A ENCESA DE LLUM: Trenat\nPaul Thomas Anderson: Magnòlia\nHi ha harmonia sota la pluja. Diferents persones, diferents llocs, diferents perspectives d’un únic quadre, cerquen l’aixopluc del xàfec, mentre canten a l’uníson una cançó que els amara i aïlla.\nLes gotes es dilueixen i s’escampa l’esperança. Qualsevol cosa pot passar, fins i tot en un escenari previsible. La pluja, però, no pararà; si de cas, canviarà ja que la roda natural de la vida no té un final i només si t’espaviles (wise up), pots despertar de la letargia.\nAimee Mann va estar a punt de negar l'ús de la cançó, però en veure el tall final, va declarar que mai abans una de les seves cançons l’havia fet plorar tant.\nWise Up, va ser originalment escrita al 1996 per Cameron Crowe per a la pel•lícula Jerry Maguire. Per un motiu que el realitzador segueix sense explicar, la va rebutjar en el muntatge final, encara que la va incloure en l'àlbum de la BSO.\nEscrita i dirigida per Paul Thomas Anderson, aborda la vida de diversos personatges en un dia qualsevol a la Vall de San Fernando, Califòrnia.\nEl guió, escrit en dues setmanes, s’inspira en les cançons de Aimee Mann, especialment les del seu disc Bachelor No 2; és fidel a l’eslògan, que es repeteix diverses vegades durant el metratge: "podem deixar el passat, però el passat no ens deixa". Prové del llibre "The Natural History of Nonsense" de Bergen Evans,\nEn el guió original, Paul Thomas Anderson componia una història diferent amb el nen que se li apareix a Jim Kurring al barri. Pel que sembla les escenes van ser filmades però van quedar fora del tall final.\nL'última part del guió que es va escriure va ser la del personatge de Tom Cruise. El paper de Frank TJ Mackey va ser escrit específicament per a ell després d’una conversa amb Anderson, en què li va mostrar interès a treballar en la pel•licula.\nEl títol, és el nom d'una famosa avinguda a la Vall de San Fernando, lloc en el qual viu Anderson i on transcorre l'acció.\nLa pel•lícula comença amb una narració ràpida i introductòria. Mostra tres fets que a primera vista semblen de l'atzar, iniciats per parts meteorològics que pronostiquen el clima dramàtic i fa previsible del que ocorrerà. Un pròleg que dura 10 minuts, on es realitza una declaració de principis, relatats a manera de documental, tot recordant-nos vagament el "Zelig" de Woody Allen.\nPodrien convertir-se en curts a causa de les embullades històries en què es presenta a tres condemnats a mort, un submarinista víctima d'un hidroavió, i un jove suïcida que en realitat ha estat assassinat involuntàriament per la seva mare.\nDesprés del monòleg es presenten els personatges.\nPlantejat el tema de l'atzar i del determinisme de la natura, a través del desesperant, s’inicia una relat coral amb molts protagonistes que presenta nou situacions desconnectades.\nLa fotografia té un paper important. Robert Elswit, col•laborador habitual d'Anderson, va dirigir-la en format anamòrfic: té una proporció idèntica a la d'una TV panoràmica 16:9 de manera que "encaixa" completament. És neutra, elegant, sòbria i ajuda a nuar les diferents històries, les quals es van rodar de manera independent. El resultat final acobla l’amalgama d'escenes paral•leles.\nLa major part del film transcorre en interiors, als quals Elswit sap dotar d'un colorit i unes tonalitats que reforcen el toc intimista.\nEl simbolisme del color s’escampa per tot arreu.\nDins d’un llistat exhaustiu del repartiment, hi destaca el paper de Tom Cruise, desenvolupat magistralment, tant per la profunditat del personatge, com per la interpretació excessiva.\nEstà basat en Ross Jeffris, el pare i mestre de la seducció americana.\nLa BSO consta de 13 temes:\n2 de Supertramp: Goodbye Stranger i Logical Song.\n1 de Gabrielle: Dreams.\n1 de Jon Brion, Scores\n9 compostos i interpretats per Aimee Mann. Tan sols un va ser compost expressament per al film Save Me, el qual va estar nominat a l’Òscar.\nEl director va incloure algunes de les lletres als diàlegs i va aconseguir una cinta on les melodies són referent de la trama i viceversa:\n"Now that I've met you/Would you object to/Never seeing each other again"( Ara que t'he trobat / tindria objecció a / no tornar a veure’t).\nEl 8:2 apareix reiteradament al llarg de la trama., A la Bíblia, el llibre Èxode capítol 8 verset 2 diu: "Així ho va fer Aaron, i van sortir tantes granotes que van cobrir tot el país d'Egipte". Fa referència a una de la cinta.\nEn els crèdits inicials apareix com a companyia productora "Ghoulardi Films". Ghoulardi era el nom del personatge que feia el pare de Paul Thomas Anderson en un xou televisiu.\nJeremy Blake, qui interpreta al nen geni, ho és en realitat. Va guanyar el concurs com l'estudiant de millor aprofitament als Estats Units, a l'últim any d'escola elemental.\nDe vegades es juga a la intertextualitat, La veu del protagonista d'una escena apareix en la seqüència relacionada amb un altre personatge.\nA diferència d’altres pel•lícules sobre vides que es creuen per casualitat (21 grams; Vides creuades; Babel...) les històries neixen juntes i progressen en paral•lel fins a un punt àlgid en què la història ha de morir.\nLa televisió és un referent de valors, de codis\nVa estar nominada a tres Òscar: guió, cançó original i actor de repartiment, encara que no es va endur cap.\nVa obtenir l’Ós d'or a Berlín per a Anderson, el Golden Globe per a Tom Cruise i el Grammy per a Aimee Mann.\nVa ser l'última pel•lícula de l'actor Jason Robards, el personatge del qual és un malalt de càncer terminal.\nDiversos actors de Magnolia van participar en Boogie Nights (1997), l’ anterior film del director: Julianne Moore, William H. Macy, John C. Reilly, Philip Seymour Hoffman i Alfred Molina.\nCategories: cine, Paul Thomas Anderson Share\nÉs una pel.lícula excel.lent d'un dels directors nord-americans més interessants del panorama actual, però la meva favorita encara és "Boogie Nights" que potser no és la més genial però és rodona. Una abraçada.\nOstres! avui m'has tornat a atrapar completament amb la peli.\nLa buscaré! :)\nBufa Pilar t'estàs convertint en tota una referent en el món del cinema....ho fas tan bé com els cinema 3 o potser encara millor....gran pel·licula ! gran escrit!


Highmount (NY) Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Highmount (NY)\nexperiència [Highmount (NY)]\nSituat en el cor de Highmount, Gateway Lodge és un lloc ideal des d'on descobrir Highmount (NY). Des\nSituat en el cor de Highmount, Gateway Lodge és un lloc ideal des d'on descobrir Highmount (NY). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Gateway Lodge, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, despertador, ventilador, aparell de televisió a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com esquí, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Gateway Lodge no troba competidors en cap categoria.\nThe breakfast pancakes, cereal, fresh fruit, juice, coffee, bacon & sausages were delightful !\nImpressions dels viatgers sobre Highmount (NY)\nDescobreixi els barris de Highmount (NY)\nSobre Highmount (NY)\nAgoda.com ofereix una selecció dels millors hotels a Highmount (NY), Estats Units per a que la seva visita assoleixi les seves expectatives. Elgeixi entre la nostra selecció de més de 2 hotels. Oferim moltes promocions, com reserves prematures o reserves a darrera hora. Moltes àrees, cada una amb una atmòsfera distinta, esperen ser descobertes a la ciutat. Highmount (NY) té moltes atraccions per explorar amb un passat fascinant, un present intrigant i un emocionant futur. Hi ha tantes coses per fer, potser vol quedar-se una altra setmana o més per tal d'experienciar-ho tot. Reservi el seu proper viatge a Highmount (NY) amb Agoda, i gaudeixi de la nostra garntia de preus baixos.\nAllotjaments a Highmount (NY)\nQuè fer a Highmount (NY)\nTrobar més allotjaments a Highmount (NY)\nHotels Highmount (NY) populars


Prolactina 5CH 4CH 7 CH 9 CH 12CH 15CH 30CH grànuls Tube Boiron | Sol·licitar Boiron homeopàtics\nProlactina 5CH 4CH 7 CH 9 CH 12CH 15CH 30CH 10MK Boiron grànuls homeopàtics\nProlactina 5CH 4CH 7 CH 9 CH 12CH 15CH 30CH grànuls Tub Boiron homeopatia\nGrànuls 4g de metro (aproximadament 80 pellets).\nProlactina 5CH 4CH 7 CH 9 CH 12CH 15CH 30CH Tube Boiron grànuls homeopàtics\nEls medicaments homeopàtics grànuls de prolactina es poden utilitzar en una varietat de símptomes, no és possible determinar les indicacions i dosi d'una preparació específica.\nTreure la llengua, revertir tub de prolactina i tiri suaument de la tapa.\nGrànuls prolactina tub translúcid\nMantingui els medicaments homeopàtics prolactina lluny de la llum, la calor, la humitat i fonts de perfums.\nEls medicaments homeopàtics no tenen toxicitat química prolactina o contra-indicació o interacció amb altres medicaments o reaccions adverses relacionades amb la quantitat de producte ingerit. Les dones embarassades poden ser tractades sense risc conegut a si mateixos i el seu fill per néixer, però el millor és demanar consell.\nEn condicions casuals, és recomanable prendre els remeis homeopàtics en dilucions baixes (prolactina 5CH 4CH 7 CH 9 CH) cada hora fins millora dels símptomes. Per tant, és necessari espai ocupat 3 o 4 vegades al dia, i després s'atura gradualment.\nEn les malalties cròniques, els remeis dilució baixa (sovint prolactina 15CH i 30CH) es prenen 1-2 vegades al dia, els remeis de fons es prenen 1 cop per setmana o un cop al mes. Aquesta decisió depèn de la homeòpata.


Inquietant piulada d’una militant del PP el dia que Rajoy catapulta Andrea Levy La República\nUn dels seus seguidors li respon: “ja tenia ganes d’assabentar-me dels canvis al PP, ara ja tinc ànsies irrefrenables. Què haurà passat????”. De fet, la coincidència en el temps amb l'ungiment d'Andrea Levy, ha aflorat multitud de teories que portarien a pensar que es tracta d'un atac de banyes o de gelosia. Segons diversos tuitaires, Boix seria molt amiga del germà del ministre de l'Interior, l'actual cap del PPC a Barcelona, Alberto, de qui diuen que és “la retweeter núm 1”, i això ha portat a molta gent a insinuar que hi ha qüestions de “ocio relajado” entre el triangle Levy-Fernández Díaz-Boix.\nD'altres teories relacionarien el tuit amb una “pugna pel poder” que tindria com a eix bàsic la pèrdua de confiança de Sánchez-Camacho en Boix, una confiança que sí que hauria dipositat en una més preparada intel·lectualment Levy. Les teories són moltes i de gran varietat, però ningú no pot treure a aquesta noia la seva capacitat per atraure l'atenció sigui despullant-se per cridar a omplir la plaça Catalunya el 12O, o a insultar una companya de partit sense citar-la directament.


Un diccionari per acabar amb l'analfabetisme religiós - Arquebisbat de Barcelona\nUn diccionari per acabar amb l'analfabetisme religiós\nL’edició d’aquest diccionari és fruit de l’entesa entre la Direcció General d’Afers Religiosos i l’Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós, amb l’assessorament del TERMCAT i la col·laboració de l’Obra Social “la Caixa”\n28 maig, 2015 -\nLa vicepresidenta del Govern i titular del Departament de Governació i Relacions Institucionals, Joana Ortega, ha presentat el Diccionari de religions, de l’Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós, una edició que ha comptat amb l’assessorament del Centre de Terminologia, TERMCAT, i amb la col·laboració de l’Obra Social “la Caixa”.\nEl Diccionari és una reedició ampliada i revisada del Vocabulari de les religions per a mitjans de comunicació, editat el 2004, que va impulsar l’Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós amb la voluntat de difondre i aclarir conceptes i d’avançar cap a una utilització correcta dels termes vinculats a les religions, especialment entre els mitjans de comunicació. Es presenta en edició impresa en paper i es podrà consultar en línia des del web de la Direcció General d’Afers Religiosos i des del TERMCAT.\nUna eina per a la cohesió social\nLa vicepresidenta, que ha agraït la feina feta per totes les persones que han fet possible el Diccionari de religions, ha explicat que aquesta és una “eina pionera, una obra col·lectiva, suma de moltes sensibilitats i una aportació a la cohesió social”. Així mateix, Joana Ortega ha destacat el paper fonamental dels mitjans de comunicació a l’hora de presentar la diversitat religiosa i transmetre un retrat fidedigne de cadascuna de les tradicions.\nLa vicepresidenta ha recordat les dades del Mapa de les religions de Catalunya i del Baròmetre sobre la diversitat religiosa, presentats recentment, que indiquen que la nostra és una societat cada vegada més diversa i que el nombre de centres de culte vinculats a les minories religioses gairebé s’ha duplicat en deu anys, però que els ciutadans encara coneixen poc les diferents confessions implantades a casa nostra.\nEns cal una feina de difusió de la realitat religiosa de Catalunya”, ha afirmat, “perquè estem convençuts que conèixer l’altre és fonamental per eliminar prejudicis i conformar una cultura de convivència en pau”. Per això, ha dit, la Direcció General d’Afers Religiosos està impulsant diverses actuacions de formació en diversitat religiosa adreçades a professionals dels mitjans de comunicació.\n“Necessitem uns mitjans capaços de comprendre amb tota la seva riquesa les expressions múltiples de religiositat i que ens permetin lluitar contra aquells que pretenen escampar discòrdia i generar enfrontaments”, ha dit Joana Ortega. En aquest sentit, ha remarcat la utilitat del Vocabulari de les religions per a mitjans de comunicació, editat el 2004, que, ha dit, “es va convertir en una eina imprescindible per a tots aquells que volguessin emprar els termes religiosos amb exactitud i d’una manera acurada”.\nPer això, segons ha explicat la vicepresidenta, el Vocabulari va despertar un gran interès, més enllà dels mitjans de comunicació, entre els col·lectius professionals que treballen dia a dia amb un públic religiosament divers i que necessiten instruments per conèixer les seves característiques, com ara el personal docent, el personal sanitari o els cossos i agents de seguretat, entre altres.\nUna iniciativa d’Enric Vendrell\nRecollint aquest interès, la Direcció General d’Afers Religiosos va impulsar la proposta de posar al dia el Vocabulari i convertir-lo en un instrument més complet, més acurat i actualitzat, i que pogués donar servei a totes les persones que treballen amb la diversitat religiosa. Així, si el Vocabulari incloïa 1.283 entrades, aquesta nova versió, el Diccionari, arriba a les 1.608 entrades, corresponents a 1.427 conceptes diferents. A més, també s’ha procedit a fer una reestructuració de la informació per tal que aquest diccionari sigui homologable a altres materials oferts pel TERMCAT.\nL’acte de presentació ha tingut lloc a la Sala Torres Garcia del Palau de la Generalitat, a les 11.30 hores. Hi han intervingut també el director general d’Afers Religiosos, Enric Vendrell; la directora general de Política Lingüística i presidenta del TERMCAT, Ester Franquesa; el secretari executiu de l’Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós, Francesc Torradeflot, i el director general de la Fundació Bancària “la Caixa”, Jaume Giró, que han explicat quin ha estat el procés d’elaboració i com s’ha dut a terme la col·laboració entre les diferents institucions per editar el recull terminològic.\nEl director del TERMCAT, Jordi Bover, ha fet una demostració del funcionament del diccionari en línia, que ja està disponible al web del TERMCAT.


Estudiants americans descobreixen el patrimoni natural i històric de Canet lo Roig | Canal56 Notícies\nInicio Canet lo Roig Estudiants americans descobreixen el patrimoni natural i històric de Canet lo Roig\non: 03/04/2021 En: Canet lo Roig\nMés de mig centenar d’estudiants de la Universitat Estatal de Florida s’han desplaçat aquests dies a Canet lo Roig en el marc d’una activitat de turisme experiencial. Els joves americans han tingut l’oportunitat de conéixer el patrimoni històric i natural de la població del Baix Maestrat.\n“Han realitzat un recorregut pel nucli urbà, visita’n els llocs més emblemàtics com el nou mirador des d’on han pogut veure tot el terme municipal. També les senderes que porten a les oliveres mil·lenàries”, han explicat els promotors.\n“Ens han comentat que l’experiència ha sigut molt positiva. De fet, porten des de gener en un campus a València, se’n aquest desplaçament el més llarg que han pogut fer a causa de la situació pandèmica, així que, després de tants mesos, gaudir de la naturalesa i en un paisatge tan esplèndid i singular, envoltat d’oliveres mil·lenàries, els ha impressionat gratament”, ha manifestat l’alcaldessa, María Ángeles Pallarés.\nLes visites s’han desenvolupat al llarg de tres dies i seguint estrictament els protocols de seguretat. “Encara que es tracta d’activitats a l’aire lliure, no hem de baixar la guàrdia”, ha afegit.


Alta al cens de persones físiques amb DNI o el NIE per col·laboradors socials - Agència Tributària\nAjuda tècnica - Model 030\nAlta al cens de persones físiques amb DNI o el NIE per col·laboradors socials\nEls col·laboradors socials podran donar d'alta online al Cens d'Obligats Tributaris de la AEAT un DNI o NIE que encara no conste d'alta.Per a això hauran d'accedir al servei "Alta al cens de persones físiques amb DNI o NIE per col·laboradors socials".dins de la realció de tràmits del "Model 030.Cens d'obligats tributaris - Declaració censal d'alta, canvi de domiclio i/o de variació de dades personals"\nL'accés requerix identificació amb certificat electrònic del col·laborador social i que el seu conveni autoritze la presentació del tràmit 030P.\nDesprés de la identificació accedirà a l'apartat "1.Identificació".Introduïsca el NIF/NIE, els cognoms i el nom en l'ordre que s'indica:Primer cognom, segon cognom i nom.\nSi es tracta d'un NIE serà necessari indicar el número de suport.\nUna vegada emplenades les dades prema "Enviar".Tinga en compte que estes dades no podran ser modificades posteriorment.Si el NIF/NIE ja constara al Cens d'Obligats Tributaris, l'aplicació li mostrarà un missatge indicant este fet i no podrà continuar.\nA la següent pestanya:"2.Dades personals" complete les dades de naixement:lloc, data i país de residència.A més, en l'apartat "Altres dades personals" pot optar per gravar un domicili a efecte de notificacions.Si se selecciona "Sí gravar domicili de notificacions" s'habilitarà una nova pestanya per a completar la informació.Finalment, prema "Enviar dades".\nAccedirà a la pestanya "3.Dades Domicili".Si en el pas anterior va seleccionar l'opció per a indicar un domicili de notificacions, s'habilitarà addicionalment la pestanya "3.1.Dades Domicili Notificacions".Prema de nou "Enviar dades".\nA continuació s'obrirà la pestanya "4.Confirmació" on trobarà un resum de les dades introduïdes.Si són correctes, faça clic en "Confirmar alta" a la part inferior.\nDesprés de la confirmació podrà descarregar el PDF de resguard de l'alta polsant l'enllaç "Generar Targeta d'Identificació Fiscal".\nAlta cens persones físiques DNI NIE col·laboradors col·laborador social socials presentació model 030\nTipus d'acord de Col·laboració Social\nComprovació NIF tercers efectes censals cens\nServei d'identificació fiscal - Comprovació d'un NIF de tercers a efectes censals


El 52% de les empreses d'Andorra continuen afectades per la covid-19\nEl 52% de les empreses d’Andorra continuen afectades per la crisi de la covid-19\nÉs una de les conclusions d'una enquesta feta a quatre-centes empreses del Principat\nEl 52% de les empreses d’Andorra es continuen sentint afectades per les conseqüències econòmiques derivades de la crisi de la covid-19.\nÉs una de les conclusions de l’enquesta feta a quatre-centes empreses per la Cambra de Comerç, Indústria i Serveis andorrana en col·laboració amb Andorra revolta + Innovació.\nD’aquest 52%, el 28% preveu que l’impacte negatiu afectarà l’empresa a curt termini: un 5% considera que l’impacte del covid-19 continuarà afectant la seva activitat menys de sis mesos i un 23% preveu que s’allargui entre mig any i un any.\nUn 23,5% de les empreses mostren un to més pessimista i no confien en un escenari de recuperació ràpida, i calculen que l’impacte els afectarà durant més d’un any.\nAixí mateix, el 37,5% del total enquestat ha indicat una disminució de la facturació en el primer semestre del 2021 en comparació al mateix període del 2020, mentre que un 28% assenyala una evolució a l’alça de les vendes. Un 22% diu que els nivells d’activitat es mantenen estables.\nEn conjunt, les empreses participants a l’enquesta han indicat una disminució mitjana de la xifra de vendes global del 16% durant el primer semestre de l’exercici actual; la disminució de la facturació el semestre anterior va ser del 28%.\nD’altra banda, el 33% de les empreses preveu un augment de la xifra de vendes per a aquest segon semestre del 2021 en comparació al mateix període del 2020. El 31% calcula que es mantindrà en els nivells actuals i el 13% pensa que disminuirà.\nL’enquesta també conclou que el 2,8% de les empreses es veuran obligades a tancar, mentre que un 12% s’ho està plantejant, un percentatge que arribava al 19% el semestre passat.\nAquests percentatges varien en funció del sector d’activitat: un 29% de les empreses de restauració es planteja tancar, un 18% en el cas del transport i la logística, i del 17% entre les agències de viatge.\nVaccins per a sortir de la crisi\nDos terços de les empreses enquestades consideren que el vaccí contra el covid-19 és un dels factors més determinants per a sortir de la crisi, seguit de la reactivació de l’economia tant en l’àmbit nacional com europeu, factor que esmenten el 56% de les empreses. Les ajudes públiques (21%) i facilitar l’accés al finançament per part de les entitats bancàries (17%) són uns altres dels factors de recuperació més nomenats.\nAndorra comença a posar la tercera dosi a persones vulnerables\nPel que fa als reptes de futur després de la crisi sanitària, el 66% apunta a l’impuls de la diversificació sectorial de l’economia i atreure inversió estrangera d’alt valor afegit, el 60% planteja la millora de l’oferta turística i comercial, i el 48,5% diu l’impuls de polítiques de sostenibilitat i d’economia circular.\nEl 47% de les empreses assenyala la necessitat de desenvolupar infraestructures de comunicació alternatives a les actuals i el 35% comenta la importància de promoure activament la transformació digital en les empreses.


Les candidates a fallera major de València responen als insults\nLes candidates a fallera major de València responen als insults i racisme\n29 de setembre de 2021 (13:28 CET)\nCandidates a falleres majors de València responen als insults\nLes candidates a convertir-se a fallera major de València de 2022 han respost als insults que han patit en xarxes socials pel seu aspecte físic i, especialment, als comentaris racistes rebuts per una de les aspirants, amb una campanya en la qual reivindiquen que "no són cromos".\nAixí, les joves recorren a l'humor i apareixen en un vídeo vestides de fallera i posant ganyotes, al costat de l'etiqueta #NosonCromos. A més, s'ha distribuït un missatge de les candidates i del jurat de 2022 en el qual denuncien que "durant aquests dies han patit atacs en les xarxes de persones que s'atreveixen a jutjar-les només veient una foto i abocar el seu odi, el seu racisme, el seu classisme i les seues ganes de fer mal emparant-se en la pantalla d'un ordinador".\n"MÉS RESILIENTS I MILLORS PERSONES"\n"Són les falleres majors de la pandèmia, han passat, com tothom, per una situació dura, algunes han perdut amics i familiars i totes han vist com durant dos marços no tenien falles i han cremat les seues falles al setembre. Aquestes experiències les han fetes, com a tothom, més resilients i millors persones. De veritat creieu que els fareu mal?", es pregunten.\nD'aquesta manera, el grup que integrarà la Cort d'Honor 2022 i del qual eixirà triada la pròxima fallera major contesta als missatges despectius que des d'alguns comptes en xarxes socials es van llançar en publicar-se les fotografies oficials de les candidates.\nEspecialment, l'aspirant de la comissió Portal de Valldigna-Salinas ha rebut desqualificacions xenòfobes i racistes per la seua procedència, que han sigut condemnades per la Junta Central Fallera.\nEls comentaris en qüestió feien referència a la procedència de la candidata, comparaven la seua vàlua personal segons la vestimenta i, fins i tot, arribaven a dir que, per aquests motius, "desentona amb la resta de les candidates".\nEn aquesta línia, la mateixa comissió Portal de Valldigna-Salinas ha mostrat el seu "més absolut rebuig a aquells que utilitzen l'altaveu que els proporcionen les xarxes socials i altres mitjans per a difondre missatges d'odi, xenòfobs i racistes".\n"València és una ciutat inclusiva i acollidora, multicultural i multiracial, en la qual totes i tots tenim cabuda, independentment de la nostra nacionalitat, color, raça, sexe o orientació sexual. El nostre objectiu comú és aconseguir una societat lliure de racisme i de discriminació", afigen.\nJCF condemna els comentaris xenòfobs cap a una candidata a Fallera Major de València i estudia prendre mesures


Encuentra aquí información de L'alegria que passa; Santiago Rusiñol para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nL'alegria que passa; Santiago Rusiñol\nLiteratura española del siglo XIX. Teatro catalán burgués. Argumento. Personajes\nEnviado por: Alba Sánchez Garcia\nANALISI DELS PERSONATGES:\n1. Caracteritza en Joanet.\nEn Joanet és el fill de l'alcalde del poble, és un noi jove, amb empenta, que ha passat un breu temps a la ciutat i, descobrint-ne els seus encants, decideix que vol fugir de la monotonia de viure on viu. És un noi trempat, molt viu i força intel·ligent, que no es resigna amb el que té.\nRepresenta el món de la prosa, i ell ho sap. Vol ser lliure, conèixer noves vides, nous amors. Aviat s'adona la vida bohèmia no la podrà abastar mai i sembla ser que, en veure-ho, decideix no intentar aprehendre-la.\nEl que Rusiñol vol fer-nos veure amb en Joanet i la frustració que rep en no poder abastar el seu ideal és que el món prosaic i el de la poesia mai podran reconciliar-se, i aquest és el paper que juga ell, el de la societat que, tot i que ho vol amb totes les seves forces, no podrà mai pertànyer a la bohèmia.\n2. Caracteritza la Zaira.\nLa Zaira és una noia de divuit anys, morena i exòtica, que pertany al món de la faràndula i que, concretament, és cantant i ballarina en un circ ambulant de mala mena. És una noia tímida que ha tingut males experiències que, ben al contrari que en Joanet, sembla resignar-se a tot el que li ve al damunt, com si sabés que allò és el seu destí i no el pot canviar.\nCansada d'una vida d'alts i baixos, sempre amunt i avall amb el carro i aguantant els maltractaments d'en Cop de Puny, desitja gaudir de la pausa i la monotonia que comporta el viue en un poblet. Ella representa la bohèmia i la vida agitada i de la mateixa manera que li passa a en Joanet, el conflicte que esdevé al poble serveix per a donar a entendre que el món poètic no podrà reconciliar-se amb el prosaic.\n3. Assenyala quina és l'escala de valors de cada personatge\nEn Joanet desitja una vida emocionant, viatjar, conèixer món, viure aventures. Vol fugir de la monotonia de viure en un poble de carretera i és aquesta llibertat el que més valora ell.\nL'Alcalde és un home materialista que nomès pensa en els diners, i és aquesta la seva màxima aspiració: viure folrat de béns i calers.\nLa Zaira, al contrari que en Joanet, implora un món de calma i serenitat, lluny dels alts i baixos que comporta ser cantant i ballarina d'un circ ambulat. No demana res més, tan sols una llar calenta, una vida sense sobresalts i algú que l'estimi i li doni una família feliç.\nEl Clown, que també representa la vida del circ, no demana sinó el mateix que té ara, però que sigui del tot seu. No li desagrada el món de la bohèmia, ben al contrari, està convençut que ha nascut per a ser pallasso, però li agradaria un reconeixement de l'art per part de la societat.\nDel Cop de Puny no en sabem gaire, i menys de la seva escala de valors, però sembla ser que es resigna amb el que té, que ja li va bé ser un home “musculós” que els altres admiren, ser l'estrella d'un espectacle, ja que sembla ser que és força presumit.\n4. Identifica cada personatge amb un adjectiu del text:\nCOP DE PUNY:\tbèstia\n5. Relaciona els noms dels personatges i les actituds vitals:\nEn Joanet veu la seva vida com una cosa monòtona i avorrida i només veu la manera d'escapar-se'n fugint del poble i anar a la ciutat o a veure món, no està gens conforme amb el que li ha tocat viure, igual que la Zaira, la bohèmia, que desitjaria tenir una vida pausada i senzilla, però que es resigna més a el que li toca. L'alcalde no, li agrada això de manar, de posseïr i de dirigir. Els altres que estan conformes amb el que tenen són el Clown i el Cop de Puny. El primer n'està molt orgullós de la seva condició d'artista i no ho voldria canviar per a res del món, igual que el Cop de Puny, que també sembla que li agrada això d'exhibir-se i ser admirat.\n6. Analitza les similituds i diferències entre l'alcalde i el Clown.\nLes similituds entre l'Alcalde i el Clown serien, en general, que ambdós tenen un caràcter fort, estan segurs de sí mateixos i saben el què volen. No es deixen trepitjar i els agrada la vida que porten, respectivament.\nLes seves diferències són ben clares, i és que el Clown representa el món de la bohèmia, de l'alegria que passa, de l'emoció, d'una vida no estable i fa el paper d'artista que té coma a càrrec canviar la vida monòtona de la societat. L'Alcalde en canvi, representa la prosa, la monotonia que acabo de citar i, en conseqûència, el materialisme, l'egoïsme i la preocupació tan sols per un mateix.\n7. Oposa en Tòfol i en Cop de Puny\nEn Tòfol és el típic bon home de poble mandrós i despreocupat. Té una botiga que no li dona gaire feina i amb jeure al sol ja està més que content. La dona el dirigeix, l'escridassa i el mana, però sembla que li és igual. Representa la calma i la quietud.\nEn Cop de Puny, en canvi, seria el nervi, l'agitació, el mal cor i la força bruta. No li agradada ser dirigit, sinó dirigir i encara més si la que li mana és una dona, doncs queda clar que no els té gens d'estima. Al contrari que a en Tòfol, no li agrada passar desapercebut, sinó exhibir-se i ser admirat.\n8. Estableix les similituds i diferències entre la Zaira, l'Agneta i la Tuies.\nTant l'Agneta com la Tuies són les típiques dones de poble, xabacanes i senzilles. L'Agneta, però, és una noia innocent i infantil, que sembla que nomès fa el que li manen, callada i conforme sempre; en canvi la Tuies no es deixar manar ni dirigir, sinó que és ella la qui ho porta tot sempre lligat i ben lligat, té caràcter i sembla estar força experimentada a la vida.\nLa Zaira té una gran diferència amb les dues i és que pertany al món de la bohèmia, per tant, no porta una vida senzilla i monotona. S'assembla a l'Agneta en que és tímidida i es resigna amb el que li ve a sobre, però és coneixedora de la vida i sabia, com la Tuies.\n9. Contrasta la caracterització inicial dels personatges de Rusiñol amb el resultat final.\nEn Joanet és un noi que no ens dona gaires sorpreses. És un noi amb inquietuds i força somiador. El què si sorprèn és que al principi se'l veu més decidit però al desenllaç de l'obra es queda ben palplantat davant la situaciño que se li presenta, no mostra cap símptoma de volguer canviar el que li està passant.\nLa Zaira sí que ens dona una sorpresa i és que la primera impressió que tenim d'ella és la d'una cantant de circ que està orgullosa de la feina que fa, que li agrada, però desprès descobrim que està ben discomforme amb la seva vida, que és una noia trista.\nEl Clown i el Cop de Puny són el que semblen, no amaguen res. Als dos els agrada la seva feina, els dos gaudeixen vivint com viuen, entretenint al públic, sempre amunt i avall.\nEl darrer personatge, l'Alcalde, també ens sorprèn, ja que al començament sembla ser un home força permissiu i tolerant, tot i que veiem també que és ambiciós i materialista, però no de la manera en què ho veiem al final, que acaba fent fora els artistes del poble per un assumpte de diners.


Llibre Els herois de l'olimp: La marca d'atenea de , editorial S.A. EDITORIAL LA GALERA | Quellegeixes.cat\nEls herois de l'olimp: La marca d'atenea\nÉs el primer llibre de la saga dels herois de l'olimp\nTercer títol de la sèrie ELS HEROIS DE LOLIMP. Torna Percy Jackson!\nLAnnabeth està espantada. Quan estava a punt de retrobar-se amb en Percy després de sis mesos, sembla que el Campament Júpiter sestà preparant per a la guerra. Junt amb els seus amics Jason, Piper i Leo senvolen en lArgo II, un drac metàl·lic creat per en Leo. No és estrany que els semidéus romans pensin que aquell artefacte és una arma dels grecs. Lesperança de lAnnabeth és que els romans, al veure en Jason, entenguin que vénen en so de pau. A lAnnabeth li preocupen altres coses, també: lordre que li va donar la seva mare: "Segueix la marca dAtena. Venjam", i la profecia que diu que set semidéus seran enviats a les Portes de la Mort. Però el que més li preocupa és que en Percy pugui haver canviat.\nEls herois de l'olimp: La marca d'atenea ha estat enviat per deskarria2 el dia Dm, 27/06/2017 - 14:35\nComentaris sobre "Els herois de l'olimp: La marca d'atenea"\nenviat per Mixa_Boli el dia Dc, 28/06/2017 - 13:08\nMoltes gràcies per afegir les\nMoltes gràcies per afegir les fitxes que falten de Percy Jackson, deskarria2!\nDe moment t’està agradant més aquesta saga que la primera?\nenviat per Mapaor el dia Ds, 12/08/2017 - 14:31\nA mi m'ha encantat totes dues\nA mi m'ha encantat totes dues sagues, potser la d'en Percy és més ràpida de llegir però a mi m'ha encantat aquesta història que hi ha dos campaments i en el primer llibre surt un, en l'altre un altre i en el 3r el 7 mestissos s'ajunten.\nPD: Espero que l'Annabeth i en Percy...\nNo es morin al Tàrtar\nenviat per Mixa_Boli el dia Dg, 13/08/2017 - 19:31\nMoltes gràcies per la recomanació, Mapaor! Ara mateix m’estic prenent un descans després d’haver-me acabar la saga de “Percy Jackson i els Déus de l’Olimp”, però més endavant els hi donaré una oportunitat a aquests llibres segur!\nenviat per Mapaor el dia Dll, 14/08/2017 - 14:43\nPerò has llegit els dos\nPerò has llegit els dos llibre d'en Magnus Chase i no la saga d'els herois de l'olimp?\nCronològicament va primer la dels herois de l'olimp, potser ja t'hauràs endut algún spoiler de quan l'Annabeth li explica les seves aventures a en Mangus\nPerò si ja t'has acabat el segon de Magnus Chase segur que has llegit les últimes paraules:\n"Ja és hora de que coneguis en Percy"\nO sigui que per llegir el 3r potser es necessita haver llegit la saga Els Herois de l'Olimp. Ara, tampoc és cap problema, jo em vaig llegir primer la d'els herois de l'olimp que la de Percy Jackson...\nenviat per Mixa_Boli el dia Dll, 14/08/2017 - 14:59\nJa ho sé! És una manera poc\nJa ho sé! És una manera poc corrent de llegir la saga però no me’n penedeixo hehe\nI tens raó! El final del segon de Magnus Chase és molt prometedor. Quina emoció!!!\nCreus que el Magnus i el Percy es cauran bé? Els dos són bastant tossuts...\nenviat per Mapaor el dia Dll, 14/08/2017 - 16:39\nEspero que es caiguin bé, ara hi ha un tema i és que en Magnus odia el color blau pels ulls dels llops que van matar la seva mare, en canvi en Percy li encanta el blau. Però seria molt bó una escena on en Jack (l'espasa parlant) intentés filtrejar amb l'Anaklusmos d'en Percy\nenviat per Mixa_Boli el dia Dll, 14/08/2017 - 18:19\nOstres, doncs no havia caigut en això del color blau! De totes maneres estic convençuda que aquest parell ens faran riure de valent!\nHahaha i tens tota la raó, és probable que el Jack s’enamori de l’espasa del Percy. Sigui com sigui, segur que tenen moltes aventures per explicar-se!\nenviat per Mixa_Boli el dia Dll, 30/10/2017 - 15:44\nMapaor! Acabo de començar a\nMapaor! Acabo de començar a llegir en anglès el tercer llibre de Magnus Chase i...\nTenies tota la raó!!! Al primer capítol l’espasa del Magnus s’enamora bojament de la del Percy... que resulta ser femella! Quina cara de sorpresa posen el Percy i l’Anabeth en descobrir-ho... M’estic fent un fart de riure!


Gestió Alimentària rep més de 30.000 kg de fruita i verdura | Diari de Tarragona\nGestió Alimentària rep més de 30.000 kg de fruita i verdura\nL’aportació de la Fundació Espigoladors està valorada en 23.800 euros i va aconseguir-se gràcies a la tasca voluntària de 268 persones que van treballar des del març de l’any passat\n25/02/2021 12:51 | Actualizado a 25/02/2021 12:51\nPersones voluntàries espigolant pastanagues en uns terrenys del Baix Camp. FOTO: ALBA MARINÉ.\nLa Fundació Espigoladors, la qual lluita per l’aprofitament dels aliments de forma sostenible i participativa a través de la tasca de persones voluntàries que espigolen –és a dir, recullen els productes de la terra després de la collita principal–, aporta 30.306 kg de fruita i verdura ecològica, valorats en 23.816 euros, al Programa de Gestió Alimentària de la regidoria de Benestar Social de l’Ajuntament reusenc.\nAquest programa recupera aquests mateixos aliments frescos, els quals queden fora del circuit comercial perquè no compleixen amb els requisits estètics estàndards del mercat (o bé perquè, senzillament, els productors i productores no han venut ota tota la collita) i els reparteixen a entitats socials de la Xarxa de Distribució d’Aliments i el Menjador Social amb l’objectiu d’ajudar famílies en situació de vulnerabilitat.\nAquesta quantitat de fruita i verdura aportada per l’entitat, va aconseguir-se amb 36 espigolades, on van participar 268 persones voluntàries. El cost d’aquesta col·laboració per a la regidoria es tradueix en 12.100 euros amb IVA. «Col·laborem amb la Fundació des del mes de març de 2020 i suposa afegir el seu coneixement específic, relatiu al sector primari i a la producció, al nostre. El Pla d’Acció Municipal contempla treballar en la línia del Programa de Gestió Alimentària i també responem als objectius de desenvolupament sostenible de l’ONU», va repassar la regidora de Benestar Social, Montserrat Vilella, qui va fer una mica de repàs: ja pels volts de l’anterior crisi econòmica, «vam fer un canvi de xip obligatori sobre el llançament del menjar, i van activar-se moviments de conscienciació», va continuar.\nVa parlar, a més, de l’estudi del defensor contra el malbaratament alimentari Paco Muñoz amb un estudi elaborat el 2010 en el qual transmetia a la societat com era d’important canviar d’hàbits. «Des de l’activació del Programa de Gestió Alimentària l’agost de 2012 i fins al 31 de març de l’any passat, es van recuperar 1.371.189 kg d’aliments frescos. Amb el Centre Social El Roser, ja molt avançat, tindrem més capacitat per a gestionar aquestes quantitats», va acotar.\nEspigolar és una pràctica recuperada, inclusiva i on socialitzen persones diverses. «La seva etimologia es remet a l’espiga i, antigament, les persones amb pocs recursos la practicaven. Recollien les espigues tombades i les que hi havia entre els marges, després de la sega. També tenim un obrador on formem i inserim gent que ho necessita. Comprem una part dels aliments excedents i imperfectes a preus baixos i elaborem conserves vegetals per donar suport a l’entitat», va explicar Marc Farrés, de la Fundació Espigoladors.\nPel que fa a les pèrdues alimentàries al sector primari, va valorar que «no són clares i cal quantificar-les». Operatius a Catalunya des del 2014-2015 per «prevenir en matèria de pèrdues alimentàries», recorden que la pràctica està regulada: «La Llei 3/2020 no deixa que els aliments espigolats entrin de nou a la cadena comercial, seria competència deslleial». Aquests són frescos, de qualitat i de temporada. «Garantim l’alimentació saludable a gent en situació de vulnerabilitat», va defensar.\nVa esmentar, d’altra banda, que els productors/es són els que inicien el procés: «Ens truquen i notifiquen quina serà la quantitat, el volum i el tipus de producte que preveuen no vendre; nosaltres dimensionem la feina, el material i les hores dedicades. Tot implica una logística complicada».\nEl Taller Baix Camp, col·laborador al Programa de Gestió Alimentària, fa la recollida, el triatge i el repartiment als locals de la Xarxa de Distribució d’Aliments, (15 de punts de distribució) i al Menjador Social.


PP: 'El bipartit adjudica a una firma de fora d'Almassora el parc de Tramuntana que el PP va presupostar amb 100.000 € en 2015'\nCompromís i PSPV van suspendre la inversió en arribar a l'alcaldia i 'acudeixen ara a Castelló a contractar una obra malgrat que garantiren invertir a Almassora'\nEl projecte de parc infantil de Tramuntana que el Partit Popular va reservar en el pressupost de 2015 amb una inversió de 100.000 euros i que els 'dos ajuntaments ' d'Almassora van decidir suspendre res més arribar a l'alcaldia, s'executarà amb dos anys de retard i per una empresa de Castelló.\nCompromís i PSPV van rebutjar la inversió contemplada pel PP l'any 2015. 'La mesura suposava demorar sine die un projecte pel qual apostem després d'executar el parc de Cigarreta, que va anar molt bé acollit pels veïns ', ha recordat Luis Martínez. 'El 17 de desembre de 2015 tots dos partits anunciaven una inversió en aquest sector per 59.986,23 euros, pràcticament la meitat del que nosaltres havíem previst '. No obstant açò, l'anunci va quedar en meres paraules ja que el 30 de març de 2016 'tornaven a anunciar l'obra, aquesta vegada amb un increment del pressupost als 100.000 euros, la mateixa quantia que nosaltres contemplem en 2015 '.\nPassat l'any, l'obra no s'ha executat i finalment el Butlletí Oficial de la Província ha anunciat, aquest passat 31 de gener, l'adjudicació de les obres a una empresa de Castelló. Des del Partit Popular han celebrat 'que per fi el projecte vaja avant, ja que l'obra era reclamada pels veïns, i l'increment de la quantia a invertir creiem que és una bona mesura '.\nNo obstant açò, han qüestionat la contractació de les obres a una empresa de fora d'Almassora. 'Durant anys vam haver d'escoltar proclames dels dos partits que avui gestionen en paral·lel el nostre ajuntament la necessitat d'habilitar procediments perquè les inversions que promou el consistori anaren a les mans d'empreses del municipi '. Van ser 'anys de reivindicacions que, no obstant açò, semblen haver oblidat només arribar a l'alcaldia '. 'Lamentem que la seua memòria siga tan curta i que la seua política en el govern gens tinga a veure amb el seu discurs d'oposició. Demostren quin és el seu grau de coherència i compliment de compromisos ', ha declarat Martínez.


Oscars 2022: l'any que les plataformes poden fer història | El Cinèfil\nLa pel·lícula va tenir la seva estrena mundial al darrer Festival de Cinema de Sundance\nRedacció - 15 de juny de 2022 0\n'Nosaltres no ens matarem amb pistoles' planteja el costat fosc dels vells records i els draps bruts entre els amics\nLa segona part de la quarta temporada s'estrena l'1 de juliol\nOscars 2022: l’any que les plataformes poden fer història\nHa arribat el gran dia. Les 23 categories de la 94a edició dels Oscar estan a punt de lliurar-se. Serà en una cerimònia presencial, el diumenge 27 de març (matinada del dilluns 28 a casa nostra), en un intent de l’Acadèmia de Hollywood tornar a la normalitat, després de la darrera gala dels Oscar marcada per la pandèmia. Hi ha novetats molt importants aquest any. La primera és la decisió de treure de la gala 8 categories. O sigui només seran 15 els premis que s’anunciaran en directe.\nEls guardons al Millor documental, Millor edició, Millor maquillatge i perruqueria, Millor disseny de producció, Millor so, Millor curt, Millor curt animat i Millor banda sonora se sabran en començar la cerimònia, fet que ha provocat una gran indignació entre aquests col·lectius de professionals.\nL’any de Netflix?\nCom ja ve sent habitual, els guanyadors dels Globus d’Or 2022 ja ens van donar algunes pistes del que podria succeir i així ha estat, però amb alguna sorpresa. The Power of the Dog, el western dirigit per Jane Campion, parteix com la gran favorita amb 12 nominacions, incloses les de Millor Pel·lícula, Millor Direcció, Millor Guió Adaptat i per als seus quatre protagonistes: Benedict Cumberbatch, Kirsten Dunst, Jesse Plemons i Kod Smit-McPhee.\nDune de Denis Villeneuve és l’altra gran nominada, que ha n’ha acumulat 10, sobretot en les categories tècniques. Les citades sorpreses són en relació amb les nominacions a Penélope Cruz i Javier Bardem pels seus respectius treballs a Madres Paralelas, cinta que també ha aconseguit una altra nominació per la banda sonora d’Alberto Iglesias, i Being the Ricardos. La representació espanyola als Oscars es completa amb amb la nominació al curtmetratge d’animació The Windshield Wiper d’Alberto Mielgo.\nA continuació podeu veure la llista sencera de nominats:\nEls premis honorífics, que enguany seran per a Samuel L. Jackson, Elaine May, Liv Ullmann i Danny Glover, van ser anunciats el mes de desembre passat però, a causa de la irrupció de la variant Ómicron en la pandèmia de Covid, encara no s’ha pogut celebrar la seva cerimònia de lliurament, que tindrà lloc com un esdeveniment separat de la gala principal.\nArticle anterior5 actors que mereixen un Oscar i no el tenen\nArticle següentEls fans també fan pel·lícules\nL'1x1 dels Oscars 2022 | El Cinèfil 27 de març de 2022\tAt\t08:26\n[…] Oscars 2022: l’any que les plataformes poden fer història […]


Pere Aguilera, alcalde republicà de Rubí - Fundació Josep Irla\nPere Aguilera, alcalde republicà de Rubí\nBiografia escrita per Ramon Batalla\nPere Aguilera i Garriga (Rubí, 1901-1991) pagès i fill de pagesos, inicia de ben jove una sòlida militància social i política que no abandonarà en tota la vida: cooperativista; dirigent del Centre Democràtic Republicà i impulsor del seu òrgan La Lluita; vicepresident de la Unió de Rabassaires de Catalunya; regidor i, a partir de 1934, alcalde de la ciutat per Esquerra Republicana de Catalunya…\nLa proclamació de l’Estat Català, l’octubre de 1934, el porta a la destitució com a alcalde i a la presó per primer cop. La victòria del Front d’Esquerres, el febrer de 1936, el restitueix al capdavant de l’Ajuntament que continua liderant amb l’esclat de la Guerra Civil fins que s’incorpora al front com a milicià voluntari.\nDe nou alcalde i de nou incorporat al front, amb la derrota és empresonat i condemnat a mort pel règim franquista. Commutada la pena i ja en llibertat, la seva generació viu en un exili interior, maldant per tirar endavant la família.\nRecuperada la democràcia, lidera la nova etapa d’Esquerra Republicana a la ciutat i el 1979 esdevé de nou regidor. A partir de 1983, retirat de la vida pública, rep el reconeixement públic i l’escalf popular a una llarga trajectòria de compromís i lluita per la justícia social i la llibertat nacional.\nJoan Sauret. Tasca i esperança\nNativitat Yarza, mestra, alcaldessa, miliciana\nVíctor Torres, una vida republicana\nPere Blasi, mestre, geògraf i diputat republicà


ANTI-LIBERALS I ANTI-GLOBALITZACIÓ\nDurant els darrers temps, diversos espectacles folklòrics "anti-globalització" han ajudat a que intel·lectuals progres i pagesos francesos s'aliïn amb ecologistes i protectors dels drets dels treballadors dels països pobres en contra de la mundialització de l'economia. Se'ns diu que la globalització és dolenta perquè treu poder dels governs democràticament escollits i el dóna a empreses multinacionals amb objectius sinistres, que genera una desigualtat entre els països rics que cada dia són més rics i els pobres que cada dia són més pobres. També se'ns diu que la globalització no és més que una conspiració global que beneficia les empreses en perjudici dels treballadors, que incentiva la destrucció del medi ambient (sobre tot de les balenes i dels dofins que cauen a les xarxes dels pescadors de tonyina) i que oprimeix les cultures locals (principalment, la francesa...o al menys això sembla donada la radicalitat de les protestes que venen del país veí, on pallassos com José Bové són aclamats pel gran públic com a herois nacionals pel simple fet que un dia van destruir un restaurant de la cadena McDonalds i perquè es passeja pel carrer amb un formatge de roquefort al cap en senyal de protesta per la pèrdua de personalitat de la cuina francesa davant la invasió de les hamburgueses americanes).\nSembla com si tots els mals de la humanitat (des de la fam als països africans, fins a la manca d'educació passant pel treball infantil i l'escalfament de la terra) estan causats pel complot globalitzador que uns quants ultraliberals malignes (normalment liderats pel Reagan i la Thatcher) ens volen imposar, amb l'únic objectiu de fer-se rics.\nLes organitzacions "anti-liberals" i "anti-globalització" tenen les pintes més variades, són dallò més exòtiques i sovint tenen objectius mútuament autodestructius. Ara bé, els uneix l'odi visceral pel lliure funcionament dels mercats. Bé, de fet també els uneix la ignorància sobre les implicacions de les seves propostes: si es portessin a terme les polítiques que ells proposen, el món seria menys lliure i menys democràtic, els treballadors serien més pobres, la desigualtat entre països augmentaria, els nens dels països pobres no anirien a l'escola i seguirien treballant a canvi dencara menys diners, i el medi ambient es degradaria més ràpidament. Just el contrari del que ells busquen!\nAbans d'explicar perquè, és important recordar una lliçó que fa dos segles ens va donar Adam Smith, lliçó ignorada per molta gent: quan dues persones intercanvien mercaderies de manera voluntària, les dues hi surten guanyant. No és cert que si un hi surt guanyant, l'altra hi ha de sortir perdent i, per tant, plantejar el comerç internacional com una "lluita de classes" o una "lluita de països" en situació d'intercanvi desigual és començar l'anàlisi equivocadament.\nProsperitat i Democràcia\nTambé és important recordar que els únics països que durant aquest segle han aconseguit retallar distàncies amb les economies occidentals (i parlo de Japó, Corea, Singapur, Hong Kong, Taiwan, Malaisia, o Tailàndia a Àsia, així com també de Grècia, Portugal, Irlanda o la mateixa Espanya entre d'altres) ho han fet a base de tenir economies de mercat obertes al comerç internacional, a les inversions estrangeres i a la tecnologia provenint de les societats més avançades. Per altra banda, no hi ha cap exemple de país que hagi aconseguit progressar mantenint-se tancat a les influències exteriors.\nPer tant, la introducció de mercats (liberalització) i l'estar obert a l'exterior (globalització) són necessàries per prosperar. I no només això sinó que, sovint, també porten llibertat política. Quan més globalitzada estigui l'economia més difícil serà per als dictadors mantenir el poder i reprimir la informació i més difícil els serà formar part d'un món que no tolera la manca de llibertat. Amb això no vull dir que la introducció d'economies de mercat obertes a l'exterior garanteixi el progrés i la llibertat (Singapur és un exemple clamorós de país amb èxit des del punt de vista econòmic, on les llibertats democràtiques brillen per la seva absència, i no és pas l'únic). El mercat no és la fórmula màgica que solucionarà tots els problemes dels pobles. Calen moltes altres coses. Ara bé, el què si és cert és que sense una economia de mercat, és difícil de progressar i ser lliure. I així ens ho mostra la història: no hi ha cap exemple en la història de la humanitat, d'un país en el que el poble hagi viscut en llibertat i democràcia sense que el sistema econòmic no hagi estat dominat pels mercats.\nDe fet, la història també ens dóna dos exemples de països idèntics (Corea i Alemanya) que van ser dividits per una guerra. El tros que es va tancar i es va socialitzar (Corea del Nord i l'Alemanya de l'Est) va empobrir miserablement i mai no van ser un exemple de llibertat democràtica. El tros que es va "globalitzar" i "liberalitzar" (Corea del Sud i la República Federal d'Alemanya) va prosperar, es van enriquir i va introduir la democràcia.\nÒbviament, ja he dit que hi ha economies de mercat que no gaudeixen de democràcia i llibertat (i fins a meitat dels vuitanta, Corea del Sud n'era una d'elles), per la qual cosa el mercat no és garantia de llibertats democràtiques. Ara bé, la llibertat econòmica (el mercat) és una condició necessària per a la llibertat política.\nEls treballadors dels països pobres es beneficien enormement de la globalització. Els exemples més clars el formen les dues economies més poblades del món. Mentre la Índia i la Xina van mantenir polítiques socialistes de planificació central i van estar tancades a l'exterior, la població d'aquests dos països (població que suma gairebé un terç de la població mundial) van veure com la misèria els envaïa. El "gran salt cap endavant" Maoista va resultar ser un pas enrera gegant. I és aquesta, i no una altra, la raó per la que durant les darreres dècades, els països pobres eren cada cop més pobres i els rics més rics. Els pobres seguien les polítiques socialistes de no intercanviar i tancar-se a l'influencia mesquina dels explotadors nord americans, i es van empobrir notòriament.\nÉs realment irònic veure com alguns intel·lectuals "progres" (encarcarats a les seves càtedres d'universitats de països rics) donen les culpes de la pobresa del món als mercats, a la globalització i als ultraliberals, quan la causa fonamental de la misèria que regna als països del tercer món són les teories mesquines a les que ells han donat suport tota la vida. Teories "marxistes", teories "d'intercanvi desigual", teories de "centre-perifèria", teories de "substitució dimportacions", o teories de "planificació central". Totes igual de desastroses per a la Xina, per a l'Índia i per a dotzenes i dotzenes de països pobres d'arreu del món . I són aquests terribles desastres econòmics els que han creat gran part de les desigualtats existents al món en què vivim, perquè els països que no les van adoptar van progressar, mentre que els que ho van fer es van enfonsar en la misèria.\nA principis dels vuitanta, la Xina va començar a introduir mercats, liberalitzar l'economia i a obrir-la a l'exterior. Només durant 1998, els treballadors xinesos van guanyar 12 bilions de pessetes gràcies a llurs exportacions als Estats Units. I les exportacions xineses segueixen pujant cada any, i amb elles, també ho fan els salaris dels treballadors locals. L'Índia començar a seguir el mateix camí una dècada després. Les taxes de creixement positives no s'han fet esperar. Poc a poc, la renda per càpita d'ambdues nacions ha anat creixent i s'ha produït lexercici l'eradicació de pobresa més gran que mai no ha vist la història de la humanitat. L'èxit notori dels dos països més poblats del món contribueix (poc a poc) a reduir les distàncies econòmiques entre els 6,000 milions de ciutadans del món. Lògicament, queda molta cosa per a fer: la renda per càpita xinesa és encara de 120.000 pessetes anuals (tot i que si segueix creixent a un ritme de 10% anual) ben aviat deixarà de ser un país pobre, bona part dels països d'Àfrica, encara segueixen enfonsats (tot i que països com Ghana, Moçambique i Botswana comencen ja ha mostrar signes de bonança). Però encara que quedi molt per a fer, està clar que el tancament de les economies al comerç, les inversions i les tecnologies estrangeres (a la globalització!) seria un pas enrera i els països pobres que ja han patit el resultat miserable de les polítiques "progres" ho saben més que ningú. I és per això que ara són ells els que demanen la liberalització.\nPel que fa al treball infantil, és cert que hi ha nens que treballen molt a canvi de salaris molt baixos, cosa que, des d'un punt de vista europeu, ens fa (i ens ha de fer) mal als ulls. A tots ens agradaria que, en lloc de treballar, els nens de Centre-Amèrica anessin a l'escola. Ara bé, cal pensar si això s'aconseguiria simplement impedint que les empreses multinacionals inverteixin a als països pobres, com pretenen els anti-globalistes. Preguntem-nos per un moment, què passaria realment si prohibíssim que les multinacionals contractessin nens petits. Algú creu realment que els nens anirien a l'escola i jugarien feliços amb els seus companys al pati del col·legi com si fossin nens de Barcelona? Jo, sincerament, crec que no. Més aviat penso que el nen perdria la feina i hauria d'anar als abocadors d'escombraries a buscar menjar entre la putrefacció (que és el que feia abans que la multinacional el contractés). L'eliminació del treball infantil és un objectiu molt lloable, però la seva prohibició acabaria perjudicant a qui s'està intentant ajudar: el propi nen. Els nens dels països pobres no tindran ni educació ni salut fins que el govern no proveeixi les escoles i d'altres infrastructures. I això no passarà fins que no s'obtingui una recaptació fiscal raonable, que vindrà lligada al creixement del país. I el progrés econòmic no s'aconseguirà si l'economia es tanca al comerç internacional i a la globalització.\nPassem als desastres ecològics. És possible que el mercat i la globalització comporti desequilibris ecològics. El que també és cert és que l'alternativa (un país socialista tancat) no és garantia de sanejament ecològic. I si no, pregunteu-ho als països de l'Europa de l'Est. Els incendis forestals del sud est asiàtic no el causen les multinacionals sinó els autòctons que busquen terres per a l'agricultura (ja que no tenen alternativa de treball a la indústria). La destrucció de la selva amazònica al Brasil, va començar quan el propi govern autarquista donava subsidis als incendiaris. Les balenes no les capturen les multinacionals que volen vendre carn de balena arreu del món sinó les flotes japoneses i noruegues per al consum local (i, en conseqüència, si Japó i Noruega es tanquessin al comerç exterior, seguirien capturant el mateix número de balenes per la qual cosa, l'anti-globalització està lluny de ser la solució al problema de l'extinció dels mamífers aquàtics).\nSi bé no està clar que les economies tancades respectin més lentorn natural, el que sí està clar és que les preocupacions per l'entorn ecològic augmenten quan la gent assoleix un grau de benestar econòmic (i si no, pregunteu-vos de quin extracte social i de quins països provenen els tripulants del Rainbow Warrior, el vaixell estrella de Greenpeace!). És a dir, quan ets pobre, l'únic que et preocupa és trobar menjar i que no se't morin els fills. Només quan tens un nivell mínim de renda et pots permetre el luxe de preocupar-te per si la platja està neta o si els dofins cauen a les xarxes de les tonyines. A més, per a netejar o no embrutar el medi ambient, són necessaris uns diners i uns recursos que els països pobres no tenen. Per tant, la millor manera de vetllar pel medi ambient és generar riquesa als països pobres.\nFinalment, la destrucció de les cultures autòctones per part de les multinacionals. És possible que el comerç i les inversions internacionals comporten que molts ciutadans francesos mengin al McDonalds o beguin Coca Coles i portin cotxes Toyota en lloc de menjar als restaurants típics del país, beguin vi de Bordeaux i portin Renaults. I potser algú cregui que això és un problema. Ara bé, i perdoneu-me si ressalto el què és obvi, però són els propis ciutadans francesos qui trien lliurement d'anar a sopar on volen, de veure el que més els ve de gust i portar el cotxe que els fa més il·lusió. Intentar interferir en la lliure elecció dels ciutadans del país simplement perquè trien coses que no ens agraden no justifica ni els actes de vandalisme en contra de ningú, ni la intromissió intolerable (i poc democràtica) del govern impedint que la gent pugui triar en llibertat.\nEl Fracàs de Seattle\nI si la globalització i la liberalització són tan bones, per què va fracassar la darrera reunió de l'Organització Mundial del Comerç a Seattle? Doncs, sorprenentment, no és perquè els països pobres s'oposin a la globalització. Ans al contrari. Després de la misèria que les polítiques socialistes de les darreres dècades els han portat, ells entenen que el progrés econòmic passa per la introducció de mercats i per l'obertura a l'exterior. Qui s'hi oposa són precisament els països rics. Per una banda, els Estats Units i el seu president que, malgrat els seus discursos on menciona justícia i equitat per a tothom, el seu objectiu principal és l'elecció del seu vice-president a les properes eleccions per a consolidar "l'herència Clinton" (el vice-president Al Gore, té una agenda ecologista i sindicalista i no es pot permetre el luxe de fer enfadar aquests dos poderosos lobbies en plena campanya electoral). Per altra banda, la Unió Europea segueix amb la seva obsessió per a protegir els pagesos (un altre lobby poderós) a través de subsidis i d'evitar que els productes agrícoles dels països pobres entrin als mercats europeus.\nI això és un espectacular exercici d'hipocresia que impedeix que els països pobres segueixin el mateix camí que un dia van seguir Europa i els Estats Units per aconseguir gaudir de la riquesa i el progrés dels què gaudeixen. Estem obligats a ajudar als pobres del tercer món. I la manera de fer-ho no és donar-los almoines sinó obrir els nostres mercats als seus productes i exportar-hi capital i tecnologia per a què ells mateixos progressin amb llur esforç. La liberalització i la globalització no són una fórmula màgica que solucionarà tots els problemes de la humanitat. Ara bé, són un requisit fonamental sense el qual els problemes no se solucionaran.\nXavier Sala-i-Martin és Catedràtic de la Universitat de Columbia i professor visitant de la Universitat Pompeu Fabra


L’Escola de Capatassos organitza la I Fira Professional Agrícola i de Jardineria\nLa fira serà els dies 16 i 17 de maig en la pròpia escola i comptarà amb la participació d’una vintena d’empreses i associacions\nL’Escola de Capatassos Agrícoles de la Diputació de València organitza els dies 16 i 17 de maig la I Fira Professional Agrícola i de Jardineria. L’acte s’organitza per primera vegada amb motiu de la festivitat de Sant Isidre, i comptarà amb la participació d’una vintena d’empreses -quatre són multinacionals- i associacions relacionades amb el sector.\n“La nostra idea és posar en valor tots els recursos i l’oferta formativa de l’escola”, assegura el director de la ECA, Vital García-Espanya, qui posa el focus també en la importància que empreses i alumnes es coneguen. “La idea és que els estudiants sàpien com funciona el mercat laboral al que es van a enfrontar i, al mateix temps, que els referents del sector siguen testimonis del potencial que tenen els nostres alumnes”, explica García-Espanya.\nLes jornades començaran el 16 de maig amb tres xarrades que van des de la relació de les pràctiques agrícoles i el canvi climàtic fins a les perspectives de futur del sector, entre altres. La fira continuarà el 17 de maig amb un col·loqui sobre llavors i agricultura ecològica, i un altre sobre cultius emergents a la Comunitat Valenciana. També estan previstes demostracions de maquinària i productes.\nSegons el director de la ECA, “és una fira oberta a tots els professionals de l’agricultura i la jardineria en la qual caben tot tipus de projectes i novetats que s’estiguen treballant en el sector”.\nEl programa es pot consultar en la pàgina web de la fira, http://www.ecagricolas.es\nL’Escola de Capatassos Agrícoles de Catarroja, amb 60 anys d’experiència, està integrada en l’àrea de Benestar Social, Educació i Sanitat que dirigeix Mercedes Berenguer. El centre està situat a l’entorn del Parc Natural de l’Albufera i disposa d’una capacitat de fins a 250 alumnes en les seues quatre especialitats: Jardineria i Floristeria, Producció Agroecológica, Gestió Forestal i Mitjà Natural, i Paisatgisme i Mitjà Rural. Ofereix una formació teòrica i pràctica en les seues 30.000 m2 de camps de cultiu, fruiters, hivernacles i jardins, així com en empreses externes.


La Fundació Horta Sud premia a SETEM Comunitat Valenciana per la seua defensa del drets humans\nInicio L'Horta Sud La Fundació Horta Sud premia a SETEM Comunitat Valenciana per la seua...\nLa Fundació Horta Sud premia a SETEM Comunitat Valenciana per la seua defensa del drets humans\nLa seu del Museu Comarcal de l’Horta Sud va acollir l’acte de lliurament de la III edició de la Menció Colibrí que atorga la Fundació Horta Sud. Enguany la Menció Colibrí 2017 per la defensa dels Drets Humans i Valors Democràtics és per a SETEM Comunitat Valenciana, una organització no governamental per al desenvolupament.\nL’objectiu d’aquesta menció és visibilitzar a les associacions que han assumit la responsabilitat de construir una societat més justa per a tots i totes, permetent que millore la vida de les persones i reconeguent la necessitat de valorar les iniciatives orientades al canvi i a les persones que les porten endavant, treballant de forma solidària i col·lectiva pels altres i que, en temps d'incertesa ens apropa i ens fa sentir més humans i millors.\nSETEM Comunitat Valenciana es una organització no governamental per al desenvolupament que treballa des de l'any 1993 per promoure un sistema econòmic i social mundial més just i solidari a través de l'educació i la sensibilització a la societat valenciana mostrant alternatives com el consum responsable i el comerç just.\nAmb la Menció Colibrí 2017 la Fundació Horta Sud vol agrair i significar el treball realitzat per SETEMCV, per les múltiples accions d’educació i sensibilització, amb l’objectiu de combatre les injustícies inherents al capitalisme i contribuir a construir un model econòmic que fique a les persones i a la vida al centre. Les accions que s'inclouen en els seus projectes són: comunicació per la transformació social, mobilització social, incidència política i empresarial, cooperació amb organitzacions de defensa dels drets humans, articulació i enfortiment de l'economia social i solidària i promoció del consum responsable i la compra pública socialment responsable. Destaquen accions per promoure el consum responsable i ètic i per denunciar la injustícia estructural, la banca armada, la violació dels drets laborals i econòmics, especialment entre les dones als països del sud i els efectes de la globalització en les persones, els grups humans i el medi ambient, denunciant i relacionant directament la pràctica econòmica neoliberal amb l'empobriment i la violació del drets humans.\nArtículo anteriorÁguilas y halcones para ahuyentar a las palomas que están arruinando las cosechas en Burjassot\nArtículo siguienteLa mejoría económica permitirá a Benetússer acometer inversiones en 2018


Alumnes de l'INS Rahola mediaran en casos d'assetjament per internet - Diari de Girona\nAlumnes de l'INS Rahola mediaran en casos d'assetjament per internet\nHan rebut formació de la policia per actuar en problemes derivats del mal ús de les xarxes\ngirona | laura fanals 16.02.2016 | 07:40\nAlumnes de l'INS Rahola mediaran en casos d'assetjament per internet Marc Martí\nCinc alumnes de l´institut Carles Rahola de Girona faran de mediadors en casos de ciberassetjament que es produeixin al centre. Es tracta d´una prova pilot en què els estudiants, d´entre 15 i 18 anys, han rebut formació per part de la policia municipal per tal que puguin actuar en problemes derivats d´un mal ús de les xarxes socials.\nSegons ha explicat el director del centre, Quim Ruhí, el Carles Rahola -com molts altres instituts- s´ha trobat amb diversos casos d´assetjament online. Per tal d´ajudar els alumnes que pateixen aquesta situació i que a vegades no tenen el valor de comunicar-ho a un adult, hi haurà cinc estudiants que actuaran com a mediadors en aquest tipus de conflictes. La idea és que sigui un sistema el màxim de confidencial possible, tot i que la direcció del centre acabarà sancionant quan sigui necessari. Haver participat en la mediació, tanmateix, serà considerat com un «atenuant». La idea va sorgir de la Comissió d´Educació Digital, a proposta de la policia municipal.\nAquesta prova pilot es posarà en marxa properament. De moment, ja s´ha habilitat una bústia de correu electrònic a través del qual els estudiants es podran posar en contacte amb els mediadors, s´han editat tríptics i s´informarà a tots els alumnes anant classe per classe.\nEls estudiants que s´han escollit per fer de mediadors fan tercer i quart d´ESO i primer de Batxillerat. Segons Ruhí, es tracta de persones «responsables, capaços de mantenir la confidencialitat, sociables, discrets i empàtics». «No busquem culpables ni assenyalar ningú, sinó solucionar el problema el més aviat possible», assenyala el director. Si aquest sistema funciona a l´institut Rahola, més endavant es podria aplicar a altres centres de la ciutat.\nD´altra banda, l´Ajuntament de Girona va inaugurar ahir el cicle de xerrades El meu fill 2.0. Segons va explicar la regidora d´Educació, Isabel Muradàs, l´objectiu és donar resposta a les inquietuds de les famílies sobre l´ús de les xarxes socials per part dels joves. La propera sessió tindrà lloc dilluns vinent a la biblioteca arles Rahola, anirà a càrrec de l´expert en social media Aleix Clarió i portarà per títol Inconsciència social: la cara oculta de les xarxes.


Una mostra sobre Joan Ponç exhibirà una obra inèdita - Empordà\nUna mostra sobre Joan Ponç exhibirà una obra inèdita\nÉs la pintura 'L'orella', que la firma d'advocats Roca Junyent ha cedit a la Fundació Catalunya - La Pedrera\nEMPORDA.INFO 17.10.2017 | 09:37\nAlgunes de les obres de Joan Ponç que s´exhibeixen FUNDACIÓ LA PEDRERA\nLa mostra 'Joan Ponç. Diábolo', inaugurada el passat 6 d'octubre i que es podrà visitar fins al 4 de febrer del 2018 a la Pedrera, exhibirà per primer cop en públic la pintura de l'artista 'L'orella'. L'obra ha estat cedida per la firma d'advocats Roca Junyent a la Fundació Catalunya - La Pedrera. A través de l'exposició, l'entitat pretén mostrar una nova interpretació de les obres i de la figura d'aquest artista català, que segons els responsables de l'exposició, ha demostrat al llarg de la seva trajectòria una capacitat "immensa" per explorar els racons "més recòndits i foscos" de l'ésser humà.\n'Joan Ponç. Diábolo' vol donar a conèixer la pintura de l'artista i el caràcter "solitari, únic i màgic" que definia la seva essència, en paraules dels responsables de la mostra. També el consideren el primer pintor que va renovar la pintura plàstica d'avantguarda després de la guerra civil. Joan Ponç, cal recordar-ho, va tenir molts vincles amb l'Empordà. A mitjans dels anys 60, l'artista va establir-se a Portlligat, Cadaqués, on visitava sovint a Salvador Dalí amb qui mantenia una amistat força especial. D'obra seva se'n pot admirar en el mateix Museu de l'Empordà, a Figueres.


De la credibilitat lesionada de Rajoy al futur negre de Bárcenas: les claus de la sentència de Gürtel | NacióDigital\nDe la credibilitat lesionada de Rajoy al futur negre de Bárcenas: les claus de la sentència de Gürtel\nLa resolució judicial sobre la principal trama de corrupció detectada a l'Estat esquitxa el president espanyol i afegeix incertesa a la legislatura\nper Aida Morales / Oriol March, 24 de maig de 2018 a les 16:27 |\nMariano Rajoy en una compareixença davant dels mitjans | ACN\nNo obstant això, no tots els magistrats ho han vist igual. El president del tribunal, Ángel Hurtado, ha emès un vot particular en el qual defensa que el partit de Rajoy no ha de ser condemnat perquè "desconeixia els fets delictius". A més, creu que no hi ha proves que acreditin que el PP sabés què passava, més enllà d'alguns alcaldes o regidors concrets. Disparitat d'opinions entre els magistrats, que ja es va fer notòria durant el procés previ a la sentència.\nEl judici ja va marcar un abans i un després en la història de la democràcia espanyola, perquè que va ser el primer en què un president del govern central compareixia en un tribunal per declarar. Durant el procés, les pressions polítiques a la judicatura van sortir a la llum, quan un dels jutges implicats en el cas -de perfil progressista- va demanar la declaració de Rajoy com a testimoni. Aquest magistrat va ser apartat de la deliberació. Altres acusacions d'intromissió política van venir de la mà de l'Associació Jutges per la Democràcia, que va denunciar estretes vinculacions d'alguns magistrats amb el PP. Ara, la sentència embruta la figura de Rajoy, sobretot després que l'Audiència Nacional no hagi donat prou credibilitat a la seva versió -on va negar pagaments en negre- com a testimoni. La resolució judicial impacta en la batalla entre populars i Ciutadans pel pastís del vot conservador a Espanya\nLuis Bárcenas, als jutjats Foto: ACN\n2. Bárcenas, executor de la caixa B\nLuis Bárcenas apareix a totes les fotografies quan es tracta de la corrupció del PP. Integrat en el nucli dur del partit també en l'etapa de Mariano Rajoy, la formació se n'ha intentat allunyar tant com ha pogut -és conegut l'episodi del "comiat en diferit" que va defensar en públic María Dolores de Cospedal-, però mai s'ha pogut amagar de la radioactivitat de l'extresorer i de les complicitats que mantenia amb els principals dirigents del partit. Bárcenas ha estat condemnat a 33 anys de presó i a pagar una multa de 44 milions d'euros, mentre que la seva dona, Rosalía Iglesias, ha rebut una pena de 15 anys. La sentència el situa al centre de la caixa B que va regir durant anys la comptabilitat del PP en forma d'estructura "financera i comptable paral·lela". "Es tractava d'un autèntic sistema de defraudació de l'erari públic", sosté la sentència.\nEn aquest sentit, Bárcenas era una peça fonamental perquè amb la seva presència, des de dins del partit, podia acostar-se a qui en cada cas convenia per aconseguir l'adjudicació corresponent. L'execució, per cert, "s'incrementava amb la quota fixada, que després es repartia entre qui hi tenia relació, i del qual el mateix partit rebia el seu corresponent benefici". La sala considera acreditat que l'extresorer del PP va nodrir els seus comptes -milionaris- a Suïssa "amb fons provinents de comissions que va rebre per la seva gestió i intermediació, aprofitant-se dels càrrecs públics que va ostentar, en contractacions públiques irregularment adjudicades". Bárcenas es va lucrar a través de la caixa B, i l'Audiència Nacional manté que els fons obtinguts en cap cas eren "lícits". Coneguda la primera sentència de Gürtel, ara caldrà comprovar si l'extresorer del PP canvia d'estratègia i assenyala dirigents del partit.\n3. Ana Mato i l'ona expansiva al partit\nAna Mato va ser una de les incorporacions de Rajoy per al primer govern que va formar a finals del 2011. Tres anys més tard, l'exministra de Sanitat es va convertir en la primera víctima política d'alt nivell de la Gürtel. Va plegar del càrrec per no perjudicar el govern espanyol ni el seu president, i va anar desapareixent del mapa progressivament. La sentència la condemna a retornar 27.857,53 euros com a responsable a títol lucratiu. Uns diners que es va gastar en viatges i esdeveniments personals.\nEstava casada en règim de guanys amb Jesús Sepúlveda, exalcalde de Pozuelo de Alarcón i, segons la sentència, les despeses abonades pels condemnats havien de córrer a càrrec de la societat de guanys que formaven. "Sembla evident -destaca el text- que si Mato realitza uns viatges i rep uns serveis que no abona, està obtenint un benefici a la part o quota que hauria de correspondre a sufragar com a membre de la societat conjugal, de manera que, en la mesura que suposa un enriquiment sense causa, està obligada a restituir allò en què s'ha beneficiat".\nTambé ha estat condemnada com a responsable a títol lucratiu Gema Matamoros, dona de Guillermo Ortega, exalcalde de Majadahonda. Haurà de tornar 45.066,66 euros per participar a títol lucratiu dels viatges i regals amb els quals la trama Gürtel va obsequiar el matrimoni. Altres càrrecs del PP, com ara l'exdiputat Jesús Merino, l'extresorer Ángel Sanchís, José Luis Peña (exregidor a Majadahonda i denunciant del cas) i Ricardo Galeote, també representant municipal de la formació.\n4. Cara i creu de la sentència: Correa a la presó i "el Bigotes" absolt\nLa sentència relata com les empreses de Correa i altres escollides per ell -amb el suport de càrrecs públics- gaudien d'un tracte de favor en les contractacions. Aquestes inflaven els preus per aconseguir beneficis milionaris provinents de l'erari públic. També es promovien comissions, quan les adjudicatàries eren terceres societats, que llavors es repartien entre el Grup Correa i altres autoritats o càrrecs electes del PP. Aquests diners es donaven en metàl·lic o servien per pagar festes o celebracions, tot i que també van ser usats per sufragar despeses electorals.\nCorrea va ser l'encarregat de teixir -entre els anys 1999 i 2005- una estructura de "corrupció institucional", i també va ser qui en va treure més fruit econòmic. Segons la sentència, va rebre 8,4 milions d'euros per contractes públics, i va ingressar 2,8 milions més en concepte de comissions per mediar en favor de societats alienes al seu grup. No obstant això, mentre que Correa és condemnat, Álvaro Pérez -conegut com el Bigotes- ha resultat absolt. Una notícia sorprenent que afecta el responsable de la trama a València. En aquest cas, el tribunal ha avalat la seva versió, i les declaracions de Correa -el seu cap- que va assegurar que Orange Market no havia tingut cap implicació en el cas. El Bigotes, però, no es lliura encara de la presó, ja que està condemnat en altres peces vinculades a l'activitat de la trama a València. Una de freda i una altra de calenta.\nFrancisco Correa, el líder de la trama Gürtel, a l'Audiència Nacional Foto: Europa Press\nPolítica, Luis Bárcenas, Audiència Nacional, PP, corrupció, Francisco Correa, Mariano Rajoy, cas Gürtel\ni si passés això en la República Catalana?\nPer M'han trencat 27 mamelles i m'han tocat 38 dits el 25 de maig de 2018 a les 09:28\nDoncs els jutges no podrien fer res, perque al govern no se'l podria jutjar, segons la llei de transitorietat jurídica, que té una duració indefinida, per cert. Visca la separació de poders!\nPer raimona el 24 de maig de 2018 a les 19:07\ntodo es mentira .la prensa española es manipuladora\nPer Quinto Máximo el 24 de maig de 2018 a les 16:38


Dalinians: Albert Sàbat bat el rècord de triples de la LEB Or des de 6m75, amb 9\nAlbert Sàbat bat el rècord de triples de la LEB Or des de 6m75, amb 9\nAlbert Sàbat va entrar dimecres en la història de les competicions FEB com el jugador que ha anotat més triples en un partit de LEB Or des de 6m75. Van ser 9/13 (gairebé un 70%) contra el Càceres, superant el rècord que ell mateix i l'aler del CBT Ross Schraeder compartien, amb vuit. També va igualar el rècord absolut que tenia Alberto Corbacho des del 3 de març del 2006, quan en va fer 9/12 en un Huelva-La Palma, però des de 6m25. La LEB Or existeix des del curs 1997/98. Sàbat només va anotar triples (0/3 de 2, i sense tirs lliures, per 27 punts en total) i va anar a la mitja part havent clavat els sis que havia intentat. Els tres primers els va llançar amb comoditat, ja que els seus defensors (Carlos Cherry), passaven el bloqueig per darrere. A partir del tercer ja no va llançar tan sol, però això no el va privar d'una efectivitat absoluta. El base de Llagostera va relativitzar ahir el seu èxit personal –«tot l'equip vam estar molt bé, amb 18/34»– i va explicar que els nou triples són el seu sostre personal com a sènior: «Ja ho eren els vuit que vaig aconseguir contra el CBT. Però en categories de formació n'havia arribat a fer nou», recorda.\nAmb gairebé un 43% d'encert, Sàbat té el cinquè millor percentatge de la LEB Or però els quatre jugadors que el superen, Hayes (Breogán), Detrick (Melilla), el seu company d'equip Nacho Yáñez, i Sam Haanpaa (Palència), n'intenten molts menys. Sàbat viu ara el seu millor moment de la temporada. Després d'alguns alts i baixos –tallats per grans actuacions contra el Girona i el CBT– en els últims vuit partits acredita 14,6 punts, un 53,6% en triples, 4,5 assistències i 15,9 de valoració.


Ports i aeroports. Mesures. Pacte nacional per a les infraestructures. Generalitat de Catalunya\nP�gina especial sobre el Pla Nacional d'Infraestructures. El web oficial de la Generalitat de Catalunya.\tAcc�s al contingut (Alt + 1)\nPacte nacional per a les infraestructures\tActuacions clau\nDocument �ntegre del Pacte\nInici > Pacte nacional per a les infraestructures > Mesures > Ports i aeroports\nEls ports i els aeroports han de coordinar les accions per convertir- se en grans centres de concentraci� i distribuci� de c�rregues, ampliant la seva �rea d�influ�ncia, el seu hinterland, al conjunt de la pen�nsula Ib�rica, a l�Euroregi� i al corredor central europeu. 1. Gesti� de l�aeroport de Barcelona\nS�assolir� la gesti� de l�aeroport de Barcelona a trav�s d�un consorci de majoria p�blica, participat en el seu �rgan rector per la Generalitat de Catalunya, les administracions locals concernides, els agents econ�mics i socials m�s representatius i l�Administraci� general de l�Estat, de conformitat amb el previst per la Moci� 50/VIII del Parlament de Catalunya, i aix� afavorir una gesti� individualitzada del mateix. 2. Promoci� i millora de l�aeroport de Barcelona\nEs realitzar� una pol�tica de promoci� de l�aeroport i es vetllar� per tal que l�assignaci� d�espais efectuada a les terminals compleixi el comprom�s d�afavorir les companyies o aliances a�ries que, a m�s de mantenir i potenciar la xarxa actual de connexions de qualitat en l��mbit europeu, apostin tamb� per la realitzaci� de vols intercontinentals i de vols d�interconnexi� que possibilitin la materialitzaci� d�un hub.\n3. Creixement futur de l�aeroport de Barcelona\nS�analitzaran a fons les perspectives, necessitats i oportunitats de creixement a mitj� i a llarg termini de l�aeroport de Barcelona, a fi d�avaluar les diverses opcions i de prendre les oportunes previsions urban�stiques i de planificaci�. Es promouran les infraestructures b�siques necess�ries per instal�lar un cl�ster industrial aeron�utic proper a l�aeroport de Barcelona.\n4. Trasp�s i millora dels aeroports de Girona, Reus i Sabadell\nEs reclamar� a l�Estat la desclassificaci� com a aeroports d�inter�s general i, en conseq��ncia, la transfer�ncia a la Generalitat de la titularitat dels aeroports de Girona, Reus i Sabadell. Dins de la primera fase del Pacte l�Estat invertir� en aquests aeroports, directament o mitjan�ant transfer�ncia a la Generalitat, les quantitats seg�ents: 30,46 M� (Sabadell), 62,82 M� (Girona) i 190,18 M� (Reus).\n5. Compleci� de la xarxa d�aeroports de Catalunya\nEs culminar� la construcci� de l�aeroport de Lleida-Alguaire i s�acabar� la tramitaci� del de la Seu-Andorra. A m�s, es posar� en marxa l�aeroport d�aviaci� empresarial a l�entorn de l��rea metropolitana de Barcelona, at�s que aquest �s un dels sectors emergents en el m�n aeron�utic.\n6. Millora de l�acc�s als aeroports en transport col�lectiu\nEs millorar� l�acc�s dels trens de rodalies a les terminals Nord i Sud de l�aeroport de Barcelona, es construir� la L9 del metro fins a l�aeroport de Barcelona i es connectar� amb la L2. Tamb� es millorar� l�acc�s dels autobusos a l�aeroport de Barcelona, i s�hi construiran noves plataformes d�aportaci� i recollida de passatge adaptades a les necessitats de les persones usu�ries. Alhora, es milloraran els accessos viaris i l�acc�s dels autobusos als aeroports de Girona, Lleida i Reus i es promour� la connexi� ferrovi�ria, preferiblement en alta velocitat, entre els aeroports de Barcelona, Girona i Reus.\n7. Gesti� del sistema d�aeroports de Catalunya\nEs promour� la gesti� coordinada dels aeroports de Catalunya, l�especialitzaci� d�alguns dels seus serveis, el seu car�cter complementari, la facturaci� conjunta i altres aspectes que millorin l�efici�ncia del sistema. S�aplicar� a cada un dels aeroports regionals de Catalunya un model d�exercici de la titularitat i de gesti� inspirat en el que es reclama per a l�aeroport de Barcelona, que els garanteixi una certa autonomia i la participaci� de les administracions locals i dels agents econ�mics i socials respectius.\n8. Refor�ament dels ports de Barcelona i Tarragona\nEs refor�ar� l�activitat dels ports Barcelona i Tarragona, amb l�ampliaci� de la seva �rea d�influ�ncia, el seu hinterland, al conjunt de la pen�nsula Ib�rica, especialment a la comunitat aut�noma de Madrid, a l�Euroregi� i al corredor central europeu. S�estudiar� la viabilitat i avaluar la conveni�ncia d�ampliar el port de Tarragona. Durant la primera fase del Pacte, l�Estat invertir� 492,26 M� en la millora del port de Barcelona, i 337,17 M� en la del port de Tarragona.\n9. Millora de la gesti� dels ports de Barcelona i Tarragona\nPer tal que els grans ports comercials de Barcelona i Tarragona continu�n desenvolupant un paper motor de l�economia catalana i espanyola, i per millorar l�efici�ncia i la competitivitat del sector portuari, es negociar� la modificaci� de la legislaci� portu�ria estatal per tal que els ports d�inter�s general reforcin la seva autonomia de gesti� i puguin elaborar i executar una planificaci� i unes pol�tiques comercials i tarif�ries pr�pies i aut�nomes.\n10. Accessos als ports de Barcelona i Tarragona\nEs milloraran els accessos viaris i ferroviaris als ports de Barcelona i Tarragona, per a assolir els objectius d�efici�ncia i sostenibilitat. S�executar�, amb car�cter prioritari i urgent, la millora dels accessos viaris (des de Cornell� de Llobregat) i ferroviaris (des de Can Tunis) al port de Barcelona i de la nova terminal ferrovi�ria a l�antiga llera del Llobregat. Tamb� es millorar� en general la connexi� dels ports de Barcelona i Tarragona a la xarxa ferrovi�ria de mercaderies d�ample internacional, que els connecti amb els corredors del Mediterrani i de l�Ebre, i amb el centre i el nord d�Europa.\n11. Promoci� de la resta de ports i del sistema portuari catal�\nEs potenciaran les activitats tur�stiques, esportives, pesqueres i comercials de la resta de ports del litoral catal�, promovent especialment el desenvolupament potencial de l�activitat comercial dels ports dels Alfacs, Vilanova i Palam�s, com a complementaris dels de Barcelona i Tarragona. Aquesta mesura inclour� un pla de mobilitat per a cada port, a fi d�assegurar la coher�ncia entre les expectatives de creixement i els accessos respectius.\n12. Potenciaci� del transport mar�tim\nEs potenciar� el transport mar�tim, el cabotatge (short sea shipping) i les autopistes del mar, com a alternativa a la congesti� de la carretera. Amb aquesta finalitat, a m�s de millorar els accessos per a mercaderies als ports, es promour� tamb� la millora de les instal�lacions portu�ries i el transport intermodal. 13. Espais log�stics portuaris i marines seques\nS�adoptaran les previsions de planificaci� per facilitar i promoure la construcci� d�un espai connectat per ferrocarril i a l�abast de vies d�alta capacitat vi�ria, que pugui esdevenir un pol d�atracci� econ�mica de primera magnitud dels ports de Barcelona i Tarragona, i es pugui complementar amb altres espais per a l�intercanvi i emmagatzematge de mercaderies. Tamb� es crearan marines seques a diversos indrets propers a la costa, on guardar vaixells esportius fora de temporada i facilitar la continu�tat de la ind�stria n�utica.\n14. Protecci� del litoral\nEs promour� el desenvolupament sostenible dels ports catalans, fent �mfasi especialment en la protecci� del litoral i en la regeneraci� i l�estabilitat de les platges malmeses, d�acord amb les previsions del Pla de ports de Catalunya.\n15. Plataforma del delta del Llobregat\nEs posaran les bases per definir una autoritat �nica o, com a m�nim, la coordinaci� efectiva entre les administracions implicades, per executar, gestionar i promocionar la plataforma log�stica del delta del Llobregat, incloses les infraestructures d�acc�s i la protecci� dels valors naturals que cont�.\n16. Navegabilitat del Riu Ebre\nS�estudiar� la viabilitat econ�mica, social i ecol�gica de facilitar i promoure activitats d�explotaci� de la navegabilitat del riu Ebre i de les infraestructures que la facin possible i puguin fomentar- la. I, si les conclusions de l�estudi s�n favorables, promoure les infraestructures corresponents. Avís legal | Accessibilitat | Sobre gencat | © Generalitat de Catalunya


Els objectius de l'escola parteixen de la convicció que els alumnes, per créixer com a persones i intel·lectualment, necessiten desenvolupar al màxim les seves capacitats amb esforç i exigència personal.\n- Assolir coneixements a partir de l'estimulació de la curiositat intel·lectual, amb la recerca de respostes i/o la formulació de preguntes.\n- Aprendre a aprendre a través de mètodes i eines pedagògiques eficaces i exigents.\n-Atendre les necessites educatives de l'alumnat amb un ensenyament individualitzat i coherent amb les seves capacitats.\n-Aconseguir que l'alumne pugui expressar-se en qualsevol de les llengües impartides a l'escola.\n-Potenciar una educació no sexista, en el marc de la coeducació.\n-Crear consciència de la importància de conèixer, respectar i conservar el medi ambient.\n-Desenvolupar hàbits de treball individual i d'equip, d'esforç i de responsabilitat en l'estudi.\n-Fomentar una actitud lligada a l'aprenentatge del diàleg, a l'acceptació i la tolerància a les diferències de tot tipus.\n-Afavorir una comunicació fluida entre les famílies i l'escola, a través de reunions de pares i mares i entrevistes personals al llarg del curs amb la finalitat de compartir la responsabilitat sobre el procés educatiu i d'aprenentatge dels alumnes.


Coses de Manualitats: Projectes en xarxa 2013\nEn aquesta pàgina aniré posant tots els CAL, SAL, Tejijuntas, Reptes, intercanvis... en els que participi.\nEls aniré posant aquí un cop estiguin acabats per anar alliberant la pàgina inicial del blog. A més aniré explicant breument el projecte bé amb paraules o imatges!\n1- Bolso de Mussols\nÉs el meu primer SAL, ho ha organitzat les BESSONESPATCH. Em va costar una mica entendre les explicacions ja que no estaven pensades per uns supernovata com jo.\nAixí a quedat el meu bolso:\nHa quedat xulito per ser la primera cosa que feia de patchwork, o no?\n2- Manta KTV Sampler\nNa Jazmin del bloc Pasión por el ganchillo pel gener ens va convidar a teixir aquesta manta amb ella i no em vaig poder resistir a apuntar-me. Abans nomes havia fet uns mocadors a ganxet i utilitzant només el punt de cadeneta. Així que m'ha anat molt bé apuntar-me a aquest CAL ja que he aprés a utilitzar el ganxet i a fer molts punts difenents i tots ben bonics!!\nAquí vos deixo algunes fotografies!\nAquí amb la seva propietària\ni no se veu molt bé, no sé per què, però aquí teniu el certificat que em va enviar na Jazmín!!\n3- SAL de bolsos\nAquest està organitzat per les Bessones Patch i consisteix en fer un bolso cada mes. Però cada mes és independent, és a dir, si vols t'apuntes i sinó no!\nJo feia comptes apuntar-me a tots però després per falta de temps i perquè hi havia bolsos que no m'agradaven massa vaig deixar bastants sense apuntar-me.\nEl del mes de gener! aquest m'encanta, a més vaig comprar un pack de teles que elles proposaven i em va encantar! El resultat, com sempre, és millorable, però estic orgullosa perquè l'he fet jo!\nL'hem usat de bossa per la petitona!!\nAquest és el que elles proposaven ....\naixò el que m'ha quedat! A mí el resultat m'encanta!!!\n(No sé per què no me deixa pujar la foto!!!)\nTambé me vaig apuntat al del mes de Febrer i Març però la veritat és que encara no els he fet, és una feina que tenc pendent, però hauràn d'esperar fins el 2014 (hem de ser realistes!!)\nAra el que farè serà el del mes d'octubre que m'he tornat a apuntar!! (a veure si consegueixo fer-lo a temps!)\n4- KAL MANTA DE PUNTS\nUff, he de confesar que encara no l'he ni començada!! A veure si aquest hivern ho faig!!\n5- Repte de l'amistat- Cors\nAquest era el mes de febrer i haviem de fer cors per Sant Valentí. Eren una de les meves primeres coses a ganxet i encara me costava moltíssim, però això és el que em va sortir!\ni el meu certificat!!\n6- SAL HST\nMolt fort!! encara no he fet ni un quadret, pensava que tendria temps amb 5 mesos de maternitat, però NO!! cuidar a la meva petitona me va dur els primers mesos les 24 hores del dia, bé els primers mesos que encara duren!! (no sol tenir temps per res i quan la peque dorm, jo també!!). Supòs que ho aniré fent a partir del 2014 quan estiguem instal·lats a la casa nova!\n7- Repte amistòs 38\nAquest el vaig fer amb retràs però em va agradar molt el resultat, així que faré dues més altes per posar-les a la casa nova de decoració.\n8- CAL Amigurumi relámpago\nAquest està horganitzat per na Jazmín, va ser el meu primer Amigurumi i ara puc dir que, si comences a fer-ne t'enganxes!!\nAquí teniu la meva foqueta!!\nAquest Amigurumi me feia moltes ganes fer-li per què la meva petitona jugués amb ell, però no em va donar temps acabar-lo pel juny i va quedar dins una de les capses que vam dur de Formentera. Així que l'acabaré en desfer-les a la casa nova! (és a dir al 2014).\n10- Tejijuntas Moixet\nAquest sí que l'he acabat , el meu segon amigurumi!!!! Així que aquí vos deix el meu certificat!\n11- Repte 30 amigurumis al 2013\nUn repte que al seu moment me va parèixer molt fàcil de complir, però ara, que ja veig que no tenc temps per fer res, perquè la petitona sempre vol estar damunt, ja no sé si me donarà temps complir-ho. Així que m'hauré de posar les piles i començar a fer munyecos a ganxet!!!\n12- Amigurumi relàmpago Osset\nD'aquest tenc feta la primera part, no el puc acabar perquè està amb n'Espinete!!\n13- Tejijuntas monedero\nAquest el tenc fet, només em falta posar-li la boquilla, que no em va arribar mai. (A veure si un dia que pugi a Palma i en compro una!). També he de dir que està amb n'Espinete!\nS'aquest SAl he de dir que se me va passar totalment, no vaig veure cap correu fins el dia de la presentació, així que me queda pendent. Algún dia el faré!\n15- CAL Enigma\nOrganitzat per na Jazmín. Aquest sí que el vaig fer! Ens vam fer un tapaulls per dormir!!\nJo vaig pensar usar-los per fer jocs amb els nins a classe així que en vaig fer uns quants. També les podré usar a partir del 2014 perquè estan guardadets amb n'Espinete!\n16- Repte Abril\nAquest anava dels contes infantils per aquest repte vaig decidir fer unes bosses a la meva petitona. Només vaig acabar-ne una!\n(igual no vaig publicar la bossa, perquè només he trobat la pitufina!!)\n17- Reto amistoso 40\nNo vaig tenir temps ni fol per fer massa coses, ja que aquest mes varen començar enserio les obres de la casa i teniem tot el lio amb el banc!! Només vaig poder fer una síndria!!!\n18- Repte amigurumi relámpago 3\nEm sap greu però ni l'he començat! A veure si algún dia podré posar-me al dia amb tot el que tenc atrassat!!!\n19- Reciclando Calcetines\nUns dels projectes de Jazmin que me feia moltes ganes fer però que també van venir en mal moment. A veure quan els hi arribarà l'hora de neixer!!\nSEGUR QUE M'HE OBLIDAT D'APUNTAR ALGUN!! però com això és una pàgina i no té data d'entrada a partir d'ara cada vegada posaré la data per saber en quin mes es van fer els projectes (bé fer....)


Làmina amb marc casament – “MR” - This Is Kool\n> CASAMENTS>Làmina amb marc casament – “MR”\nLàmina sense marc empremtes dactilars casa...\nQuadre MR, el detall perfecte per regalar a les parelles recentment promeses o els futurs nuvis del vostre casament. Una làmina original i divertida para animar a les parelles fer també el gran pas.\nUna alternativa a les típiques figuretes que es reparteixen en el moment del pastís, en format làmina.\nLàmina sense marc empremtes dactilars...\nAmb un quadre d'empremtes conseguireu que els vostres convidats formin part de la vostra celebració i deixin la seva empremta el dia del vostre casament. A més de ser un record molt especial d'aquest gran dia, quedarà genial en qualsevol paret de la vostra casa. Us preparem la làmina amb els vostres noms i data. Ve acompanyada d'un cartell amb les...


Benedicció de cinc-cents vehicles a Tàrrega | Catalunya Religió\n(Josep Castellà -Bisbat de Solsona) Els targarins i gent de rodalies participaren un any més en la celebració de la Festa de Sant Cristòfor, patró dels conductors, en el dia de la seva festivitat. Aquesta és una tradicional festa emmarcada dins les tradicionals Festes de la Mare de Déu del Carme, organitzades pels Carmelites amb la col·laboració en els darrers temps de la Fraternitat Amics del Carme.\nLa jornada començà a les dotze del migdia del divendres 10 de juliol, davant del Santuari dels Beats Màrtirs Carmelites i Mare de Déu del Carme, amb la desfilada de quantitat de vehicles de tot tipus, els quals foren beneits pel carmelita Manel Bonilla, Prior del Carme de Tàrrega. Tots el que hi participaren recolliren les medalles de Sant Cristòfor.\nAl capvespre, un cop acabada la participada Novena del Carme, amb el rés del rosari, vespres, cant de les alegries de la Mare de Déu del Carme i l’eucaristia, es procedí a la benedicció dels vehicles i novament al repartiment de les medalles amb una nombrosa concurrència.\nEs calcula que hi participaren durant tota la jornada una xifra propera als cinc-cents, entre turismes, furgons, camions i motocicletes.\nTàrrega, carmelites, Solsona, Vida Religiosa, Cultura i art, Tradicions