guitarra i darbuka) i l'Anna Smith (violí i pal de pluja).\nVeu, imatges i música us traslladen al desert que travessa el protagonista amb l'ajut d'una escenografia i una posada en escena íntimes i molt acurades i, tot i que l'àlbum està adreçat a infants a partir de 6 anys, l'activitat està pensada per a tots els públics.\nLes autores de la narració musical conviden els assistents a participar de forma activa en els moments àlgids de la interpretació. En finalitzar-la, s'esdevé l'oportunitat d'establir un intercanvi amb elles i, en especial, amb la il·lustradora, per parlar de la seva experiència professional i de la història que va inspirar l'àlbum.


La part alta recupera la normalitat l’endemà de la nevada | betevé Web\nRedacció btvnotícies dimarts 13 de febrer, 2018 , 08.08\nEl cim del Tibidabo i la serralada de Collserola es lleven aquest dimarts emblanquinats. La nevada d'aquest dilluns al vespre hi va deixar fins a cinc centímetres de neu per damunt dels 300 metres. Això va obligar a tallar algunes carreteres i va afectar la circulació d'algunes línies d'autobús. Aquest dimarts al mig matí, s'han pogut reestablir el servei. L'Ajuntament ha desactivat el Pla d'Emergència Municipal per neu i gel.\nFeia tres anys que la neu no agafava a Barcelona. La nevada d'aquest dilluns, 12 de febrer, va deixar el Tibidabo i Collserola ben enfarinats. La temperatura freda de la nit, amb un grau sota zero a l'observatori Fabra, i mínima que no ha passat dels tres graus a tota la ciutat, han fet que la neu hagi aguantat, tot i que s'anirà fonent al llarg del matí. A primera hora d'aquest dimarts, però, el Parc del Tibidabo ofereix imatges de postal.\nLa carretera de l'Arrabassada i la de Vallvidrera, que van quedar tallades durant una estona fins que hi van poder passar les màquines llevaneu, han restablert el trànsit. I també recuperen el servei habitual els transports públics. La nevada va afectar les línies 111, 118, 185 i 128, que recorren la zona de Vallvidrera, Tibidabo i les Planes. Des de mig matí d'aquest dimarts, però, els autobusos circulen amb normalitat.\nLa neu va caure entre les vuit i les 10 de la nit per damunt dels 300 metres. El cim del Tibidabo va quedar blanc, amb fins a cinc centímetres de neu, i Collserola també es va emblanquinar. L'Ajuntament va activar el Pla d'emergència municipal per neu i gel, que inclou la recomanació de no circular i optar pel transport públic soterrat si és possible. També es va haver de tallar la carretera de l'Arrabassada i la de Vallvidrera.\nL'Ajuntament desactiva el Pla d'Emergència Municipal per Neu i Gel\nEl protocol, que inclou la recomanació de no circular i optar pel transport públic soterrat si és possible, es va activar dilluns a les nou del vespre. Mentre ha durat l'alerta els equips d'Ecologia Urbana han estat activats i preparats per actuar en cas necessari. A més s'han escampat 28 tones de sal per prevenir els efectes de la neu i el gel i s'hi han dedicat 55 operaris i 16 vehicles equipats amb pala llevaneus i escampador de sal.\nmobilitatneuParc d'Atraccions del Tibidabo


Accessibilitat | Junta Arbitral de Consum\nA la URL http://www.bcn.cat/culturapopular s’han considerat les mesures següents per permetre a l'usuari accedir a tots els continguts i les funcionalitats amb més facilitat:\nNavegació coherent: Les pàgines mostren una maquetació que segueix una coherència en tot el lloc web.\nMida de text i contenidors: La mida del text i els contenidors s'han definit correctament i el contingut s'amplia perfectament.\nTítols de pàgina: els títols de pàgina són correctes, esmenten el portal i la secció.\nFocus visible: És visible el focus quan es navega amb teclat.\nLlenguatge: S’utilitza un llenguatge senzill i fàcil de comprendre d'acord amb el públic objectiu del web.\nEl desenvolupament del web de Cultura Popular, http://www.bcn.cat/culturapopular ,s'ha basat en la consideració de les Pautes d'accessibilitat al contingut al web 2.0 (WCAG 2.0), en el nivell doble A, establertes pel W3C (Consorci de la World Wide Web).\nSi detecteu dificultats d'accés als continguts del web de Cultura Popular, no dubteu a posar-vos en contacte amb nosaltres a través del correu accessibilitat@bcn.cat.


Can Calderó – Andreu Francisco\nPublicat el Juliol 2, 2017 per andreufrancisco\nLes obres d e l’àmbit de Can Calderó estan a punt d’acabar. Les properes setmanes s’obriran el nou carrer i els aparcaments públics. La introducció a darrera hora d’un ajust per part del departament de carreteres de la Generalitat farà que el carril d’espera a la carretera per facilitar el gir a l’esquerra en sentit descendent entri en funcionament unes setmanes més tard.\nAquests habitatges provenen d’una modificació urbanística aprovada l’any 2001. El juny de 2003 assumíem el govern ERC+La Garnatxa, i a la tardor vam iniciar un procés de negociació amb la propietat que ja tenia uns drets adquirits, per tal de millorar allò que podien haver començat a construir ja aleshores.\nD’aquella negociació, el nombre d’habitatges ha acabat passant de 43 a 56. A canvi, l’Ajuntament d’Alella ha aconseguit:\n· El sòl necessari per a l’ampliació de l’Escola Fabra, i la seva cessió anticipada l’any 2009 (aquesta s’hauria d’haver fet l’any 2015), que va permetre iniciar les obres de l’escola l’any 2010. Més endavant hauria estat impossible degut a la crisi.\n· Una millor solució viària que la prevista inicialment que connectarà amb el carrer Les Heures i una nova connexió per a vianants fins a les escoles.\n· Que l’Ajuntament no hagi hagut de posar ni un euro per a la construcció del nou vial, com si passava amb l’acord del 2001.\n· Millorar la implantació dels edificis que ha permès mantenir visible la pràctica totalitat de la façana de l’Alella Vinícola i de Can Calderó.\n· Multiplicar per tres l’espai previst per a l’aparcament. Disposarem de prop de 130 noves places d’estacionament.\n· I l’Ajuntament ha obtingut un aprofitament econòmic de 1.452.000 euros. El 2015 vam rebre un 15% que es va destinar a inversions, i el 2017 rebrem el 85% restant que servirà per finançar part de les obres del nou Espai d’Arts Escèniques i les obres de millora del Camp d’Esports Municipal.\nLa modificació de l’entorn de Can Calderó es va produir ja fa més de 15 anys. La negociació produïda entre els anys 2003 i 2006 va endarrerir el seu desenvolupament i ha millorat considerablement allò que el poble d’Alella ha acabat rebent en compensació.


Cultruta » BCN maçònica: veritats i mites\nBCN maçònica: veritats i mites\nxerrada + ruta!\nA l'inici de l'activitat es farà una introducció (d'uns 20 minuts) sobre la simbologia de la maçoneria, a partir d'imatges comentades mentre el grup roman còmodament assegut (al local de CultRuta). Tot seguit, s'iniciarà la ruta d'unes dues hores.\nQuè és la maçoneria? Quin és el seu origen? Es tracta en realitat d'una societat secreta? El món que envolta els maçons provoca curiositat i controvèrsia, així que des de cultruta proposem un itinerari per descobrir les seves claus.\nUn passeig pel barri Gòtic i per la Ribera on descobrirem racons vinculats a la Maçoneria, un corrent que ha generat mites i llegendes sovint exagerades, forjant així una concepció errònia de l'Ordre Maçònic.\nTot desmuntant els tòpics i fugint de teories enigmàtiques i conspiratòries, coneixerem la història real de la maçoneria a Barcelona, els seus símbols i emblemes, i els principis i valors que guien la institució.\nabril 20, 2018 a les 9:36 am\nUna introducció a la maçoneria molt amena i interessant.\noctubre 26, 2016 a les 2:20 pm\nM’ha agradat moltíssim. L’Oleguer és un guia estupendu. Molt assebentat del tema.\noctubre 26, 2016 a les 2:19 pm\nMolt interessant, documentat i enriquidor!\ncalendari & compra\nDissabte 09/febrer/2019, 16:00h, español\nDiumenge 17/febrer/2019, 10:00h, català\n- Inici: local CultRuta (c/Estruc, 10).\n- Final: Parc de la Ciutadella (no és circular).\n- L'activitat dura unes dues hores i mitja.\n- Amb guia oficial i ús de radioguia per escoltar el guia còmodament. Si en tens, porta auriculars!


Seat reforça Cupra amb una nova estructura i una xarxa de concessionaris propis La República\nACN Barcelona.-Seat ha reforçat Cupra amb una nova estructura i una xarxa de concessionaris específica, segons ha informat la companyia en un comunicat. Per assolir els objectius fixats, l’empresa ha […]\nACN Barcelona.-Seat ha reforçat Cupra amb una nova estructura i una xarxa de concessionaris específica, segons ha informat la companyia en un comunicat. Per assolir els objectius fixats, l’empresa ha nomenat Víctor Sarasola com a nou director comercial de Cupra a l’Estat. Sarasola reportarà directament al director general de Seat i Cupra a Espanya, Mikel Palomera, i coordinarà en exclusiva els nous departaments propis de màrqueting, desenvolupament de xarxa, flotes, vendes i postvendes.\nNascut a Barcelona i llicenciat en Administració i Direcció d’Empreses, el nou director comercial de Cupra va iniciar la seva carrera professional a Honda i PwC. El 2002, Sarasola va entrar al grup Volkswagen a Espanya i el 2018 va ser nomenat conseller delegat de Fiat Chrysler Automobiles (FCA) per a Espanya i Portual. Un any després, va ser nomenat director de màrqueting de Seat. Cupra es troba actualment en una “important ofensiva” de producte. Abans de finals d’any arribaran al mercat el Cupra Formentor, el primer model desenvolupat exclusivament per la marca, i el Cupra Ateca i Cupra León, amb versions de carrosseria de cinc portes i Sportstourer. El 2021, la marca preveu llançar el seu primer vehicle cent per cent elèctric, el Cupra el-Born. Fins ara, Cupra ha estat dirigida per Wayne Griffiths, conseller delegat de la marca i vicepresident comercial de Seat. Després de la marxa de Luca de Meo, Griffiths es perfila com a nou president de la companyia.\nEscudero, sobre una intervenció de Madrid: “No contemplem que es pugui produir aquesta situació”


La compravenda d'habitatges a Catalunya es desploma el 30,1% el juny - Regió7\nLa compravenda d'habitatges a Catalunya es desploma el 30,1% el juny\nLa compravenda d'habitatges a Catalunya es va enfonsar el 30,1% el juny en comparació amb el mateix mes de l'any passat, segons les dades provisionals de l'Institut Nacional d'Estadística. En relació amb el maig, però, la caiguda interanual es va moderar, ja que aleshores va ser del 47,9%.\nEn total, es van formalitzar 4.493 operacions, la xifra més baixa en un mes de juny des del 2016. Del total, 4.138 eren lliures i 355 protegits, mentre que 818 eren nous i 3.675 de segona mà.\nEl descens registrat a Catalunya el juny és inferior al de la mitjana del conjunt de l'Estat, amb el 34,3% menys i 27.221 operacions. D'aquestes, 24.825 eren habitatges lliures i 2.396 protegits, mentre que 5.427 eren nous i 21.794 de segona mà.\nPer demarcacions, a Barcelona es van concretar 3.176 operacions de compravenda d'habitatges, el 26,8% menys que el juny de l'any passat. Del total, 629 eren nous i 2.547 eren de segona mà, mentre que 2.891 eren lliures i 285 protegits.\nPer la seva banda, a la demarcació de Girona es van produir 591 operacions, el 30,6% menys que el juny del 2019. D'aquestes, 88 eren d'habitatges nous i 503 de segona mà, mentre que 563 eren lliures i 28 protegits. A les comarques de Lleida, es van registrar 193 operacions, el 35,9% menys que el juny de l'any passat. Del total, 46 eren pisos nous i 147 de segona mà, i 166 eren lliures i 27 protegits. Finalment, a la demarcació de Tarragona és on es va produir el descens més important, amb el 43% fins a les 533 compravendes. Del total, 55 eren pisos nous i 478 de segona mà, i 518 eren lliures i 15 protegits, segons les dades provisionals de l'INE.\nQuant a la variació intertrimestral, el mes de juny es van vendre l'11,1% més d'habitatges a Catalunya, és a dir 446 més que el maig.


Recullen més de cent quilos de residus a les basses de la Garriga - Empordà\nRecullen més de cent quilos de residus a les basses de la Garriga\nEn l'activitat als Aiguamolls de l'Empordà el que més es va trobar van ser llaunes, ampolles i bosses de plàstic\nEMPORDA.INFO 11.03.2020 | 13:09\nLa recollida de residus del passat 8 de març va aconseguir recollir més de cent quilos de residus a la zona de les basses de la Garriga, als límits del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà.\nL'activitat a càrrec Centre de Recuperació de Tortugues de l'Albera (CRT Albera) i l'Associació CreatiBio va comptar amb la participació d'una vintena de voluntaris que van ajudar a netejar aquest espai del parc natural.\nEls residus que més es van trobar van ser llaunes i ampolles de plàstic, així com bosses de plàstic, tan industrial com comercials, amb més de 170 peces de cada. Tots aquests residus van sumar trenta quilos de pes. A més també es van recollir més de vint quilos de paper i cartró, de fracció resta i de materials destinats a la deixalleria (cadires, tanques metàl·liques, ferros i plàstics de grans dimensions).\nL'Ajuntament de Palau-Saverdera s'ha encarregat de treure els residus que es van recollir, així com un petit abocador que es va localitzar a la zona i que no es va poder gestionar durant l'activitat.\nLa recollida, inclosa dins del programa Libera de SEO/Birdlife i Ecoembes, formava part del projecte Padrins de Tortugues, del CRT l'Albera i l'Associació CreatiBio, amb l'objectiu de conscienciar de la importància del reciclatge i de la conservació de la natura, amb especial èmfasi a les espècies autòctones.\nEn els propers mesos tindran lloc més recollides dins d'aquest projecte als altres espais protegits de la comarca: el Parc Natural del Cap de Creus i el Paratge d'Interès Natural de l'Albera.


Qui sóm - Art Dental\n“Només l’art d’unes mans expertes dóna el tractament adequat a cada persona”\nART DENTAL va ser creada el 2008 per la Dra. Viviana Pelagatti Loredo. La clínica és el resultat de 23 anys d’excel·lència professional a Castellbisbal, destacant per la seva calidesa humana i la seva passió per l’odontologia. Les noves instal·lacions inaugurades ofereixen a cada pacient, el millor dels tractaments amb la tecnologia més avançada.\nOferim un servei integral que incorpora una diagnosi precisa, un bon pla de tractament, basat tant en les especialitats odontològiques tradicionals com en la incorporació de nous procediments i innovacions tecnològiques, i una proposta econòmica i de finançament adaptada a cada pacient.\nLa nostra garantia és la salut dental dels més de 6.000 pacients i les seves famílies. El nostre futur es basa en la confiança que ells dipositen en la capacitat professional, en la humanitat i en el servei del nostre quadre mèdic.


Declaració de la trobada sindical internacional del 8 i 9 juny 2015 | Malva-rosa / Itacolomi\n← Red Sindical Internacional de Solidaridad y de Luchas expresa apoyo a Tekber Haddi en huelga de hambre por el asesinato de su hijo\nMúsica de la semana: Antonia Adnet TEM + BOOGIE WOOGIE NO SAMBA – →\nXarxa sindical internacional de solidaritat i de lluites\nLa xarxa sindical internacional de solidaritat i de lluites, constituïda al març de 2013, durant la nostra reunió de Sant-Denis (França) és el producte d’anys d’intercanvis i de treball en comú entre diverses de les organitzacions fundadores. És així, i sobre la base d’orientacions i de pràctiques sindicals en comú, que hem pogut reunir organitzacions sindicals, corrents sindicals i tendències sindicals de nombrosos països de les Amèriques, d’Europa, d’Àfrica i d’Àsia.\nDos anys més tard, el juny del 2015, vam organitzar una nova trobada internacional, en Campinas (Brasil). En aquesta ocasió, apreciem col·lectivament les evolucions positives en la construcció de la nostra Xarxa, fonamentalment la seva expansió, però també el camí que ens cal recórrer per a dotar-nos de l’eina en comú internacional i necessària a totes les forces sindicals que es reivindiquen i practiquen un sindicalisme de lluites anticapitalistes, autogestionari, democràtic, ecologista, independent dels patrons i els governs, internacionalista i en contra de totes les formes d’opressió (masclisme, racisme, homofòbia, xenofòbia). La democràcia obrera, l’auto organització dels treballadors i les treballadores estan també entre les nostres referències en comú.\nLa crisi del sistema capitalista té conseqüències en el món sencer\nLes crisis econòmiques, financeres, ecològiques i socials es barregen i s’auto s’alimenten. Aquesta crisi global del capitalisme mostra el impàs d’un desenvolupament basat en el repartiment cada vegada més desigual de la riquesa produïda per l’explotació dels treballadors i de les treballadores, de la desregulació financera, del lliure intercanvi generalitzat i el menyspreu dels imperatius ecològics . Per salvar els beneficis dels accionistes i dels patrons, per assegurar el futur dels bancs i les institucions mundials (Banc Mundial, Fons Monetari Internacional, Organització mundial del Comerç, etc.). Els governs i la patronal ataquen cada vegada amb més força els drets dels treballadors i les treballadores.\nEl sistema econòmic i polític actual organitza el pillatge de nombrosos països, obliga a milions de persones a deixar el seu lloc d’origen per sobreviure …. I nega de seguida tots els seus drets sota el pretext que ells i elles són immigrants.\nDestrucció dels serveis públics, qüestionament de tots els drets socials, atacs cap als drets sindicals, llibertats sindicals burlades, desenvolupament de la precarietat i de l’atur per pressionar sobre les poblacions …. Són els mateixos mètodes els que s’utilitzen en tots els països ‘\nPer aconseguir els seus fins, utilitzen tots els mitjans: criminalització, procés, arrestos, intervencions policials, ocupacions militars, traves de tota mena als drets col·lectius i individuals. La repressió és una de les seves armes contra les i els que resisteixen, s’oposen, i construeixen alternatives. La nostra solidaritat, més enllà de les fronteres, és una de les nostres respostes.\nEl sindicalisme que reivindiquem no vol celebrar pactes amb els poders en exercici per validar mesures antisocials. El sindicalisme té la responsabilitat d’organitzar la resistència a escala internacional, per a construir a través de les lluites la necessària transformació social. Volem construir un sistema fundat en els béns comuns, en la redistribució de les riqueses entre aquelles i aquells que la creen, és a dir els treballadors i les treballadores, fundat en els drets dels treballadors i les treballadores i en un desenvolupament ecològicament sostenible.\nReivindiquem, la fi de la privatització i mercantilització i, per contra, l’extensió, la democratització i apropiació social del servei públic (educació, salut, transport, energia, aigua, habitatge, jubilació, pensions etc.) La lliure circulació de les persones i la igualtat dels drets socials i polítics de tots i totes, independentment de la nacionalitat, de l’origen, del sexe, formen part dels nostres objectius en comú.\nComprendre l’adaptació del capitalisme per oposar millor\nEls atacs contra els salaris, les condicions de treball, les assegurances socials, el servei públic i les llibertats democràtiques formen part d’un pla estratègic del capitalisme destinat a canviar perdurable i fonamentalment la relació de força entre classe dominant per una banda, assalariats-assalariades i classes populars per altra banda. Aquest projecte s’inscriu en el marc d’un capitalisme globalitzat, d’una economia que fa concórrer les regulacions socials, les legislacions, les condicions i els quadres de treball. Això provoca una precarització creixent del món del treball.\nLa qüestió de la salut i de la seguretat en el treball, les condicions generals de la qualitat de vida per als assalariats-assalariades en els mitjans populars, adquireixen en les lluites i les reivindicacions una importància decisiva.\nAls països mantinguts en situació de subdesenvolupament, evidentment a través del colonialisme i l’imperialisme sempre vius, aquestes situacions condemnen en massa als humans a morir de fam o emigrar, sovint amb perill de la seva vida, a països on són víctimes de fortes discriminacions. El colonialisme i l’imperialisme oprimeixen encara a nombroses poblacions a tot el món; el sindicalisme té el compromís de combatre aquestes formes de dominació.\nLa conjuntura econòmica no és l’element essencial que justifica aquesta estratègia de les classes dominants. El capitalisme manté un atac permanent contra les condicions de vida, els salaris, la regulació laboral dels treballadors i de les treballadores. Aquest utilitza la “crisi” (crisi del sistema capitalista!) Per reforçar els seus atacs.\nLa direcció financera del capitalisme, la seva mundialització accelerada, les polítiques austericides dominants, la política del “pagament del deute” indiquen la preeminència d’una orientació cap al mercat globalitzat posseïdor de la clau d’un nou repartiment de les riqueses i del poder sempre més desfavorable a les classes populars. El mecanisme del deute asfixia els països i ens empobreix: el seu deute no és el nostre deute; no tenim perquè pagar-! Les polítiques econòmiques i financeres presentades com incitant a reprendre la demanda semblen poc susceptibles d’assegurar una reactivació econòmica forta i de llarga durada.\nDe totes maneres, aquestes proposicions de rellançament no qüestionen de cap manera les polítiques austericides, els atacs contra l’assalariat, la degradació i la privatització dels serveis públics. En altres paraules elles no tenen una dimensió de compromís estratègic tal que pogués per exemple instituir la regulació fordista aplicada durant una part del segle XX en una part del món (al preu, és clar, de l\n‘explotació d’això que es deia llavors tercer món )\nLes propostes d’un nou compromís social, com les que pot formular una part d’un moviment sindical, tenen com a primer punt feble la ignorància deliberada del que hauria de ser la lluita i la relació de força perquè poguessin començar a realitzar-se, assegurant un nou camí «reformista». La qüestió essencial no és simplement la injecció de fons públics en vista de la reactivació de l’economia sinó més aviat la de tractar radicalment la repartició de la riquesa i del poder així com la determinació del model de desenvolupament.\nDe la mateixa manera, les hipòtesis polítiques dels governs que suposen que la conquesta de les posicions institucionals a nivell estatal nacional pot permetre, per mitjà dels instruments clàssics de poder públic i dins del quadre institucional creat per servir al capitalisme, forçar una nova orientació de les polítiques, amb un nou compromís social d’envergadura, que involucri totes les classes, ens semblen il·lusòries.\nBrasil, on ha tingut lloc aquesta trobada de la Xarxa Sindical Internacional de Solidaritat i de Lluites, és un bon exemple d’això. La política econòmica actual continua la dels governs burgesos precedents, centrada en garantir immensos lucres al gran capital i petites concessions cap als sectors més miserables de la població; aquesta política es va esgotar. Ara el govern tracta encara més de posar en pràctica els “diktats” del capital internacional i de la burgesia brasilera cobrant als treballadors i les treballadores la càrrega de la crisi, a través de polítiques com l’ajust fiscal i la terciarització.\nLa fragilitat en general del sistema internacional, l’evolució de la relació de força entre els blocs econòmic polítics integren una radicalització de les lluites socials i ecològiques en general i de la lluita entre els assalariats i sistema de dominació en particular.\nReforçar el sindicalisme per trencar amb el capitalisme\nLa independència del moviment sindical que es mobilitza i lluita efectivament constitueix la qüestió clau d’aquest període. En efecte, l’aposta és vèncer l’estratègia del sistema de dominació del capitalisme globalitzat que tracta d’imposar a l’assalariat una regressió històrica, amb la ruïna pura simple de la seva capacitat autònoma d’organització, d’acció i de posicionament en benefici del sindicalisme de jerarquia , fins i tot de la pura i simple desaparició del moviment obrer; vet aquí que, una part cada vegada més important de la població mundial, es proletaritza i, en conseqüència, queda en condicions socials cada vegada més difícils.\nReafirmem la nostra oposició al sindicalisme oficialista i la nostra voluntat de pluralisme i democràcia sindical. Això no és en absolut contradictori amb la recerca de la unitat d’acció sindical, de la unitat obrera, de la unitat de totes les persones explotades i / o oprimides. Per contra, fugim de relacionar-nos amb els que es pretenen sindicalistes i, alhora, cogestionen fons de pensions i es deixen corrompre per la classe dirigent … Classe dirigent, que a més, ha fet de la corrupció la manera habitual de funcionament d’una part important de els responsables polítics.\nEl dret a la terra és un tema particularment important en molts països, especialment aquells víctimes del colonialisme i de l’imperialisme; hem de ser actius contra això, lluitant per veritables reformes agràries enllaçades amb els moviments socials que lluiten per aquest dret.\nEl nostre sindicalisme uneix la defensa dels interessos immediats dels treballadors i treballadores, i la voluntat de canvi social profund. No es limita a la reivindicació del camp econòmic, engloba assumptes com el dret a l’habitatge, a la terra, la igualtat entre homes i dones, l’antiracisme, el combat a homofòbia i la xenofòbia l’ecologia, l’anticolonialisme, etc.\nS’han creat diverses organitzacions sindicals; les xarxes sindicals s’han creat sobre camps professionals o geogràfics. D’una regió del món a una altra, les nostres històries sindicals, les nostres afiliacions sindicals, són diferents. Però, compartim el que és essencial: estem decidits a avançar en la coordinació del sindicalisme de lluita, en el pla internacional.\nVolem compartir les nostres experiències, enriquir-nos de les resistències i èxits de tots, construir la unitat a través de les fronteres, construir la solidaritat internacional dels treballadors i treballadores. De cara a la crisi que copeja a les poblacions de tots els països, i de la qual el capitalisme és responsable, és necessari coordinar i unificar les nostres lluites. Cridem als col·lectius sindicals a unir-se a nosaltres per construir aquesta unitat d’acció sindical, necessària per combatre els retrocessos socials, conquerir nous drets i construir una societat diferent.\nNo hem lluitat per tornar enrere; en efecte, els atacs contra la classe obrera són molt forts i en ocasions sota noves formes. Però l’explotació capitalista no és una novetat i és amb ella amb el que hem de trencar, per crear formes d’organització de la societat partint de les necessitats de la població.\nAquesta marxa la construïm pas a pas, amb totes les organitzacions sindicals de lluita, per als que el sistema capitalista no és la forma d’organització ideal per a les nostres societats, i que construeixen el canvi a través de les lluites col·lectives quotidianes i les reflexions sobre la societat que volem per demà.\nVam decidir reforçar, ampliar, augmentar l’eficàcia, una xarxa de sindicalisme ofensiu, de lluites, anticapitalista, democràtic, autònom, independent dels patrons i els governs, en contra totes les formes d’opressió (masclisme, racisme, homofòbia, xenofòbia), ecologista i internacionalista.\nDesprés de la trobada internacional de juny 2015, tenim objectius concrets, compromisos comuns. Junts els definim i junts els portarem a bon terme.\n– Treballarem, durant aquest temps per la solidaritat internacional, i sobretot contra qualsevol repressió antisindical. El nostre combat es porta a terme contra totes les opressions, especialment aquelles que van contra les dones, els negres, els migrants i les LGTB (Lesbians, Gais, Transsexuals, Bisexuals).\n-Actuarem de forma unitària i coordinada per donar suport a les lluites i les campanyes internacionals, reafirmant el dret a l’autodeterminació dels pobles.\n– Donarem suport i estenem el treball internacional realitzat en els sectors professionals (transport, educació, centres d’atenció de trucades, indústria, comerç, salut, etc.) i sobre els assumptes interprofessionals (drets de les dones, els negres, els LGBT, migració, allotjament, ecologia, salut i treball …).\n– Perseguirem el treball de reflexió i d’elaboració sobre les qüestions crítiques del sistema capitalista i de les alternatives a aquest.\n– Posarem, junts, els mitjans materials necessaris per a l’èxit dels nostres projectes comuns: llocs web, llistes d’intercanvi per correu electrònic, coordinació per sectors professionals, etc.\n– Per ser més eficaços, vam organitzar la coordinació de les organitzacions membres de la Xarxa a escala de les regions del món: Amèrica del sud, Europa, Àfrica …\n– Decidirem organitzar una setmana d’acció internacional, durant la segona setmana del mes d’octubre de 2015, tenint com a tema central: contra els plans d’austeritat i les retallades, per la defensa dels drets dels treballadors i treballadores. Nosaltres no pagarem la crisi! El format d’aquesta setmana d’accions serà adoptat en funció de les realitats de cada un dels nostres països.


Condicions d'ús - Aigua lenta\n2018 NATURA WATER SL con domicilio en C/ Casals dels Mogoda 34, 08130 de Santa Perpètua de la Mogoda província de Barcelona amb CIF B64612419 representada per Oscar González Verdugo amb NIF 44446690H posa a disposició al seu lloc web determinats continguts de caràcter informatiu sobre les seves activitats.\nLes presents condicions generals regeixen única i exclusivament l'ús del lloc web per part dels USUARIS que accedeixin a la mateixa. Les presents condicions generals se li exposen a l'USUARI en el lloc web www.slow-water.com en totes i cadascuna de les pàgines i cada vegada que un usuari introdueix les seves dades en els formularis existents, perquè les llegeixi, les imprimeixi, arxivi i accepti a través d'internet, no podent l'USUARI introduir les seves dades efectivament sense que s'hagi produït aquesta acceptació.\n2018 NATURA WATER SL està inscrita al Registre Mercantil de Barcelona Tom 39766 Foli 0132. secció general. full 354759. Inscripció 1ª tom 251 CIF B 64612419\nL'accés a la pàgina web de 2018 NATURA WATER SL implica sense reserves l'acceptació de les presents condicions generals d'ús que l'USUARI afirma comprendre en la seva totalitat. L'usuari es compromet a no utilitzar el lloc web i els serveis que s'ofereixen en el mateix per a la realització d'activitats contràries a la llei ia respectar en tot moment les presents condicions generals.\nPRIMERA. – CONDICIONS D'ACCÉS I ÚS\n1.1.- La utilització de la pàgina web de www.slow-water.com no comporta l'obligatorietat d'inscripció de l'USUARI, excepte si aquest USUARI desitgi utilitzar la base de dades d'articles existents en www.slow-water.com on caldrà que es registri cobrint un formulari bàsic, aquesta subscripció es regirà per les condicions generals específiques. Les condicions d'accés i ús de el present lloc web es regeixen estrictament per la legalitat vigent i pel principi de bona fe comprometent-se l'USUARI a realitzar un bon ús de la web. Queden prohibits tots els actes que vulnerin la legalitat, drets o interessos de tercers: dret a la intimitat, protecció de dades, propietat intel·lectual etc.\n1.1.1.- Realitzar accions que puguin produir al lloc web oa través d'aquest per qualsevol mitjà qualsevol tipus de dany als sistemes de 2018 NATURA WATER SL o a terceros.\n1.1.2.- Realitzar sense la deguda autorització qualsevol tipus de publicitat o informació comercial directament o de forma encoberta, l'enviament de correus massius ("Spaming") o enviament de grans missatges amb la finalitat de bloquejar servidors de la xarxa ("Bombardeig per correu")\n1.2.- 2018 NATURA WATER SL podrà interrompre en qualsevol moment l'accés al seu lloc web si detecta un ús contrari a la legalitat, la bona fe o a les presents condicions generals- vegeu la cinquena clàusula.\nDILLUNS. – CONTINGUTS.\n2.1.- 2018 NATURA WATER SL utilitzant fonts internes i externes de tal manera que 2018 NATURA WATER SL únicament es fa responsable pels continguts elaborats de forma interna.\n2.2.- Tercers aliens a, 2018 NATURA WATER SL bé mitjançant col·laboracions directes al lloc web o bé presents a través de links a altres llocs web o a notícies d'altres llocs dels que no és titular 2018 NATURA WATER SL. 2018 NATURA WATER SL en cap cas serà responsable dels continguts així introduïts i no garanteix el correcte funcionament de tots aquests enllaços o hiperenllaços. L'USUARI que desitgi establir un hiperenllaç al seu lloc web a la pàgina web de 2018 NATURA WATER SL no realitzarà un ús il·legal o contrari a la bona fe de les informacions posades a disposició en el referit lloc web.\n2.3.- 2018 NATURA WATER SL es reserva el dret a modificar en qualsevol moment els continguts existents al seu lloc web.\nTERCERA. – DRETS D'AUTOR I MARCA.\n2018 NATURA WATER SL és una marca registrada. Queda prohibida la utilització aliena per qualsevol mitjà de la marca de 2018 NATURA WATER SL, que inclou tant el nom com el logotip, excepte consentiment exprés de 2018 NATURA WATER SL. Queden reservats tots els drets. A més, el lloc web de 2018 NATURA WATER SL – els continguts propis, la programació i el disseny del lloc web- es troba plenament protegit pels drets d'autor, quedant expressament prohibida tota reproducció, comunicació, distribució i transformació dels referits elements protegits excepte consentiment exprés de 2018 NATURA WATER SL.\nQUARTA. – JURISDICCIÓ I LLEI APLICABLE.\nEn cas que qualsevol clàusula de el present document sigui declarada nul·la, la resta es mantindran vigents i s'interpretaran tenint en compte la voluntat de les parts i la finalitat mateixa de les presents condicions. 2018 NATURA WATER SL podrà no exercitar algun dels drets i facultats conferits en aquest document el que no implicarà en cap cas la renúncia als mateixos excepte reconeixement exprés per part de 2018 NATURA WATER SL.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres i li facilitarem informació de la nostra biblioteca d'articles sobre temes relacionats amb la sostenibilitat i l'aigua.\nAvís Legal - Condicions d'ús - Política de privacitat\nTot l'equip de Slow Water us volem felicitar\nEl Nadal, sens dubte, són les festes més amb\nEl plàstic està considerat material de descompo\nSolucions per a tots els sectors i la localització.\nEl nostre sistema de Nanofiltració es compon de t\nHem incorporat més mesures higièniques com\nL'Agència de Protecció Ambiental de Dinamarca h\nHidratar regularment i de manera sostenible és\nConeix la nostra gamma de fonts d'aigua i emplenat\nAquesta és la realitat de les nostres platges. Això és so\nNo és possible reciclar els plàstics que estan m\nUtilitzem cookies per millorar la vostra experiència mentre utilitzeu el nostre lloc web. Si utilitzeu els nostres serveis mitjançant un navegador, podeu restringir-los, bloquejar o eliminar les cookies mitjançant la configuració del navegador web. També fem servir continguts i scripts de tercers que poden utilitzar tecnologies de seguiment. A continuació, podeu proporcionar el vostre consentiment de manera selectiva per permetre aquestes insercions de tercers. Per obtenir informació completa sobre les cookies que fem servir, dades que recopilem i com les processem, si us plau, consulteu el nostre Política de privacitat\nConsentiment per mostrar contingut de Youtube\nConsentiment per mostrar contingut de Vimeo\nConsentiment per mostrar contingut de Google\nLes nostres fonts d'aigua sense contacte connectades a la xarxa tenen un servei il·limitat, aprofitant el 100% de l'aigua sense complicades instal·lacions, és l'opció més ecològica, sostenible i segura a l'incorporar desinfecció UVC-LED\nelimina l' 99,9% de patògens transmesos per l'aigua, bacteris, virus i protozous, inclosos Legionel·la i microorganismes resistents a el clor com Cryptosporidium i Giardia.\nEl UVC-LED realitza el tractament de l'aigua sense l'ús de productes químics ni l'altera el sabor.


L'organigrama mostra els Organismes i Entitats que integren la Seguretat Social.\nCom a òrgan superior es troba el Ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, del qual depèn la Secretaria d'Estat de Seguretat Social i Pensions. Com a òrgan de suport i assistència immediata al Secretari d'Estat existeix un Gabinet, amb un nivell orgànic de Subdirecció General.\nAl seu torn, de la Secretaria d'Estat depenen la Direcció General d'Ordenació de la Seguretat Social, la Intervenció General de la Seguretat Social i el Servei Jurídic de l'Administració de la Seguretat Social.\nLa gestió del Sistema de Seguretat Social espanyol s'atribueix, entre d'altres, als següents ens públics adscrits al Ministeri d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions a través de la Secretaria d'Estat de Seguretat Social i Pensions: l'Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS), el Institut Social de la Marina (ISM), la Tresoreria General de la Seguretat Social (TGSS) i la Gerència d’Informàtica de la Seguretat Social.\nOrganismes dependents del Ministeri d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions.


Comitè Jueu Nord-americà per a la Distribució Conjunta i ajuda per als refugiats | Enciclopèdia de l'Holocaust | Marbrerie\nComitè Jueu Nord-americana per a la Distribució Conjunta i ajuda per als refugiats\nInspirats en part per un telegrama de el 31 d’agost de 1914 enviat per Henry Morgenthau – llavors ambaixador nord-americà a Turquia – a l’prominent filantrop nord-americà Jacob Schiff per sol·licitar $ 50.000 per tal de salvar de la fam als jueus de Palestina – llavors part de la Turquia otomana -, representants de quaranta organitzacions jueves nord-americanes es van reunir a Nova York al novembre de 1914 per analitzar la coordinació de mesures per ajudar a les aclaparades poblacions jueves a Europa central i oriental, ia l’Orient Mitjà.\nel 27 de novembre de 1914, van fundar el Comitè Jueu Nord-americà per a la Distribució conjunta (JDC, per les sigles en anglès). Originalment el resultat de la fusió de dos comitès d’ajuda recentment establerts -el àmpliament reformat Comitè d’Ajuda Jueu Nord-americana i el Comitè d’Ajuda Central Ortodoxo-, a principis de 1915 a l’JDC es va sumar un tercer comitè, el Comitè d’Ajuda a el Poble, format per grups socialistes i sindicals. El propòsit inicial de l’JDC era recaptar i distribuir fons per ajudar a sostenir a les poblacions jueves d’Europa oriental i de l’Orient Pròxim durant la Primera Guerra Mundial.\nEntre 1917 i 1919, la Revolució Bolxevic a Rússia, la caiguda de les Potències Centrals (Alemanya, Àustria-Hongria, Bulgària i Turquia) a la fi de la Primera Guerra Mundial i els trasllats demogràfics massius i sovint brutals relacionats amb el desmembrament i l’enderrocament de l’Imperi otomà van seguir tenint un efecte advers sobre la capacitat de les comunitats jueves a Europa central i oriental, a més de l’Orient Mitjà, per sobreviure, sostenir-se des del punt de vista econòmic i mantenir la seva identitat jueva.\nEntre 1914 i 1929, el JDC va recaptar al voltant de 78, 7 milions de dòlars de jueus que vivien als Estats Units. Es va concebre com una organització d’ajuda temporal, però el creixent empobriment dels jueus a Europa oriental, l’esforç soviètic per radicar als jueus a la terra i la constant violència àrab contra els jueus de Palestina van prolongar l’existència de l’JDC fins a l’era de l’ Holocaust. En la dècada posterior a la Primera Guerra Mundial, el JDC es va convertir en la principal agència comunitària per a l’ajuda i reconstrucció a l’estranger. A més del finançament directe de l’ajuda, els agents de l’JDC proporcionaven fons a través de la Corporació Jueva Nord-americana per a l’Agricultura Conjunta per tal de radicar als jueus soviètics a la terra, principalment a Ucraïna i Crimea, i fomentaven el desenvolupament econòmic entre els jueus que vivien a Palestina a través de la Corporació Econòmica Palestina.\nl’impacte de la Depressió als Estats Units va reduir dràsticament els fons disponibles per al JDC, els líders van haver arxivar els seus esquemes de desenvolupament cap a 1932. amb la presa de poder pels nazis el 1933, el JDC, mentre que seguia brindant ajuda per a les comunitats jueves a Europa oriental, es va concentrar en l’ajuda per als jueus que quedaven a Alemanya ia l’assistència per als jueus refugiats dels nazis . A l’abril de 1933, després que els sequaços dels nazis saquegessin les oficines europees de l’JDC a Berlín, els funcionaris de l’JDC van traslladar l’oficina a París. Tot i la Depressió, les contribucions a l’JDC en realitat van augmentar, ja que els jueus als Estats Units prenien cada vegada més consciència sobre els perills i les penúries que enfrontaven els seus germans europeus. Al llarg de la dècada, el JDC presentar una imatge realista de la difícil situació dels jueus a l’estranger i va aconseguir aconseguir importants contribucions per a l’ajuda a l’estranger.\nEls esforços de l’JDC van ser instrumentals per ajudar a un mínim de 190.000 jueus a abandonar Alemanya entre 1933 i 1939; 80.000 van aconseguir anar-se’n d’Europa amb l’ajuda d’el JDC. El JDC va donar suport diversos esforços per al reassentament dels refugiats a Amèrica Llatina, inclosa la colònia jueva a Sosúa (República Dominicana) i una colònia a Bolívia. Els fons de l’JDC també van exercir un paper decisiu per al finançament d’un programa d’ajuda per a 20.000 refugiats jueus alemanys i austríacs a Xangai (Xina).\nNou mesos després que els alemanys envaïssin Polònia per iniciar la Segona guerra Mundial, el JDC va ser obligat a tancar les seves oficines a París després de l’avanç alemany el 1940 ja reobrir a Lisboa (Portugal).\nel 1939, el JDC va incrementar el seu potencial per a la recaptació de fons a l’unir-se amb la United Palestine Appeal i amb el Comitè Nacional per a la Coordinació de l’Ajuda als Refugiats per crear la United Jewish Appeal (UJA).Mentre que entre 1929 i 1939 el JDC recaptar i gastar gairebé 25 milions de dòlars per a l’ajuda, entre 1939 i 1945 va recaptar més de 70 milions de dòlars, i entre 1945 i 1950 va recaptar aproximadament 300 milions de dòlars per ajudar els refugiats.\nFins l’ingrés dels Estats Units a la guerra al desembre de 1941, el JDC enviava aliments i diners per diversos mitjans a Polònia, Lituània i altres països ocupats pels alemanys. El JDC va subministrar diners per mantenir els jueus en perill a tot Europa, inclosos aquells atrapats en guetos a la Polònia ocupada pels alemanys. Va finançar orfenats, centres per a nens, hospitals, comitès d’habitatge, menjadors públics i diverses institucions culturals.\nFins i tot després de l’ingrés dels Estats Units a la guerra contra Alemanya, el JDC, si bé ja no comptava amb permís legal per operar dins del territori ocupat pels alemanys, va continuar canalitzant fons clandestins als guetos a Polònia a través de la seva oficina a Suïssa, presidida per Saly Mayer. Mayer tenia contacte amb persones a Suïssa -inclosos funcionaris de la Creu Roja Internacional-que, al seu torn, tenien vincles amb organitzacions clandestines poloneses. El JDC també va fer importants contribucions per a les operacions de el Consell de Refugiats de Guerra dels Estats Units (WRB, per les sigles en anglès) després de la seva creació el 1944.\nDisponibles a través de legacions neutrals, els fons de l’JDC van facilitar el rescat de jueus que residien a Budapest i va ajudar a mantenir els jueus romanesos durant els últims anys de govern de l’mariscal Ion Antonescu. Els fons de l’JDC també van mantenir refugis per a nens sota protecció internacional a Budapest i van finançar parcialment les operacions de rescat de diplomàtics neutrals com Raoul Wallenberg i Carl Lutz. El JDC també va enviar milers de paquets d’ajuda als refugiats jueus a la Unió Soviètica.\nEl JDC va proporcionar suport material i va facilitar l’emigració de refugiats que havien escapat a països neutrals, com Portugal i Turquia, o que havien trobat refugi en altres països de l’Eix, com la França de Vichy i Japó. Entre 1939 i 1944, els funcionaris de l’JDC van ajudar a 81.000 jueus europeus a trobar asil a través de l’emigració a diverses parts de món. Després del seu alliberament a l’agost de 1944, els funcionaris de l’JDC van tornar a obrir la seva oficina central a París.\nDesprés de la guerra, el JDC -treballant en conjunt amb l’Agència Jueva per Palestina, la Societat d’Ajuda a l’Immigrant Hebreu (HIAS, per les sigles en anglès) i altres organitzacions- es va convertir en l’agència jueva central que oferia suport i assistència financera als supervivents jueus de l’Holocaust que residien en els camps de persones desplaçades a Alemanya, Àustria i Itàlia. El JDC va proporcionar aliments per a incrementar les racions oficials; va subministrar vestimenta, llibres i material escolar per a nens; va donar suport serveis culturals; i va comprar subministraments religiosos per a la comunitat. Només entre 1945 i 1950, uns 420.000 jueus a Europa oriental es van convertir en beneficiaris de l’JDC, que va gastar més de 300 milions de dòlars per a l’assistència i va enviar un exèrcit de professionals (metges, infermers, mestres, treballadors socials i administradors) per satisfer les necessitats d’aproximadament 700.000 persones cada mes, tant dins com fora de l’aparell de persones desplaçades.\na partir de 1947, una porció cada vegada més gran de l’pressupost de l’JDC es va destinar a ajudar els refugiats a emigrar de Europa. Entre 1947 i la fundació de l’estat israelià al maig de 1948, els fons de l’JDC van ajudar a uns 115.000 refugiats a arribar a Palestina. Els funcionaris de l’JDC també van proporcionar alleujament i ajuda als futurs immigrants que els britànics van recloure en camps a l’illa de Xipre. Després de l’establiment d’Israel, el JDC continuar facilitant la immigració jueva a el nou Estat.\nPer a fins de 1950, al voltant de 440.000 jueus havien arribat a Israel amb l’ajuda de l’JDC: 270.000 eren refugiats d’Europa; altres 167.000 eren refugiats de països musulmans a Àfrica de el Nord i Orient Mitjà, inclosos 46.000 del Iemen traslladats en avió des de la colònia britànica d’Aden en l’operació “Catifa Màgica”.