Tot està connectat (o el valor de la casualitat) | Berta Florés\nHi ha gent poc curiosa, gent curiosa, gent molt curiosa… I després hi ha l’Anna-Priscila Magriñà. Pels qui no la coneixeu, és una periodista i escriptora reusenca addicta a trobar respostes i a buscar el perquè de tot el que l’envolta. Autora de 1001 curiositats de Barcelona, Guia xafardera de Catalunya i Triviacat Barcelona, recentment ha publicat el seu últim llibre, Tot està connectat (Angle, 2017), on s’ha concedit el plaer de fer-se totes aquelles preguntes que li han vingut de gust. Partint de la teoria dels sis graus de separació, aquella que diu que entre nosaltres i algú altre (qui sigui) només hi ha una cadena de cinc persones intermediàries, Magriñà ha traçat una obra plena de curiositats sobre la nostra història, així com del nostre entorn més immediat.\nCom a bona col·leccionista d’anècdotes, la periodista s’entreté (i ens entreté!) posant llum en aquelles casualitats que, sovint d’una manera ben absurda, han acabat condicionant el nostre dia a dia. Un exemple. Per què es va inventar la cel·lulitis? Qui hi va sortir guanyant? O un altre. Quin era el missatge original del conte de La caputxeta vermella? A qui s’adreçava? Per què durant el franquisme en lloc de dir-ne vermella se l’anomenava Caperucita azul?\nConvençuda que la Història és feta de moltes històrietes, l’autora reivindica el valor de l’anècdota i s’esforça per desenterrar aquelles experiències quotidianes que han quedat a l’ombra dels grans esdeveniments, d’allò que es considera important. Admiradora confessa de Bill Bryson, autor d’obres com A casa o Una breu història de gairebé tot, l’escriptora fa l’esforç d’entrellaçar una pila de dades que a primer cop d’ull ens podrien semblar inconnexes però que acabem descobrint que estan íntimament relacionades. És així com, des de la pràctica literària i en un exercici de divulgació històrica titànic, defensa que en aquesta vida una cosa sempre ens porta a una altra.\nI potser sense adonar-se’n, també acaba demostrant que passat i present sempre van de bracet, i que experiències que algú altre ja ha viscut abans ens poden servir per entendre millor el món que habitem nosaltres. En un dels capítols, parla de la censura i, segurament sense ni imaginar que les seves paraules serien tan oportunes durant aquesta tardor tan estranya del segle XXI (XXI!), escriu: “De censures el món n’és ple i els motius, moltes vegades, sobrepassen els límits del ridícul”. I més endavant parla de la premsa del cor i de la seva evolució a casa nostra, i deixa anar una altra frase que, a nosaltres, ens fa pensar en tots els Sálvame i Hormigueros que aquests dies omplen les nostres pantalles: “En ple franquisme, amb la censura que es practicava a qualsevol paper que hagués de passar per la impremta, les incipients revistes del cor van viure un context propici, ja que la dictadura preferia que la gent s’entretingués amb les vides d’uns personatges que donaven suport inequívoc al règim que no pas amb la dura realitat del dia a dia d’aquella Espanya grisa i pobra. La dictadura va ser el gran aliat de les revistes del cor”. El déjà vu és, com dèiem, inevitable.\nPerò a Tot està connectat hi trobem també, i sobretot, l’evidència que les persones no som pas tan diferents les unes de les altres. Un cop més, constatem que totes tenim passions, contradiccions i misèries. Que fracassem de vegades i que, quan menys ens ho pensem, aconseguim victòries insospitades. El llibre ens explica l’origen de molts dels invents i productes que avui formen part de la nostra quotidianitat i subratlla, amb especial èmfasis, el pes de la casualitat o la carambola en molts descobriments. Això sí, la majoria d’inventors que apareixen a l’obra són homes, que són —seria injust obviar-ho— els que al llarg dels segles han tingut l’oportunitat d’estudiar, de crear i de tenir temps per a les seves dèries, mentre, de ben segur, a casa una dona assumia la seva part de responsabilitat familiar i domèstica sense cap mena d’opció a ser reconeguda ni valorada socialment per res del que feia.\nPer acabar, un parell més d’exemples de l’esperit inquiet que impregna aquest llibre que, per cert, és fruit d’una recerca i una documentació exhaustiva i que, a més, està escrit amb molt d’humor i un enorme domini de les paraules: en plena era dels missatges frenètics i l’obsessió per comunicar-nos, sabeu qui va ser el primer a deixar un missatge dins d’una ampolla de vidre i llençar-la al mar, amb l’esperança que arribés a algú altre? I encara un altre: per què sentim papallones a l’estómac, quan ens enamorem? Per què se’ns accelera la respiració, el cor ens batega més ràpid i fins i tot perdem la gana? Les respostes, al llibre (com totes les altres!).\nAnna-Priscila Magriñà Berta Florés


Plusfresc obre la seva primera botiga a Arbeca - Plusfresc\n> Plusfresc obre la seva primera botiga a Arbeca\nCom ja és habitual en els supermercats Plusfresc, a la botiga d’Arbeca s’hi pot trobar un ampli assortiment de fruites i verdures fresques i de producció local amb les que la companyia reafirma una vegada més el seu compromís amb el producte de proximitat com a sinònim de producte de qualitat.\nEl nou establiment compta amb una peixateria assistida des d’on s’ofereix una àmplia diversitat de peix fresc de la llotja pescat al mar mediterrani i cantàbric. A més, en línia amb el seu objectiu de proporcionar als seus clients una experiència de compra excel•lent, Plusfresc ha incorporat en aquesta secció un forn de peix perquè es puguin endur a casa el producte ja preparat pel seu consum.\nLa nova botiga d’Arbeca també inclou una secció d’alimentació envasada on destaquen productes locals i de proximitat. En aquest sentit, pel que fa a la carn i tal i com passa a la resta dels seus establiments, Plusfresc ofereix la seva gama 100% criat a Lleida. Aquest distintiu permet identificar carn de vedella, de porc, de xai, de conill i d’altres elaborats que prové de bestiar criat en granges de la província de Lleida i alimentat amb fórmules creades específicament per ells.\nMés enllà de la fruita, la verdura, la carn i el peix, al nou Plusfresc d’Arbeca s’hi pot trobar també una fleca – amb pa de forner i pa fet diàriament a la botiga- i una secció de productes de drogueria i d’higiene personal. A més, els clients que disposin de la Targeta Plusfresc o de l’App del supermercat es poden beneficiar d’alguns avantatges com vals i descomptes, donar un cop d’ull a les campanyes promocionals i consultar l’afluència de la botiga.


Un incendi a l'Oceanogràfic de València obliga a evacuar a 1.400 persones - Diari de Girona\nEl foc ha començat a les 11.00 hores en una torre prefabricada de la zona dels taurons i ha provocat una gran columna de fum visible a diversos quilòmetres · El sinistre ha estat controlat poc després\nlevante-emv | valència 09.07.2019 | 12:19\nUn incendi a l'Oceanogràfic de València obliga a evacuar a 1.400 persones Diari de Girona\nUn incendi a l'Oceanogràfic de València ha obligat a evacuar aquest matí el centre d'animals marins quan estava replet de visitants ntorn de les onze del matí.\nSegons Bombers València, les flames s'haurien originat en una torre exterior prefabricada situada en la zona de baixada als taurons.\nEl foc ha provocat una gran columna de fum visible des de tota València i gran part de l'àrea metropolitana. El foc ha encès immediatament totes les alarmes per les grans flamarades que es veien sortir de l'interior de les instal·lacions i l'enorme fumera generada.\nSegons testimonis presencials que han estat desallotjats per l'incendi a l'Oceanogràfic, el centre marí estava replet de visitants i nens en el moment en què s'ha produït el foc. "No sabem molt bé on estan les flames -relaten aquests testimonis-, però hi ha molt de fum i ens han evacuat a tots: nens, visitants, treballadors... tots els que estàvem dins hem hagut de sortir".\nDe fet, fonts d'Emergències i de l'Oceanogràfic de València han assenyalat que no cal lamentar danys personals en l'incendi. Els animals no han sofert tampoc cap mal. Entorn de les 11.20 hores hi havia quatre dotacions de Bombers València i dues dotacions de Policia Local treballant en el lloc del succés, que s'ha donat per extingit als 20 minuts de començar.


RACÓ VIATGER de Mariló: ITÀLIA: Els temples dòrics de PAESTUM\nUna joia de l’arqueologia italiana afamada pels espectaculars temples dòrics.\nPaestum: una visita recomanable.\nAgafem un tren per anar a Paestum on hi ha una important ciutat greco-romana, una joia de l’arqueologia italiana, afamada pels espectaculars temples dòrics.\nEstà a la regió de Campania, a la costa occidental sobre el golf de Salermo, al voltant d’uns 90 quilòmetres des de la capital Nàpols. No sabem exactament com funciona el tren en este país i actuem mirant el que fan la resta de la gent, no obstant això encara deixem de fer una validació de ticket i quan estem de camí tenim problemes amb el revisor. Ens parla en italià o algun dialecte local i no l’entenem, parlem com podem per fer-se entendre i no ho aconseguim. La història acaba amb l’explicació de la jove asseguda enfront nostre dient-li que som unes estrangeres que no sabíem què és el que havíem de fer. El poder de persuasió de la jove ha funcionat i el revisor ens deixa en pau. L’italià no és exactament el nostre fort, entenem perquè és molt semblant al valencià però parlar-ne…ja es altra cosa. Així i tot en la ciutat no hem tingut cap problema per parlar ni per a que ens entenguen, així que és en éste on ens trobem el primer entrebanc lingüístic, i especifique allò de “ lingüístic” perquè altre entrebanc si que he tingut nomes xafar terres italianes.\nPer fi arribem, el tren té la parada a prop de les ruïnes. No ens podem perdre.\nLa ciutat va ser fundada 600 anys abans de Crist, pels grecs de Sybaris, una important ciutat grega de Calabria, ràpidament es va convertir en un centre important de la Mediterrània. Anomenaren a la ciutat Poseidonia en honor al deu grec del mar Poseidon. Després fou conquistada pels romans que li donaren el nom de Paestum. I va ser, quan va caure l’imperi romà, que esta ciutat va començarà a perdre la importància que tenia.\nDes de l'estació del tren és fàcil accedir-hi.\nAl segle IX degut als nombrosos atacs dels sarracens i l’ambient malsà de paludisme que s’hi respirava degut a la proximitat dels pantans i el riu Sele, la ciutat va ser abandonada i hi va estar oblidada durant quasi 900 anys. Quan s’estaven construint nous camins foren descoberts els temples de la ciutat que s’hi trobaven ben conservats i foren excavats.\nPaestum està envoltada d’una muralla de blocs de pedra calcària i per un fossat exterior. Les construccions s’han conservat perquè durant una època el mar va cobrir la zona totalment: els temples de Posidònia són els millors conservats de la Grècia antiga, les grans meravelles són els tres temples dòrics dels segle V a. C., erigits enfront del mar, destaquen el Hereo o temple dòric de Hera de mitjans del segle VI aC, el més antic, dedicat a la deessa de la fertilitat germana i dona de Zeus i conegut actualment com la basílica.\nTemple dòric de Hera\nTambé està el temple dòric de Poseidon o temple de Neptu (el Neptú de la mitologia romana) i dedicat en realitat a Apolo, de mitjans del segle V a de C , construït quasi al mateix temps que el Partenon d’Atenes. És segons els entesos el temple dòric millor conservat del món.\nTemple dòric de Poseidon o temple de Neptú.\nI també està el temple de Ceres que en realitat va ser dedicat a Atenea, és el més menut dels tres, construït 500anys abans de Crist.\nTemple de Ceres.\nLa basílica i el temple de Neptú estan molt prop un de l’altre i el conjunt forma un bonica estampa.\nLa basílica i el temple de Neptú estan molt prop un de l’altre.\nA més a més d’estos temples, en tota l’àrea hi ha altres ruïnes i també estan les muralles, que recorren 5 quilòmetres que segons els experts, són de les millors conservades de tota la Grècia clàssica.\nA més a més de temples hi ha altres ruïnes importants.\nHI ha un museu que conserva importants vestigis del sud d’Itàlia.\nEl museu comserva molts vestigis del sud d'Itàlia\nÉs lloc turístic, el poeta Goethe va ser un dels primers en admirar la bellesa del conjunt només tres dècades després que foren re descobertes, va ser en un viatge a Itàlia que va fer l’any 1787 i va quedar impactat. A Goethe li seguirien altres visitants fins a l’actualitat.\nPaestum compta amb una completa infraestructura per rebre el visitant, hi ha des d’hotels de 4 estrelles fins a càmpings per a qui viatja amb pressupost més retallat. Hi ha gent a qui no interessen els vestigis i que visita la xona per la platja, però en arribar-hi descobreix la història sense buscar-la, perquè és impossible, per poc interès que es demostre per l’arquitectura i el passat clàssic, no meravellar-se davant d’estos enormes edificis que des de ben lluny destaquen i es veuen sense mirar.\nTemple de Ceres que en realitat va ser dedicat a Atenea.\nEspere que tanta infraestructura no vaja enfosquint la tranquil•litat que encara hui s’hi respira, de vegades buscant la comoditat del client que aporta la divisa es fan malbé paradisos. Espere.\nQUADERN DE VIATGE, NAPOLS i voltants, estiu 2004\nPublicat per Mariló Sanz Mora a 9:30\nEtiquetes de comentaris: EL MÓN CLÀSSIC, ITÀLIA, VESTIGI DEL PASSAT


Ramon Muntaner, fill d’una família benestant, va néixer l’any 1265 a Peralada i va morir l’any 1336 a Eivissa. De ben petit va conèixer el rei Jaume I, fet que el va marcar de manera decisiva al llarg de la seva vida. Als vint anys les tropes franceses van cremar Peralada, i a partir d’aquest moment Muntaner va començar a viatjar, al servei dels comtes de Barcelona i reis d’Aragó. Anys més tard, i amb les vivències viscudes al llarg d’aquests viatges, va escriure des de l’Horta de València la Crònica, que va de l’engendrament de Jaume I (1207) fins a la coronació d’Alfons el Benigne (1328). Carregada de dades històriques, i també d’interpretacions personals, la Crònica de Muntaner esdevé una de les obres més notables de la historiografia medieval europea.\nLa Crònica de Ramon Muntaner (1325-1328) és un dels textos historiogràfics més importants de la cultura catalana. És la tercera del grup de les Quatre Grans Cròniques, escrites entre els segles XIII i XIV (Jaume I el Conqueridor, Pere el Cerimoniós i Bernat Desclot), amb les quals la prosa catalana va assolir la seva maduresa, en una època en la que el llatí encara dominava el món de l’escriptura.\nLa Crònica relata els principals fets polítics i militars de la Corona d’Aragó, essent un testimoni clau del període 1207-1328 que abraça els regnats de Jaume I, Pere II, Alfons II i Jaume II. Especialment important és la narració de l’epopeia de la Companyia Catalana d’Orient i els almogàvers.\nEn el text conflueixen la narració històrica, les memòries personals i l’èpica popular. Muntaner és testimoni en primera persona dels fets de l’expedició catalana a Orient i n’és un privilegiat narrador i protagonista. La devoció que sentia per la dinastia catalana, la seva terra i la llengua catalana també és molt present en la seva narració.\nCapítol CXXIV (II) de la Crònica de Ramon Muntaner.\nCapítol CXXIV (I) de la Crònica de Ramon Muntaner.


El títol de transport més utilitzat s'encareix 25 cèntims després de dos anys congelat\nEs van tancar 40 accessos i es van registrar retards de fins a 20 minuts i aglomeracions a les andanes, com aquesta de la plaça Espanya. FRANCESC MELCION\nBarcelonaLa T-10 s'encarirà, finalment, 25 cèntims el 2018 i passarà a costar 10,20 euros. El preu d'aquest títol de transport ha estat congelat els últims dos anys després que el PSC pactés amb el govern de Xavier Trias rebaixar-lo fins als 9,95 euros el 2015 -abans estava situat en els 10,30 euros-. Les noves tarifes per al 2018 s'han decidit aquest matí de dijous en el marc del consell d'administració de l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM) -on participen la Generalitat, l’Ajuntament de Barcelona i l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB)- i després que aquests últims dies les administracions catalanes hagin instat el ministeri d'Hisenda a incrementar les aportacions del govern espanyol al transport públic metropolità. L'ATM ha acordat un increment mitjà de les tarifes del 2%, després de 5 anys de contenció de preus, segons ha informat en un comunicat.\nEls únics dos títols de transport que no veuran incrementat el seu preu són la T-Jove -es mantindrà en 105 euros- i la T-Mes bonificada per a persones a l'atur (9,95 euros).\nEl bitllet senzill d'una zona passarà a costar 2,20 euros; la T-50/30 d'una zona pujarà un euro i valdrà 43,50 euros; la T-Mes passarà dels 52,75 euros als 54; la T-Trimestre, dels 142 euros als 145,30, i la T-Dia s'encarirà 20 cèntims, fins als 8,6 euros.\nEn un comunicat, l'ATM justifica l'increment tarifari pel fet que, després de 5 anys de contenció i de diverses millores en les prestacions del títols socials (com la T-Mes bonificada o la T-16), era "necessària" una revisió. Actualment un de cada quatre viatges del sistema es fa amb títols bonificats i la política de tarifació social integrada ha suposat, segons l'ATM, un increment de cost al sistema: s'ha passat dels 9,8 milions del 2011 als 46 milions actuals. A més, segons el comunicat, el creixement constant de la demanda ha fet que algunes línies estiguin saturades en hora punta, per la qual cosa s'ha fet una nova planificació per millorar l'oferta que comporta l'adquisició de nou material mòbil (uns 75 autobusos i uns 30 trens i tramvies).\nPer això, tot i la pujada de tarifes, les administracions hauran d'assumir, també, una pujada de les seves aportacions: la Generalitat haurà d'injectar 25 milions d'euros extres (385 milions en total), l'Ajuntament i l'Àrea Metropolitana també hi posaran 25 milions més (se situaran en els 158 milions i els 130, respectivament) i s'ha demanat a l'Estat que injecti 25 milions més dels previstos -una petició que encara no ha rebut resposta-, cosa que suposaria que la seva aportació passés a ser de 134 milions d'euros. Es preveu, a més, que els ingressos per tarifes creixin uns 16 milions d'euros; d'aquesta manera, s'arribarà als 91 milions addicionals necessaris.\nEls últims 8 anys les administracions consorciades hauran incrementat les seves aportacions a l'ATM en un 56%. L’Administració General de l’Estat, en canvi, les haurà reduït en un 33%.\nCollboni acusa Colau del "tarifazo"\nEl cap de files del PSC a Barcelona -i fins fa poc tinent d'alcalde del govern d'Ada Colau-, Jaume Collboni, havia condicionat el suport del seu grup als pressupostos municipals del 2018 al fet que es congelessin, un any més, les tarifes del transport públic. Collboni retreia ja ahir a Colau que hagués sigut possible pactar una rebaixa del preu de la T-10 durant el govern de Xavier Trias i que ara no es pogués mantenir la congelació. I avui ha responsabilitzat l'alcaldessa del que defineix com a "tarifazo". Segons Collboni, Colau "gira l'esquena als barcelonins" i els fa pagar "el fracàs" de la seva política de mobilitat. El cap de files socialista lamenta que, l'últim any, s'hagin intensificat les traves al vehicle privat i en canvi "no s'hagi generat cap incentiu per al transport públic".\nEl portaveu del PDECat a l'Ajuntament, Jaume Ciurana, al seu torn, ha recuperat un tuit de Janet Sanz en què l'ara tinent d'alcalde criticava, el 2011, que el govern de Trias apugés el preu de la T-10 a 9 euros i assegurava que la mesura no era fomentar el transport públic.\nSanz ha contestat a un comentari similar per part de la diputada Míriam Nogueras, i ha argumentat que l'Ajuntament ha congelat les tarifes durant dos anys i ha reclamat a l'Estat que augmenti la seva contribució.\nCongelar dos anys seguits totes les tarifes,136M€ d’aportació municipal el 2018 i congelació de tarifes socials és la #ciutatdelespersones. Necessitem que l’estat recuperi el que ha deixat d’invertir i que hem reclamat junts al congrés. pic.twitter.com/CTYMW6yEUt\n— Janet Sanz (@janetsanz) 28 de diciembre de 2017\ntransport atm T-10


Fòrum 2. Abastament i estalvi - El futur de l'aigua a Catalunya (2022-2027) - Participa gencat\nDesplegar Fòrum 2. Abastament i estalvi\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a la mesura B5.017, es recorda que...\n230 230 seguidores Seguir G2_10_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. En la implementació de mesures no s’ha d’oblidar...\n230 230 seguidores Seguir G2_11_Millora de la garantia de l’abastament\nB1_16_Reutilització de l’aigua regenerada\nNova proposta. Buscar una estratègia col·laborativa entre diferents agents: ACA, ajuntaments,...\n230 230 seguidores Seguir B1_16_Reutilització de l’aigua regenerada\nDona suport B1_16_Reutilització de l’aigua regenerada\nA_2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics - Tarragona\nProposta de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya. Buscar una fórmula que permeti...\n232 232 seguidores Seguir A_2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics - Tarragona\nDona suport A_2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics - Tarragona\nB2_2_12_Millora de la garantia de l’abastament\nNova proposta. Amb relació a que s’actuï a través dels ens supramunicipals per treballar la...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_12_Millora de la garantia de l’abastament\nVeure proposta B2_2_12_Millora de la garantia de l’abastament\nB2_2_18_Modernització dels regadius\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a les mesures per la modernització...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_18_Modernització dels regadius\nDona suport B2_2_18_Modernització dels regadius\nNova proposta. Per garantir l’abastament, seria encertat incloure mesures per posar límits a...\n230 230 seguidores Seguir G2_08_Millora de la garantia de l’abastament\nB2_2_24_Gestió de sequeres\nNova proposta. La xarxa en baixa també s’ha de poder gestionar de manera coordinada, perquè es...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_24_Gestió de sequeres\nDona suport B2_2_24_Gestió de sequeres\nNova proposta. La millor manera d’evitar les “explosions” cianobacterianes és evitar que hi hagi...\n230 230 seguidores Seguir G2_18_Prevenció de floracions de cianobacteris tòxics\nDona suport G2_18_Prevenció de floracions de cianobacteris tòxics\nB1_15_Reutilització de l’aigua regenerada\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. És molt important potenciar els estudis per als...\n230 230 seguidores Seguir B1_15_Reutilització de l’aigua regenerada\nVeure proposta B1_15_Reutilització de l’aigua regenerada\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Com es planteja el tema de la recàrrega...\n230 230 seguidores Seguir G2_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport G2_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nPernoctar en domini hidràulic\nCom a molts països d'Europa, es voldria poder crear uns "bungalows" acuàtics i poder pernoctar en...\nResultats al filtrar per la categoria: 07_Altres07_Altres\n231 231 seguidores Seguir Pernoctar en domini hidràulic\nDona suport Pernoctar en domini hidràulic\nB2_2_26_Gestió de sequeres\nNova proposta. Per la obligatorietat de l'elaboració del Pla de Sequeres caldria contemplar el...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_26_Gestió de sequeres\nDona suport B2_2_26_Gestió de sequeres\nB1_22_Gestió forestal vinculada a la recuperació d'aigua blava\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a la mesura D3.001 de tenir una...\n230 230 seguidores Seguir B1_22_Gestió forestal vinculada a la recuperació d'aigua blava\nDona suport B1_22_Gestió forestal vinculada a la recuperació d'aigua blava\nB1_05_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nNova proposta. Es proposa que les dades siguin open source (codi obert), però es recorda que no...\n230 230 seguidores Seguir B1_05_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B1_05_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nSobreexplotació d'aigües subterrànies\nPau Ortínez Martí\nEn aqüífers amb declaració de sobreexplotació establir: 1- Establir una normativa d'ordenament...\nResultats al filtrar per la categoria: Sobreexplotació de les aigües subterràniesSobreexplotació de les aigües subterrànies\n231 231 seguidores Seguir Sobreexplotació d'aigües subterrànies\nVeure proposta Sobreexplotació d'aigües subterrànies\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a les actuacions per la millora de...\n230 230 seguidores Seguir G2_05_Millora de la garantia de l’abastament\nDona suport G2_05_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Les mesures proposades són aquelles que en el...\n230 230 seguidores Seguir G2_17_Modernització dels regadius\nDona suport G2_17_Modernització dels regadius\nB1_11_Millora de la garantia de l’abastament\nNova proposta. Les accions vinculades a aquest àmbit depenen del DARP (Departament d’Agricultura...\n230 230 seguidores Seguir B1_11_Millora de la garantia de l’abastament\nVeure proposta B1_11_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Es mostra l’acord amb les mesures proposades en...\n230 230 seguidores Seguir T2_05_Millora de la garantia de l’abastament\nDona suport T2_05_Millora de la garantia de l’abastament\nB2_2_25_Gestió de sequeres\nNova proposta. El Pla Hidrològic de l’Estat estableix que els municipis de més de 20.000...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_25_Gestió de sequeres\nDona suport B2_2_25_Gestió de sequeres\nB1_10_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació al responsable d’algunes mesures,...\n230 230 seguidores Seguir B1_10_Millora de la garantia de l’abastament\nVeure proposta B1_10_Millora de la garantia de l’abastament\nB2_2_07_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Es valora positivament que el cànon de l’aigua...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_07_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B2_2_07_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB2_2_23_Gestió de sequeres\nNova proposta. Genera inquietud la gestió coordinada dels recursos d’aigua en alta. Es valora que...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_23_Gestió de sequeres\nVeure proposta B2_2_23_Gestió de sequeres\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a la mesura B.210, es demana...\n230 230 seguidores Seguir T2_10_Millora de la garantia de l’abastament\nVeure proposta T2_10_Millora de la garantia de l’abastament\nB2_2_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Tenir com a un criteri d’intervenció començar...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B2_2_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nA_2_04_Millora en el control del consum d’aigua\nProposta de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya. Adequar els comptadors d’aigua a...\n232 232 seguidores Seguir A_2_04_Millora en el control del consum d’aigua\nDona suport A_2_04_Millora en el control del consum d’aigua\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. La mesura B2.018, referent a la realització...\n230 230 seguidores Seguir T2_11_Millora de la garantia de l’abastament\nDona suport T2_11_Millora de la garantia de l’abastament\nCamins d'aigua per recuperar rieres\nRedireccionament de l'aigua de pluja perquè vagi directament a les rieres i no es perdi a través...\nResultats al filtrar per la categoria: Planificació hidrològica i gestió d’espais naturalsPlanificació hidrològica i gestió d’espais naturals\n231 231 seguidores Seguir Camins d'aigua per recuperar rieres\nVeure proposta Camins d'aigua per recuperar rieres\nB1_06_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació als Models numèrics a la pàgina 5 de...\n230 230 seguidores Seguir B1_06_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B1_06_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB2_2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nNova proposta. Amb relació a la mesura B1.012 dels estudis de recursos d’un seguit de...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B2_2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB2_2_11_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Es troba a faltar el pressupost concret de cada...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_11_Millora de la garantia de l’abastament\nVeure proposta B2_2_11_Millora de la garantia de l’abastament\nB2_2_10_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. L'esborrany del Pla de mesures inclou força...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_10_Millora de la garantia de l’abastament\nDona suport B2_2_10_Millora de la garantia de l’abastament\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Es mostra l’acord amb les mesures proposades a...\n230 230 seguidores Seguir T2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport T2_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nA_2_02_Recollida d’aigües pluvials\nProposta de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya. Foment de la recollida i...\n232 232 seguidores Seguir A_2_02_Recollida d’aigües pluvials\nDona suport A_2_02_Recollida d’aigües pluvials\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Com es controla la xarxa de pous i quina són les...\n230 230 seguidores Seguir G2_20_Gestió de sequeres\nDona suport G2_20_Gestió de sequeres\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Pregunta: la mesura B1.029 és per promoure la...\n230 230 seguidores Seguir T2_09_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nVeure proposta T2_09_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB2_2_17_Millora del control i la regulació\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a la millora del control i la...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_17_Millora del control i la regulació\nVeure proposta B2_2_17_Millora del control i la regulació\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. La reutilització d’aigua regenerada és un tema...\n230 230 seguidores Seguir T2_14_Reutilització de l’aigua regenerada\nVeure proposta T2_14_Reutilització de l’aigua regenerada\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. En relació amb la realització dels Plans...\n230 230 seguidores Seguir T2_13_Gestió de sequeres\nVeure proposta T2_13_Gestió de sequeres\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Especificar més a què fa referència la mesura...\n230 230 seguidores Seguir G2_09_Millora de la garantia de l’abastament\nResoldre les inundacions al Parc Agrari del Baix Llobregat\nMarc Riera Minguet\nCal donar resposta urgent a les inundacions recurrents de la zona agrícola del Delta del...\n231 231 seguidores Seguir Resoldre les inundacions al Parc Agrari del Baix Llobregat\nDona suport Resoldre les inundacions al Parc Agrari del Baix Llobregat\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Necessitat de ser eficients en la xarxa...\n230 230 seguidores Seguir T2_17_Reutilització de l’aigua regenerada\nDona suport T2_17_Reutilització de l’aigua regenerada\nB2_2_06_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nNova proposta. Incloure suport econòmic per a buscar solucions tècniques per reduir les pèrdues...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_06_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B2_2_06_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB1_07_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. És important subvencionar per ajudar a la...\n230 230 seguidores Seguir B1_07_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B1_07_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB2_2_08_Millora de la garantia de l’abastament\nNova proposta. No es veuen reflectides en el document mesures d’estalvi de la demanda d’aigua.\n230 230 seguidores Seguir B2_2_08_Millora de la garantia de l’abastament\nDona suport B2_2_08_Millora de la garantia de l’abastament\nB1_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. És fonamental facilitar la transparència de la...\n230 230 seguidores Seguir B1_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nVeure proposta B1_04_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nB2_2_19_Controls de radioactivitat\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Es destaca l’obligatorietat, a partir del Reial...\n230 230 seguidores Seguir B2_2_19_Controls de radioactivitat\nDona suport B2_2_19_Controls de radioactivitat\nB1_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nObservacions a les mesures proposades per l'ACA. Amb relació a aquest tema hi ha persones que es...\n230 230 seguidores Seguir B1_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics\nDona suport B1_01_Gestió coordinada dels recursos hídrics


Com afecta la restricció de tràfic a les grans ciutats? - Plataforma ZEO\nby Víctor Vallespir | Feb 14, 2020 | Emissions, Tots, Transport | 0 comentaris\nCada cop són més les ciutats que restringeixen el seu tràfic per tal que hi hagi un menor nombre de cotxes contaminants circulant pels seus carrers i que, per tant, s’emetin menys gasos nocius per l’aire que respirem entre tots i pel canvi climàtic.\nEn el cas de Barcelona, per exemple, aquest 2020 s’ha restringit la circulació dels cotxes que no tinguin el distintiu ECO, és a dir, que siguin fabricats aproximadament durant la dècada dels 90 i que emetin més gasos contaminants dels permesos per la llei. Aquesta és una normativa que segueix els passos que ja va donar la capital espanyola amb el cas de Madrid Central, una idea que eliminava la circulació pel centre de la ciutat i que, amb el temps, es va demostrar com una mesura ZEO molt eficaç.\nL’efecte d’aquestes mesures\nAquestes mesures ZEO, que ajuden al fet que s’emetin menys gasos GEI a l’atmosfera, ja han provocat alguns efectes positius per a la conservació del medi ambient. Per exemple, a Catalunya el 12% dels turismes més venuts aquests últims mesos han estat els cotxes menys contaminants. Aquesta creixent demanda per aquests automòbils de baixes emissions ha estat deguda al fet que, precisament, aquest tipus de cotxes poden circular sense problemes per la ciutat de Barcelona.\nLa quota de mercat dels vehicles híbrids, de gas i elèctrics s’ha doblat, tot i encara ser els cotxes de benzina els més venuts. Això indica una tendència a l’alça respecte a la venda de vehicles respectuosos amb el medi ambient i, per tant, una major conscienciació per part de la població de les grans ciutats.\nEn el cas de Madrid Central, per exemple, es va demostrar que la contaminació va disminuir des dels primers dies d’aplicació d’aquesta mesura ZEO, i que la qualitat de l’aire va millorar a la capital espanyola. Aquest tipus de campanyes, englobades en els Plans per la qualitat de l’aire i pel canvi climàtic dels ajuntaments, es demostren altament efectives des dels primers moments de la seva aplicació. També demostren una tendència al canvi que és possible encara mantenint el ritme de vida que es desenvolupa en l’actualitat.\nCom a punt d’inflexió encara negatiu, cal destacar que aquestes ciutats necessiten més mesures ZEO que facin que el tràfic en el seu aspecte global acabi per disminuir es redueixi llarg dels pròxims mesos i anys. Tot i que els cotxes o motos que hi circulin siguin més respectuosos amb el medi ambient, cal una reducció dràstica de vehicles als carrers de les grans ciutats per tal que la qualitat de l’aire millori i que es produeixin menys emissions de CO2.\nA més, des que la majoria de països signants de l’Acord de París es van comprometre a la neutralitat climàtica per l’any 2050, l’electrificació del transport s’ha convertit en una transició que s’hauria de començar a estendre i normalitzar a tota Europa.\nEl futur de les ciutats mitjanes\nD’ara endavant, són encara molts els reptes que es plantegen, especialment, per a les ciutats de mida mitjana, que igualment produeixen molta contaminació a causa del gran volum de cotxes que circulen pels seus carrers i rodalia. Per tal que aquestes mesures ZEO puguin acabar de beneficiar al medi ambient i que es redueixin les emissions de CO2, cal que cada cop siguin més les ciutats que adaptin mesures d’aquest tipus. D’aquesta manera els consumidors optaran per la compra de vehicles menys contaminants o utilitzaran més el transport públic.\nPrecisament, incentivar l’ús del transport públic hauria de ser l’objectiu final d’unes mesures ZEO destinades al fet que l’aire de les ciutats estigui menys contaminat i que, a part de reduir el nivell d’emissions de CO2 de l’atmosfera i de millorar la puresa de la nostra atmosfera, es millori la salut dels ciutadans d’arreu del món. I és que respirar contaminació pot ser greument perjudicial per a la salut, i les mesures restrictives de contaminació poden ser un gran pas endavant per a poder millorar tots aquests aspectes del món actual.


Homo & Evolució: de febrer 2014\nPublicat per J M C R a 11:39 Cap comentari:\nDisminució de la diversitat genètica dels neandertals a Europa occidental.\nA la revista Molecular Siology and Evolution s'ha publicat un article reaitzat per un equip internacional de 10 investigadors (Love Dalén, Ludovic Orlando, Beth Shapiro, Juan Luis Arsuaga i altres) que conté els resultats de les anàlisis de 13 seqüències d'ADN mitocondrial corresponent a neandertals de diferents zones i períodes.\nEl resultat més important és la diferència de variació genètica, a l'Europa Occidental, entre neandertals anteriors i posteriors a 50.000 anys d'antiguitat. Els més antics mostraven la diversitat genètica esperable a la d'una espècie que havia ocupat la zona durant un llarg període, una diversitat equiparable a la dels sapiens actuals. En canvi, els neandertals més moderns havien disminuït la seva diversitat a la que en aquests moments equivaldria a l'existent a Islàndia. Per tant, és plausible formular la hipòtesi que es va produir una important disminució de la població de neandertals a l'oest d'Europa, probablement per les conseqüències del canvi climàtic i les difícils condicions de vida en les èpoques glacials.\nAbans de l'entrada de l'homo sapiens a Europa la població de neandertals es va recuperar però, aquest cop amb una diversitat genètica menor a causa del coll d'ampolla que havien acabat de superar. En el moment de l'entrada dels sapiens els neanderals presentaven una major vulnerabilitat com espècie.\nPodeu descarregar-vos gratuïtament el PDF de l'article d'on he obtingut la imatge que acompanya.\nPublicat per J M C R a 10:37 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ADN, Europa occidental, genètica, mitocondrial, neandertal\nEn el vídeo, realitzat per Studio Archäologie, es pot veure el procés de realització d'una rèplica de la famosa imatge de l'home lleó trobat a Hohlenstein Stadel, al sud d'Alemanya. La figura correspon a l'aurinyacià i va ser elaborada fa aproximadament uns 35.000 anys amb un ullal de mamut. Les més de 800 peces de què es composa van ser identificades en diferents excavacions. La figura de 30 cm d'altura ha protagonitzat una discussió sobre el fet de si es tractava d'una representació masculina o femenina i quin podria ser el seu significat. Durada: 6' 15''.\nPublicat per J M C R a 12:49 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Alemanya, home lleó\nPublicat per J M C R a 12:44 Cap comentari:\n1. A la revista Science Direct es pot llegir l'article i observar les imatges que demostren l'ús de l'ocre pels neandertals fa 47.000 anys al jaciment francès de Les Bossats. En el mapa s'hi pot observar el jaciment on s'han trobat les restes i la ubicació dels punts d'extracció del material.\nÇatalhöyük el primer teixit\nEl mes passat ja parlàvem d'aquest poblat neolític de l'Anatòlia central en relació a la descoberta d'unes pintures que han estat interpretades com el primer mapa documentat.\nGràcies a l'escalfor que va provocar l'incendi del poblat fa uns 9.000 anys s'hi van conservar algunes restes que presenten una qualitat extraordinària. És el cas de les restes d'un teixit de lli filat amb cànem que embolcallava un cadàver d'un nen petit. Segons els investigadors el material procedia de zones del mediterrani oriental. En aquests moments són les restes més antigues d'aquest material.\nSegur que el jaciment de Çatalhöyük desvetllarà noves troballes de gran interès per a conèixer l'estructura social, els costums i les tradicions en el neolític a l'Àsia occidental.\nPodeu ampliar la informació a la web de Paleorama en Red d'on he obtingut la fotografia.\nPetjades d'homo antecessor a Anglaterra\nL'equip de Nick Ashton ha estat l'encarregat d'estudiar el conglomerat de petjades que s'han trobat a Happisburgh, un petit poble costaner del sud-est d'Anglaterra. Les penjades es van formar en un antic estuari sotmès a les inundacions de la marea. Després de què els homínids es passegessin per la zona l'espai va tornar a ser enterrat per nous sediments aportats per la marea. Recentment l'erosió provocada per les onades ha deixat al descobert una zona laminar on s'han pogut identificar diferents grups de petjades.\nS'han estudiat la mida, la profunditat i el perfil de les petjades per poder determinar l'altura (màxim d'1,73, 1,63 i 1,60 m. en els individus més alts i altres inferiors a 1,4 m.) i el pes dels homínids, i s'ha arribat a la conclusió que es tractava d'un grup de com a mínim cinc adults i un grup de nens.\nL'estudi palinològic demostra la presència en aquell moment d'una vegetació pròpia d'una etapa més freda (pi, avet, bedoll i zones de pastures) a l'actual, que correspon probablement al moment de sortida o d'inici d'una glaciació. Relacionades totes les proves es considera una antiguitat d'entre 0,85 i 1 milió d'anys i compatible amb l'espècie Homo antecessor. Voldria recordar que l'any 2012, a la zona, ja s'hi havien localitzat eines i ossos amb marques de tall que van ser atribuïdes a una ocupació d'aquesta espècie.\nEls investigadors consideren molt probable que apareguin noves petjades en zones propereson han aparegut les que per ara són les restes de petjades més antigues d'Europa.\nL'article ha estat publicat a la revista Plos One a la que pertanyen les fotografies que il·lustren aquest article i on podeu ampliar la informació.\nAprofito per comentar que tal com el més passat es va afinar la datació de les restes trobades a la Sima de los Huesos a Atapuerca, recentment també s'ha fet el mateix procés al jaciment de la Gran Dolina a la Trinchera del ferrocarril a Atapuerca que passa de l'edat mínima de 780.000 anys establerta fins el moment a la de 900.000 anys d'antiguitat. Aquesta informació és pertinent atès que es tracta del nivell d'ocupació on es va identificar per primera vegada l'espècie homo antecessor. Podeu ampliar la informació al blog Paleorama enRed.\nPublicat per J M C R a 11:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1M, Anglaterra, Antecessor, Çatalhöyük, Gran Dolina, lli, Nick Ashton, texit


Ràdio Balaguer - Una seixantena de jugadors participen al Campus de Setmana Santa del CF Balaguer. El Campus està dirigit a jugadors de les categories ‘Baby’ fins a infantil\nUna seixantena de jugadors participen al Campus de Setmana Santa del CF Balaguer. El Campus està dirigit a jugadors de les categories ‘Baby’ fins a infantil\nEl Camp Municipal de Balaguer acull durant els dies 15, 16, 17 i 18 d’abril el Campus de Setmana Santa organitzat pel CF Balaguer. Una seixantena de jugadors de les categories ‘Baby’ fins a Infantil participen durant aquests dies als entrenaments organitzats pel nou equip de coordinació del club de la capital de la Noguera.\nEls entrenaments combinen activitats lúdiques, com una camp de futbol inflable, i exercicis centrats en la tècnica individual i el joc de possessió. El Campus està ideat amb l’objectiu de poder oferir sessions d’entrenament durant l’aturada de la competició i les vacances escolars tant a jugadors vinculats amb el club com a participants d’altres entitats esportives del territori.\nDes del club, tant l’equip de coordinació com la junta directiva, s’han mostrat satisfets de l’acceptació que ha tingut el campus que es desenvoluparà fins al pròxim 18 d’abril.


Villa Golden Park by Vacanzy Collection Fuerteventura Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPardelas, 50, Corralejo, Fuerteventura, Espanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Golden Park by Vacanzy Collection\nEl Villa Golden Park by Vacanzy Collection ofereix allotjament a Corralejo, a 5 km de la platja d'El Burro. Admet animals de companyia i ofereix aparcament privat gratuït. La vil·la té 3 dormitoris i 3 banys amb banyera o dutxa i assecador. També hi ha una zona de menjador, cuina amb rentaplats i TV de pantalla plana. El Golden Park també ofereix una piscina exterior, internet WiFi gratuïta i TV per satèl·lit gratuïta. La zona és popular per practicar golf, snorkel, windsurf i busseig. L'aeroport més proper és el d'El Matorral, situat a 29 km del Villa Golden Park by Vacanzy Collection.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Villa Golden Park by Vacanzy Collection de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 250 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (25) Parelles (4) Famílies amb infants petits (10) Famílies amb infants grans (3) Grups (8)


Biblioteques de Montcada: Xerrada: "Una cambra pròpia. Dones que volen escriure"\nXerrada: "Una cambra pròpia. Dones que volen escriure"\nEl proper dilluns tenim el plaer de rebre la visita de Sílvia Soler, qui ens parlarà sobre el significat de ser escriptora a la xerrada que porta per títol "Una cambra pròpia. Dones que volen escriure".\nSílvia Soler és escriptora i periodista. En l'actualitat, entre d'altres ocupacions, tertuliana del programa Divendres de TV3 i col·laboradora del Diari Ara.\nGuanyadora del Premi Ramon Llull 2013 amb l'obra L'estiu que comença, publica el seu primer llibre el 1983 i el 2005 li arriba el reconeixement amb l'obra 39+1: l'edat en què una dona sap que el millor home de la seva vida és ella mateixa. En les seves novel·les, poc o molt sempre es parla de l'univers femení i de les situacions emocionals a què s'enfronten les dones protagonistes que hi apareixen. De fet, fa un parell d'anys, l'autora badalonina ja va venir a la biblioteca per participar a una sessió de club de lectura sobre el seu llibre Petons de diumenge, Premi Prudenci Bertrana de novel·la 2008.\nLa xerrada s'emmarca dins el programa d'activitats de commemoració del Dia de la Dona 2014 de Montcada i Reixac.\nPublicat per Adreça i horaris a 16:40\nEtiquetes de comentaris: activitats, Dia Internacional de la Dona, dones, literatura, Premi Ramon Llull, Sílvia Soler


Aquest dijous, 31 de gener, l'alumnat del curs Elemental 3 del Servei Local de Català de Cerdanyola ha fet la classe a la cuina del Mercat de Ripollet. Amb l'objectiu de fer una activitat fora de l'aula, distesa i amena, cada alumne ha portat un ingredient (dolç o salat) i en grups de 3 han elaborat plats amb pasta de full.\nPrimer de tot, gràcies a l'ajuda de Montserrat Trilles, directora del Centre de Normalització Lingüística Vallès Occidental 3, cada grup ha decidit quina forma farien i quins ingredients hi posarien: trena de poma i de xocolata, empanada de tonyina, croissants de xocolata i de pernil i formatge.\nLa feina de classe que s'ha relacionat amb l'activitat és que cada grup havia de gravar en directe l'elaboració d'una de les pastes i l'havien de retransmetre simultàniament per tal de comprovar la capactitat espontània d'explicar el procediment d'una recepta.\nEn definitiva, aquesta experiència ha servit perquè els alumnes s'adonin que han sigut capaços de dur a terme una activitat que no té cap vinculació directa amb la llengua, amb el català com a llengua d'ús.\nTotes les fotos de l'activitat


Alerta Especial Actualització Covid-19 22-04-2020 | MET Associats\nAlerta Especial Actualització Covid-19 22-04-2020\nRespecte als treballadors afectats per un ERTO com a conseqüència de la Covid-19, entre moltes de les qüestions que actualment es poden plantejar és quan i de quina forma podran cobrar la prestació, si han d’estar donats d’alta en la desocupació per cobrar la prestació, la quantia a la qual tenen dret i la compatibilitat amb altres ingressos.\nCom ja l’hem informat, després de l’entrada en vigor del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, de mesures urgents extraordinàries per fer front a l’impacte econòmic i social de la COVID-19, han estat multitud d’empreses les que han optat per realitzar un ERTO.\nDoncs bé, respecte als treballadors afectats per un ERTO com a conseqüència de la Covid-19, entre moltes de les qüestions que actualment es poden plantejar és quan i de quina forma podran cobrar la prestació, si han d’estar donats d’alta en la desocupació per cobrar la prestació, la quantia a la qual tenen dret i la compatibilitat amb altres ingressos, etc. Molts cobren les prestacions amb retard i, en alguns casos, sense el plus pels fills que tenen a càrrec perquè l’Administració no disposava de les dades actualitzades. Des del Ministeri de Treball s’assegura que s’estan solucionant els problemes.\n1. Cal estar donat d’alta en la desocupació per cobrar la prestació?\nEn principi, no. Però dependrà de la comunitat autònoma del treballador. Si bé s’ha establert que sigui l’empresa qui comuniqui i sol·liciti la desocupació en nom dels treballadors, facilitant totes les dades necessàries, hi ha regles particulars. Alguna comunitat autònoma, com és el cas de Catalunya, estan exigint addicionalment que el treballador es troba d’alta com a demandant d’ocupació si no ho havia estat amb anterioritat.\n2. M’he d’inscriure com a demandant d’ocupació per sol·licitar la prestació o subsidi per desocupació si no estic en un ERTO?\nEls serveis autonòmics d’ocupació estan adoptant mesures per permetre la inscripció telefònica o per canal web. És necessari comprovar les instruccions del servei públic d’ocupació (SEPE) de la seva comunitat autònoma per a la renovació o l’alta de la demanda d’ocupació.\n3. S’ha de comunicar l’aprovació de la prestació?\nSi el treballador està afectat per un ERTO, la gestió de la prestació es tramitarà entre la seva empresa i l’entitat gestora.\nPer regla general, el SEPE hauria de comunicar l’aprovació o denegació de la desocupació. No obstant això, els afectats poden consultar l’estat de la seva prestació a través de la seu electrònica del SEPE. Segons calcula l’organisme, es reconeix un 90% de les prestacions que actualment tramiten.\n4. Quan es cobra la prestació?\nNormalment, les prestacions es paguen entre el dia 10 i 15 del mes següent al qual es genera el dret. No obstant això, el col·lapse del Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE) va impedir que tots els pagaments del mes de març es poguessin efectuar el 10 d’abril.\nPer aquest motiu, la ministra de Treball, ha indicat que el mes de maig s’avançarà el pagament al dia 3 de maig, data en la qual també s’abonaran els endarreriments. És a dir, el pendent del mes de març i el corresponent al mes d’abril.\nEl motiu que una part dels afectats per expedients presentats al març no cobrés abans del 10 d’abril obeeix a dos motius: a errors en la tramitació (respecte a les causes de l’ERTO o a les dades que ha facilitat l’empresa dels seus treballadors) o que l’autoritat laboral i el SEPE no l’han tramitat a temps.\nCal tenir en compte, que el treballador tindrà dret a cobrar la desocupació des de la data d’execució de l’ERTO. Aquesta data és la que ha de comunicar a la plantilla afectada. En els ERTO convencionals, s’executaran en el moment en què l’empresa comuniqui la seva decisió final després del període de negociacions.\n5. Quina és la quantia de la prestació?\nTal com estableix l’article 339 del Reial decret legislatiu 8/2015, de la Llei General de la Seguretat Social, l’import de la prestació equival al 70% de la base reguladora (la mitjana de les bases per les quals ha cotitzat el treballador en els 12 últims mesos), encara que s’estableixen uns topalls.\nLa quantia màxima serà de 1.098,09 euros, que correspon al 175% de l’indicador públic de rendes d’efectes múltiples (IPREM). Si el treballador té un fill o més d’un, se li aplicarà el 200% i el 225%, respectivament, que suposen 1.254,86 euros i 1.411,83 euros.\nLa quantia mínima serà del 107% o del 80% de l’IPREM en funció de si el treballador té fills a càrrec seu o no, que equival a 671,40 i 501,98 euros, respectivament.\nPer tant, els imports oscil·len entre un mínim de 501,98 euros i un màxim de 1.411,83 per als treballadors que tingui dos fills o més. La prestació mitjana s’estima en 860 euros.\n7. Què passa amb les pagues extres?\nDepèn de si es tracta d’un ERTO de suspensió del contracte o un ERTO de reducció de jornada. En el primer cas no es reporten, per la qual cosa es “restaria” aquest temps de la pròxima extra; i en el segon “es cobraria la part proporcional que es treballa”.\n8. Fins quan es cobra?\nLa prestació per desocupació es cobrarà fins que finalitzi l’ERTO pel qual el treballador s’ha vist afectat.\nAEAT. NOVETATS EN EL PAGAMENT DE DEUTES AMB TARGETES DE CRÈDIT O DÈBIT MITJANÇANT EL SISTEMA CL@VE\nAl BOE del dia 21 d’abril s’ha publicat una Resolució de la Direcció General de l’AEAT, sobre assistència als obligats tributaris i ciutadans en la seva identificació telemàtica davant les entitats col·laboradores, en ocasió del pagament de deutes amb targetes de crèdit i de dèbit, mitjançant el sistema de signatura no avançada amb clau d’accés en un registre previ (sistema Cl@ve PIN).\nL’informem que al BOE del 21 d’abril s’ha publicat la Resolució de 15 d’abril de 2020, de la Direcció General de l’Agència Estatal d’Administració Tributària (AEAT), amb efectes des del 22-04-2020, per la qual es modifica la de l’11 de març de 2020, sobre assistència als obligats tributaris i ciutadans en la seva identificació telemàtica davant les entitats col·laboradores, en ocasió del pagament de deutes amb targetes de crèdit i de dèbit, mitjançant el sistema de signatura no avançada amb clau d’accés en un registre previ (sistema Cl@ve PIN).\nLa Resolució de l’11 de març de 2020 preveu que el que s’hi preveu sigui aplicable als pagaments que es realitzin a través de la seu electrònica de l’AEAT a partir del 15 de juny de 2020.\nA conseqüència de la situació excepcional motivada per la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, es fa necessari establir els mecanismes perquè els tràmits que els obligats han de realitzar davant l’Agència Tributària es puguin efectuar per via telemàtica.\nInicialment, es va establir que la citada Resolució de l’11 de març de 2020 fos aplicable a partir del 15 de juny. Avaluada la situació i apreciada la seva excepcionalitat, s’avança a l’1 de juny la data en la qual els pagaments que es realitzin a través de la seu electrònica puguin efectuar-se en les condicions establertes en la Resolució de 11 de març de 2020.\nAEAT. QÜESTIONS RELLEVANTS SOBRE L’AJORNAMENT DE DEUTES TRIBUTARIS EN RELACIÓ AMB L’AMPLIACIÓ DEL TERMINI DE PRESENTACIÓ DE DETERMINADES AUTOLIQUIDACIONS\nL’AEAT ha respost algunes preguntes freqüents respecte a l’ampliació del termini de presentació de determinades autoliquidacions (entre altres requisits de contribuents amb volum d’operacions que no superi els 600.000 €) fins al 20 de maig, posat en relació amb l’ajornament sense garanties en el pagament de determinades autoliquidacions (entre altres requisits que tinguin un volum d’operacions que no superin els 6.010.121,04 €).\nCom ja l’hem estat informat, en la pàgina web de l’AEAT s’ha publicat un document sobre qüestions rellevants en relació amb la incidència de la crisi de la COVID-19 sobre impostos com l’IVA, IRPF, SOCIETATS, IAE, etc.), censos i sistemes d’identificació electrònica.\nDoncs bé, respecte a l’ampliació del termini de presentació de determinades autoliquidacions -entre altres requisits de contribuents amb volum d’operacions que no superin els 600.000 €-, fins al 20 de maig, regulat en el RD llei 14/2020, posat en relació amb l’ajornament sense garanties en el pagament de determinades autoliquidacions -entre altres requisits que tinguin un volum d’operacions que no superin els 6.010.121,04 €-, regulat en l’art. 14 del RD llei 7/2020, l’AEAT ha contestat alguna de les preguntes que en el seu moment el REAF ja havia formulat:\nEl càlcul del termini dels sis mesos de l’ajornament especial, amb l’extensió del termini del Reial decret llei 14/2020, es calcula des de l’últim dia de presentació de l’autoliquidació (data límit d’ingrés en voluntària). Si és una autoliquidació 1T, com que la data de l’últim dia de presentació és el 20 de maig, l’ajornament que compleixi els requisits del Reial decret llei 7/2020 es concedirà amb termini de pagament a 20 de novembre.\nSi amb anterioritat al 15 d’abril s’haguessin presentat declaracions amb sol·licitud d’ajornament al dia 20 d’octubre (ajornament del Reial decret llei 7/2020), en haver-se ampliat el termini voluntari de presentació d’aquestes declaracions fins al 20 de maig, l’ajornament quedarà prorrogat de manera automàtica al dia 20 de novembre (modificació d’ofici).\nRespecte a la determinació del volum d’operacions a l’efecte de l’ampliació del termini de determinades autoliquidacions fins al 20 de maig, l’AEAT ha comunicat el següent:\nCOVID-19. APROVAT UN NOU PAQUET DE MESURES ECONÒMIQUES I SOCIALS\nEl Consell de Ministres del dia 21 d’abril ha aprovat un Reial decret llei de mesures urgents complementàries per fer costat a l’economia i a l’ocupació, que incorpora un nou paquet de més de 30 mesures que reforcen el finançament de les empreses, ofereixen suport en l’àmbit fiscal, faciliten l’ajust de l’economia, i protegeixen l’ocupació i als ciutadans.\nL’informem que el Consell de Ministres del dia 21 d’abril ha aprovat un Reial decret llei de mesures urgents complementàries per fer costat a l’economia i a l’ocupació centrades en el suport a les empreses i als treballadors que reforça, complementa i amplia les decisions adoptades des de la segona setmana de març per contrarestar l’impacte de la COVID-19.\nA continuació, els informem d’aquestes mesures més destacades que el Govern ha aprovat, a l’espera que les puguem conèixer més detalladament una vegada que s’aprovi la norma en el BOE, i de les quals els mantindrem informats.\nEn concret destaquen:\nS’adopten mesures de flexibilitat per ajustar a la situació actual la regulació relativa a determinats sectors i activitats, incloses les relatives a ports, recerca universitària, centres tecnològics, treballadors agraris i cooperatives.\nDe manera extraordinària, el Fons Obligatori d’Educació i Promoció de les cooperatives podrà dedicar-se, durant un període limitat, a qualsevol acció que contribueixi a frenar o pal·liar els efectes de la crisi sanitària derivada de la Covid-19. Serà possible fer-ho mitjançant accions pròpies, donacions a entitats públiques o privades o la dotació de liquiditat a la cooperativa. S’estableix la devolució d’aquest fons en el termini de deu anys.\nEn l’àmbit de protecció dels ciutadans, s’estableixen els termes per al rescat de fons de pensions, i es defineix, entre altres qüestions, l’acreditació de les circumstàncies que donen dret a la disponibilitat dels plans, el termini a què es vinculen aquestes circumstàncies i l’import màxim del qual es pot disposar.\nS’estableix un mecanisme per a la renegociació i ajornament del pagament de lloguers de locals de negoci a grans tenidors o empreses públiques. En el cas que el propietari sigui diferent dels anteriors, es facilita l’ús de la fiança com a mecanisme de pagament, que s’haurà de reposar en el termini d’un any.\nS’amplia la cobertura de la Línia d’Avals de l’ICO per cobrir pagarés del Mercat Alternatiu de Renda Fixa, fomentant així el manteniment de les fonts de liquiditat proporcionades pels mercats de capitals. Així mateix, s’augmenta la capacitat de les societats de garantia recíproca de les comunitats autònomes, mitjançant un reforçament dels reavals concedits per la Compañía Española de Reafianzamiento, S.A. (CERSA) i es garanteix que la línia es podrà alliberar fins al 31 de desembre de 2020.\nEs possibilita la pròrroga dels contractes predoctorals per a personal investigador en formació subscrits en l’àmbit de la recerca pel temps de durada de l’estat d’alarma i les seves pròrrogues derivades de l’emergència sanitària causada per la COVID-19, a més, per motius justificats, es podran prolongar els contractes fins a tres mesos addicionals al mateix temps que duri la declaració d’estat d’alarma.\nCOVID-19. MESURES PER A LA FORMACIÓ PROFESSIONAL PER A L’OCUPACIÓ EN L’ÀMBIT LABORAL\nAl BOE del 17-04-2020 s’ha publicat una Resolució del SEPE amb entrada en vigor el 18 d’abril, que estableix mesures per flexibilitzar les condicions en què s’ha d’executar temporalment la formació professional per a l’ocupació amb la intenció de facilitar a empreses i a persones ocupades i desocupades afrontar les noves situacions que es plantejaran en el futur, reforçant les seves capacitats mitjançant les iniciatives previstes en aquest àmbit.\nCom ja l’hem informat, el Reial decret 463/2020 pel qual es declara l’estat d’alarma, incorpora determinades mesures de contenció en l’àmbit educatiu i de la formació, entre les quals es troba la suspensió de l’activitat educativa, inclosa l’activitat formativa presencial en l’àmbit de la formació professional per a l’ocupació, si bé es contempla que durant el període de suspensió es mantindran les activitats educatives a través de les modalitats a distància i en línia, sempre que sigui possible.\nAquestes mesures han tingut un enorme impacte en el sistema de formació professional per a l’ocupació que s’ha vist greument afectat, ja que l’estat d’alarma no permet, amb caràcter general, continuar l’execució de la formació presencial, tal com aquesta modalitat es trobava regulada en l’actualitat, la qual cosa afecta un important nombre d’accions formatives finançades amb càrrec a aquest sistema.\nDoncs bé, s’ha aprovat una Resolució de 15 d’abril de 2020, del Servei Públic d’Ocupació Estatal amb entrada en vigor el 18 d’abril, que estableix mesures per flexibilitzar les condicions en què s’ha d’executar temporalment la formació professional per a l’ocupació amb la intenció, a més, de facilitar a empreses i a persones ocupades i desocupades afrontar les noves situacions que es plantejaran en el futur, reforçant les seves capacitats mitjançant les iniciatives previstes en aquest àmbit.\nAquestes mesures, donades les especials característiques que reuneixen les accions formatives que s’imparteixen en l’àmbit de la formació professional per a l’ocupació, necessiten que la seva vigència no se circumscrigui a l’àmbit temporal en què està en vigor l’estat d’alarma al nostre país, sinó que s’estengui durant tot el període d’execució de les activitats formatives afectades, perquè es puguin desenvolupar amb la necessària projecció i estabilitat que garanteixi la seva eficàcia.\n1. MESURES EN MATÈRIA DE FORMACIÓ PROFESSIONAL PER A L’OCUPACIÓ EN L’ÀMBIT LABORAL\nLes mesures de caràcter general contingudes en el capítol primer, dirigides a pal·liar els efectes de l’impacte econòmic i social derivat de la COVID-19 i de l’estat d’alarma declarat per a la seva gestió en matèria de formació professional per a l’ocupació en l’àmbit laboral, s’aplicaran a:\nLes accions formatives programades per les empreses en 2020, amb càrrec al seu crèdit de formació.\nEls programes d’oferta per a treballadors ocupats, ampliant el termini d’execució.\nLa iniciativa d’oferta per a treballadors desocupats.\nS’hi podran a acollir les empreses beneficiàries del crèdit de formació, en la formació programada per les empreses, i les entitats beneficiàries de les subvencions, en l’oferta formativa per a treballadors ocupats, amb l’obligació de mantenir la plantilla mitjana dels últims 6 mesos anteriors a la declaració de l’estat d’alarma durant el període d’execució de les accions formatives sobre les quals s’hagin aplicat les mesures de canvi de modalitat formativa a teleformació o realització de la part de modalitat presencial mitjançant aula virtual.\nEs considerarà com a període d’execució el transcorregut des del moment d’inici d’aplicació de les mesures fins que finalitzi l’última acció formativa a la qual s’apliquen. A aquest efecte, es computaran com a plantilla els treballadors que hagin estat afectats per expedients temporals de regulació d’ocupació (ERTO).\nNo es considerarà incomplerta l’obligació de manteniment de l’ocupació quan el contracte de treball s’extingeixi per acomiadament disciplinari procedent, dimissió, jubilació o incapacitat permanent total, absoluta o gran invalidesa del treballador, i en el cas de contractes temporals, inclosos els formatius, quan el contracte s’extingeixi per expiració del temps convingut o la realització de l’obra o servei que constitueix el seu objecte, i en el cas concret dels fixos discontinus quan finalitzi o s’interrompi el període estacional d’activitat.\nPer a la formació en modalitat presencial que s’hagi vist afectada per l’estat d’alarma s’estableix que es podrà impartir mitjançant aula virtual, i es considera amb caràcter general com a presencial. Es considera «aula virtual» l’entorn d’aprenentatge on el tutor-formador i l’alumne interactuen, de manera concurrent i en temps real, a través d’un sistema de comunicació telemàtic de caràcter síncron que permeti dur a terme un procés d’intercanvi de coneixements a fi de possibilitar un aprenentatge de les persones que participen en l’aula. Per a això:\nHaurà d’existir connectivitat sincronitzada entre els formadors i els alumnes, així com bidireccionalitat en les comunicacions.\nHaurà de comptar amb un registre de connexions generat per l’aplicació de l’aula virtual en què s’identifiqui, per a cada acció formativa desenvolupada a través d’aquest mitjà, les persones participants en l’aula, així com les seves dates i temps de connexió, i comptar amb un mecanisme que possibiliti la connexió durant el temps de celebració de l’aula per part dels òrgans de control, a l’efecte de les actuacions de seguiment i control. Quan no sigui possible, la participació es podrà constatar mitjançant declaració responsable del participant.\nPer a les accions suspeses, una vegada finalitzat l’estat d’alarma, es disposarà de 2 mesos per comunicar les noves dates, calendari i horari d’impartició.\nEs podrà canviar a la modalitat de teleformació, les accions no iniciades en la modalitat presencial o mixta pendents d’execució a l’entrada en vigor d’aquesta Resolució (18 d’abril), i es mantindrà el cost del mòdul de la modalitat inicial.\nPer als certificats de professionalitat, es permetrà el canvi de modalitat d’impartició de presencial a teleformació quan afecti mòduls formatius complets i l’entitat beneficiària estigui acreditada en el corresponent registre per impartir el mateix certificat en la modalitat de teleformació. També es podrà realitzar o continuar la impartició en la modalitat de teleformació de les accions formatives vinculades a certificats de professionalitat, excepte les tutories presencials i les proves finals d’avaluació de cada mòdul formatiu, que s’hauran de realitzar de manera presencial amb posterioritat a la finalització de l’estat d’alarma i dins del termini d’execució del programa o acció formativa.\nLa impartició mitjançant aula virtual no serà aplicable a aquells continguts presencials del certificat de professionalitat que requereixin la utilització d’espais, instal·lacions i/o equipaments per a l’adquisició de destreses pràctiques. Aquests continguts s’hauran d’impartir amb posterioritat a la finalització de l’estat d’alarma, dins del termini d’execució del programa o acció formativa.\nEl cost del mòdul aplicable a una acció formativa en modalitat presencial que es passi a impartir mitjançant «aula virtual», es mantindrà per al nombre total d’hores d’aquesta acció.\nEn el cas d’accions formatives que s’imparteixin en la modalitat de teleformació, no es consideraran finançables les despeses de transport, manutenció i allotjament dels participants i formadors.\nLa imputació de costos laborals, lloguers, d’espais i equipaments, instal·lacions i qualsevol altre que sigui ineludible per a les entitats de formació i les empreses durant el període de suspensió, que estiguin acreditats, podran ser justificables, sense que suposi un increment de la subvenció concedida, quan es tracti de formació finançada mitjançant subvencions, ni del cost màxim bonificable, quan es tracti de formació finançada mitjançant bonificacions per les empreses.\nTotes les comunicacions amb el SEPE i FUNDAE es faran electrònicament.\nEn la formació presencial es permet la signatura electrònica digitalitzada, així com l’ús de mitjans electrònics per garantir l’assistència dels participants sempre que quedi degudament constatada la identitat de les persones signants i reuneixi els requisits de seguretat jurídica.\nEs realitzaran actuacions de seguiment i control per verificar que s’apliquen correctament aquestes mesures.\n2. MESURES REFERIDES A LA FORMACIÓ PROGRAMADA PER LES EMPRESES\nEl capítol segon, relatiu a la formació programada per les empreses, amplia tant el tipus d’entitats que poden impartir aquest tipus de formació com els seus destinataris, adoptant també mesures dirigides a flexibilitzar l’execució d’aquesta formació i a reduir els terminis en les comunicacions d’inici.\nTambé podran actuar com a entitats de formació:\nCentres integrats públics de formació professional.\nCentres públics del Sistema Nacional d’Ocupació.\nCentres públics de formació d’adults.\nLes empreses podran organitzar la formació i impartir accions formatives a treballadors d’altres empreses.\nPodran rebre formació els treballadors els contractes de les quals s’hagin suspès per un expedient de regulació temporal d’ocupació (ERTO).\nLes comunicacions d’inici de la formació i la informació relativa a cada acció formativa i grup formatiu, es podrà realitzar fins dos dies abans de la data de començament de cada grup.\nLa falta de comunicació en els terminis mencionats implicarà que el corresponent grup de formació es consideri «no realitzat» a efectes d’aplicar la bonificació en les cotitzacions socials, tret que es degui a causes imprevisibles, degudament justificades i comunicades en el moment en què es produeixin.\n3. MESURES EN L’ÀMBIT DE L’OFERTA FORMATIVA PER A TREBALLADORS OCUPATS\nEl capítol tercer conté mesures que possibiliten (1) l’increment del percentatge de participació d’aturats en els programes de formació, (2) que els col·lectius més afectats per aquesta situació participin en qualsevol programa de formació, i (3) flexibilitzar-ne l’execució.\nS’incrementa el percentatge de persones desocupades, fins a un màxim del 40% de participants en cada programa.\nPodran participar els següents col·lectius:\nTreballadors que la seva relació laboral s’hagi extingit per un expedient de regulació d’ocupació (ERO)\nTreballadors que la seva relació laboral s’hagi suspès per un ERTO.\nTreballadors de l’economia social.\nA l’efecte de finançament dels programes formatius, si es produeixen abandons, una vegada impartida almenys el 25% de la durada de les accions, s’admetran desviacions de fins a un 20% del nombre de participacions que les haguessin iniciat.\n4. SUSPENSIÓ DELS PERMISOS INDIVIDUALS DE FORMACIÓ\nLa disposició addicional primera estableix que:\nL’activitat formativa associada als permisos individuals de formació que s’hagués suspès per la declaració de l’estat d’alarma podrà reprendre’s una vegada cessada la seva vigència.\nEs podran admetre canvis en aquests permisos en el cas que les entitats que imparteixin les accions formatives hagin establert mesures per continuar amb l’activitat.\nL’assistència es podrà justificar per mitjà de certificats o controls que emeti el centre formatiu o pels mitjans telemàtics de l’empresa o certificat del responsable de l’empresa constatant-la.\n5. AMPLIACIÓ DEL TERMINI D’EXECUCIÓ DE PROGRAMES I PLANS FORMATIUS\nEn la disposició addicional segona:\nS’amplia el termini d’execució de tots els programes i plans formatius finançats a l’empara de les convocatòries (Resolucions del Servei Públic d’Ocupació Estatal de l’11 de maig de 2018 i de 18 de gener de 2019), per un temps equivalent al del període de vigència de l’estat d’alarma, al qual s’afegirà un període addicional de 6 mesos.\nAquesta ampliació tindrà en compte, en cada cas, que el còmput del termini d’execució s’inicia des de la data de notificació als beneficiaris de la resolució de concessió de la subvenció.\nLes entitats beneficiàries que estiguin duent a terme plans o programes de formació com a conseqüència de l’execució de resolucions judicials o administratives diferents de les incloses en el punt anterior, podran ampliar el període d’execució de la formació per un nombre de dies igual als vigents de l’estat d’alarma.\nCONVOCATÒRIA DE PLANS DE FORMACIÓ D’ÀMBIT ESTATAL DIRIGITS A LA CAPACITACIÓ PER AL DESENVOLUPAMENT DE LES FUNCIONS RELACIONADES AMB LA NEGOCIACIÓ COL·LECTIVA I EL DIÀLEG SOCIAL\nFinalment, s’estableix que en la convocatòria aprovada per Resolució de 10 de maig de 2019, del Servei Públic d’Ocupació Estatal:\nLes organitzacions beneficiàries podran adequar la metodologia d’impartició, inclosa la utilització d’aules virtuals com a formació presencial i el canvi a modalitat de teleformació. Aquestes adequacions no suposaran la modificació de les subvencions concedides, i es mantindrà el cost del mòdul aplicable a les activitats formatives.\nS’amplia el termini d’execució per un temps equivalent al del període de vigència de l’estat d’alarma, al qual s’afegirà un període addicional de sis mesos.\nCOVID-19. COM PUC CONSULTAR L’ESTAT DE LA MEVA PRESTACIÓ PER DESOCUPACIÓ?\nEn la pàgina web del SEPE s’ha publicat una guia ràpida per consultar l’estat de la prestació per desocupació a través de la seu electrònica.\nL’informem per al seu interès que en la pàgina web del SEPE s’ha publicat una guia ràpida per consultar l’estat de la prestació per desocupació a través de la seu electrònica.\nDins de la SEU ELECTRÒNICA (https://sede.sepe.gob.es/portalsede/flows/inicio) has de dirigir-te a l’apartat procediments i serveis i a la secció destinada a Persones.\nSegueix els passos que veuràs en la imatge més avall.\nCOVID-19. FRONTERES: PRÒRROGA DE RESTRICCIONS FINS AL 15 DE MAIG I CRITERIS PER DENEGAR L’ENTRADA\nAl BOE del dia 21 d’abril s’ha publicat una Ordre que prorroga fins al 15 de maig (sense perjudici, en el seu cas, de les eventuals pròrrogues que es poguessin acordar), la restricció temporal de viatges no imprescindibles des de tercers països a la Unió Europea i països associats Schengen i aclareix dubtes interpretatius respecte als criteris establerts sobre les categories de persones exemptes de la restricció de viatge .\nAl BOE del dia 21 d’abril s’ha publicat una Ordre que prorroga fins al 15 de maig (sense perjudici, en el seu cas, de les eventuals pròrrogues que es poguessin acordar), la restricció temporal de viatges no imprescindibles des de tercers països a la Unió Europea i països associats Schengen i aclareix dubtes interpretatius respecte als criteris establerts sobre les categories de persones exemptes de la restricció de viatge\nAl BOE del dia 20 d’abril s’ha publicat l’Orde INT/356/2020, de 20 d’abril, per la qual es prorroguen els criteris per l’aplicació d’una restricció temporal de viatges no imprescindibles des de tercers països a la Unió Europea i països associats Schengen per raons d’ordre públic i salut pública amb motiu de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19.\nL’Ordre va entrar en vigor a les 00.00 hores del 22 d’abril de 2020 i tindrà vigència fins a les 24.00 hores del 15 de maig de 2020, sense perjudici, en el seu cas, de les eventuals pròrrogues que es poguessin acordar.\nCriteris aplicables per denegar l’entrada per raons d’ordre públic i salut pública amb motiu de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19.\n1. Es denegarà l’entrada als nacionals d’un tercer país, excepte que pertanyin a alguna de les següents categories:\nResidents a la Unió Europea, i ara s’amplia al cònjuge o parella del ciutadà de la Unió amb la qual mantingui una unió anàloga a la conjugal inscrita en un registre públic i a aquells ascendents i descendents que visquin a càrrec seu, i residents en els Estats associats Schengen o Andorra, que es dirigeixin directament al seu lloc de residència.\nTitulars d’un visat de llarga durada expedit per un Estat membre o Estat associat Schengen i que s’hi dirigeixin.\nProfessionals sanitaris o de la cura de gent gran que es dirigeixin o tornin d’exercir la seva activitat laboral.\nPersonal dedicat al transport de mercaderies en l’exercici de la seva activitat laboral, i ara s’especifica que se’n consideren compresos els tripulants dels vaixells, a fi d’assegurar la prestació dels serveis de transport marítim i l’activitat pesquera; i el personal de vol necessari per dur a terme les activitats de transport aeri comercial. Serà condició indispensable que tinguin assegurada la immediata continuació del viatge.\n2. Es denegarà l’entrada als ciutadans de la Unió i els seus familiars excepte que es tracti de:\nRegistrats com a residents a Espanya o que es dirigeixin directament al seu lloc de residència en un altre Estat membre, Estat associat Schengen o Andorra.\nPersonal dedicat al transport de mercaderies en l’exercici de la seva activitat laboral, en els quals es consideren compresos els tripulants dels vaixells, a fi d’assegurar la prestació dels serveis de transport marítim i l’activitat pesquera; i el personal de vol necessari per dur a terme les activitats de transport aeri comercial. Serà condició indispensable que tinguin assegurada la immediata continuació del viatge.\nEs continua indicant que es col·laborarà amb els transportistes i les autoritats dels Estats veïns a fi que no es permeti el viatge, de manera que no s’hagi de recórrer al procediment administratiu de denegació d’entrada i que les mesures indicades no s’aplicaran a la frontera terrestre amb Andorra ni en el lloc de control de persones amb el territori de Gibraltar, sense perjudici de la possibilitat de realitzar controls policials en els seus voltants per verificar el compliment del que s’estableix sobre limitació de la llibertat de circulació de les persones en el Reial decret 463/2020, pel qual es declara l’estat d’alarma.


Redacció Barcelona Actualitzada el 14/07/2011 10:03\nEl Palau Robert prepara per a començaments del 2012 una gran exposició dedicada al geni creador de Ferran Adrià, el cuiner més influent de finals del segle XX i principis del XXI, reconegut pel talent i la capacitat d’innovar que ha aplicat en la gastronomia.\nL’exposició Ferran Adrià i El Bulli pretén reconèixer la trajectòria del restaurant El Bulli i de qui ha estat considerat “el millor cuiner del món”, un català que ha revolucionat el món gastronòmic amb la invenció de noves tècniques culinàries i que ha descobert una nova forma de veure la cuina. Els noms de Ferran Adrià, Juli Soler, Albert Adrià i de tot l’equip creatiu del restaurant El Bulli s’associen amb valors com la creativitat, el talent, la imaginació, la innovació, el lideratge, el treball en equip, l’obra ben feta, el risc, la internacionalització i la solidaritat.\nAquesta proposta expositiva, produïda per la Generalitat, amb suport públic i privat, arriba quan El Bulli, considerat el millor restaurant del món durant 5 anys consecutius, tanca, el 30 de juliol, per transformar-se en un centre d’experimentació i d’innovació gastronòmica que difondrà les seves creacions per internet a partir del 2014. La mostra servirà per entendre millor la transformació d'El Bulli Restaurant en El Bulli Foundation.\nEn paral·lel a l’exposició, el Palau Robert organitzarà un programa d’activitats educatives adreçades a alumnes de primària, secundària, batxillerat, escoles d’hostaleria i universitats; visites guiades per a escolars i per al públic; conferències i actes diversos que contribuiran a difondre el missatge de l’exposició.\nLa capacitat d’atracció, l’excel·lència i el renom de Ferran Adrià i d'El Bulli coincideixen amb un moment en què la gastronomia catalana s’ha situat en la primera línia mundial. L’exposició també es planteja quan Catalunya demanarà de forma oficial a la UNESCO que declari la gastronomia catalana patrimoni cultural immaterial de la humanitat, talment com va passar amb els castellers.


Paisos bel ligerants | Historia | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nPaisos bel ligerants\nEscrito el 17 de Marzo de 2016 en catalán con un tamaño de 8,81 KB\n1.Recordes quines van ser les causes de..\n-La Primera Guerra Mundial va ser conseqüència de les tensions internacionals que, al llarg de la primera dècada del Segle XX, es van produir entre les diferents potències europees i que es van agreujar i van crear un clima de “Pau armada” que anunciava l'inici del conflicte bèl•lic. Les rivalitats econòmiques, nacinals i colonials van provocar enfrontaments entre els països i van generar una carrera d'armaments i la configuració de blocs antagònics d'aliances.\n2. Defineix els conceptes següents:\n-Guerra de trinxeres: fase defensiva en què les tropes es protegeixen mitjançant la trinxera o fortificacions per impedir l'avançament enemic.\n-Tractat de Versalles: el més important dels tractats firmats al final de la Guerra, en el qual s'estipulava lasort d'Alemanya. Es partia de la base que Alemanya era la responsable del conflicte i per això se li va imposar el pagament de grans reparacions de guerra.\nA més a més l'Imperi alemany entregava Alsàcia i Lorena a França i separava la Prússia Oriental de la resta del territori per l’anomenat corredor de Danzig.\n-Societat de Nacions: organització creada en acabada la Guerra i que havia de de garantir la Pau en el futur i fomentar la col•laboració i la cooperació internació-nals. La seu es va fixar a Ginebra i va quedar establerta en dos organismes: l'Assemblea General, de la qual formaven part tots els membres, i un Con-sell integrat per les potències guanyadores.\n1.Classifica les causes de la Primera Guerra Mundial..\n-Enfrontaments colonials: hostilitats entre imperialis-mes rivals, especialment al nord d'Àfrica – La pri-mera crisi marroquina de 1905 – la segona crisi mar-roquina de 1911.\n-Conflictes nacionalistes: Influència de l'Imperi Rus i de l'Imperi Austrohongarès als Balcans davant la debilitat de l'Imperi Turc – la primera guerra balcànica de 1912 – la segona guerra balcànica de 1913.\n-Rivalitat entre les grans potències: la rivalitat Franco-\nLa competència naval entre Alemanya i Gran Bretanya – l'aliança francobritànica.\n3. Explica quines van ser les principals fases de.\nLes principals fases de la guerra van ser: la guerra de moviments, en la qual el pla alemany era un atac ràpid per Bèlgica que va ser frenat a la batalla del Marne, a la vegada que es produïa l'ofensiva russa al front oriental; la guerra de posicions, que va suposar la immobilització del front occidental, l'ofensiva austro-aleman’ya al front oriental i la batalla de Verdún; la crisi de 1917, marcada per l'abandonament de la guerra per part de Rússia, l'entrada dels EUA i una onada de pacifisme; i el final de la guerra, que va suposar el triomf dels aliats al front oriental, que els imperis austríac i turc demanessin l'armistici i que abdiqués el kàiser i es firmés l'armistici amb Alemanya.\nLa guerra de moviments va ser una fase ofensiva en la qual es tractava de llançar atacs ràpids amb l'objectiu de derrotar ràpidament l'adversari, mentre que la fase de guerra de trinxeres era defensiva i les tropes es protegien mitjançant trinxeres o fortificacions per impedir l'avançament de l'enemic.\n4.Respon a les qüestions següents sobre…\n-Les dones van tenir un nou paper a la societat atorgat per la guerra. Així, constituïen el 35% del personal industrial d'Alemanya i Gran Bretanya al finalitzar el conflicte i la seva obertura es va demostrar en signes externs com els vestits més curts i còmodes, la moda del cabell curt, el costum de conduir cotxes, de fre-qüentar els cafès o d'expressar les seves opinions polítiques o socials.\n-L'elevada mortaldat ocasionada per la guerra va afectar especialment els homes mobilitzats entre els 20 i els 40 anys, fet que va comportar una disminució de la natalitat al llarg de diverses generacions, que s'han anomenat generacions buides.\n-La guerra va significar la pèrdua definitiva de l'hege-monia europea en l'economia mundial.\nEl conflicte va empobrir els països bel•ligerants i, l'any 1918, la situació financera d'Europa era gravíssima. Tots els països estaven endeutats tant a l'interior, amb em-prèstits de guerra, com a l'exterior, a través dels prés-tecs sobretot amb els Estats Units.\n-Els grans beneficiaris de la guerra van ser els Estats Units i Japó. El primer es va convertir en el líder de les finances mundials i va substituir la Gran Bretanya com a redistribuïdora del comerç mundial mentre el dòlar substituïa la lliura esterlina com a moneda base en les transaccions internacionals. I Japó va aug-mentar de forma considerable la seva producció en fer front a les comandes europees, sobretot d'ar-mament.\n-Després de la guerra es va produir una profunda reestructuració territorial del continent. Els grans imperis es van desmembrar, amb l'aparició de nous estats com Polònia, Finlàndia, Estònia, Letònia, Li-tuània, Iugoslàvia, Txecoslovàquia i Hongria.\n5. Per què gran part dels historiadors afirma…\nPerquè per un costat, en acabada la guerra, la majoria de la població treballadora europea, que havia sofert molt durant el conflicte, va tornar a una realitat quotidiana de penúries enormes, fet que va promoure un ambient revolucionari. I per un altre, el clima de crispació, unit a la humiliació, la pressió i l'asfíxia econòmica a què van ser sotmesos els vençuts, va contribuir entre altres factors a l'ascens dels feixismes. A més a més, la remodelació territorial que van implicar els tractats de Pau no va donar solució als innombrables problemes nacionals de gran part dels pobles que integraven els antics imperis desapareguts, i grans minories nacionals van ser englobades en Estats on no se sentien representades.\n1. Indica les rivalitats i els enfrontaments que…\n-Enfrontaments colonials: primera crisi marroquina el 1905; segona crisi marroquina el 1911.\n-Rivalitats econòmiques: rivalitat francoalemanya revifa-da amb la crisi marroquina; aliança francobritànica da-vant la potència econòmica Alemanya.\n-Crisis balcàniques: annexió de Bòsnia-Hercegovina per part d'Àustria-Hongria; primera guerra balcànica el 1912; segona guerra balcànica el 1913.\n3.Analitza els efectes de la guerra en què es…\nEn la següent piràmide d'edats de França observem que els anys en què es va desenvolupar el conflicte de la Primera Guerra Mundial (1914-1918), la natalitat tant en homes com en dones mostra un gran descens, conse-qüència dels pocs naixements que es van produir en una època en què la majoria dels homes estaven lluitant al front i amb unes condicions generals de vida molt difícils.\nA més a més, la part dels homes en edats adultes és molt més reduïda que la de les dones a conseqüència de les nombroses baixes de soldats que es van produir du-rant el conflicte.\n4. Indica els acords que es van assolir en els…\n-Neully: Bulgària cedia part dels seus territoris a Grècia.\n-Saint-Germain: Àustria perdia tots els territoris eslaus i es convertia en república.\n-Versalles: l'Imperi alemany entregava Alsàcia i Lorena a França, la Posnània a Polònia, i separava Prússia Oriental de la resta del territori per l’anomenat corredor de Danzig, mentre les seves colònies eren repartides entre els països vencedors. A més a més es va imposar a Alemanya el pagament de grans reparacions de guerra.\n5.Explica quins eren els objectius del…\n-El moviment sufragista anglès lluitava pel dret de vot femení, així com el dret de l'educació, la capacitació professional de les dones i la igualtat jurídica de les dones casades. Per aconseguir els seus objectius, les sufragistes interrompien els discursos dels ministres i es presentaven en les reunions del partit liberal per plantejar les seves demandes. A més a més, efec-tuaven mítings, manifestacions, i recorrien al sabotatge i a les agressions als domicilis privats de destacats polítics i membres del parlament.\n2.Llegeix el text següent i respon les preguntes:\n-En el text se citen el pla alemany de l'inici de la guerra (Pla Schlieffen), la batalla del Marne, la guerra de trinxeres, la batalla de Verdun i l'ofensiva al Somme.\n-Els alemanys preveien un atac ràpid contra França, entrant per Bèlgica i Luxemburg.\n-Els combats del front occidental es van desenvolupar a Bèlgica, Països Baixos i França.\n-França va perdre gairebé el 20% dels seus homes en edat militar (1,35 milions de morts). Per Gran Breta-nya, que en l'ofensiva del Somme va perdre 420 000 soldats, el nombre de morts va arribar gairebé a un milió.\nCauses primera Guerra Mundial 1ra guerra mundial TEMA 5 – Conflictes a l’inici del Segle XX El plan scheifer-I Guerra Mundial| moviments sufragista definició La Primera Guerra Europea països bel.ligerants 1ra Guerra Mundial Les rivalitats entre les grans potències europees Examen socials Socials


El Teatre Tarragona no obrirà abans de l’estiu | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nEl Teatre Tarragona no obrirà abans de l’estiu\nS’haurà de desmuntar i tornar a posar el fals sostré de guix\nDesprés de la caiguda d’un tram del fals sostre de la sala, i fetes les primeres avaluacions per part dels tècnics municipals s’ha pogut corroborar que la causa més probable ha estat una incorrecta execució en la instal·lació del fals sostre. Tot i no afectar a l’estructura del teatre sí que es tracta d’una situació greu que cal solucionar amb la màxima urgència possible per evitar mals majors.\nA partir d’aquest moment els serveis tècnics municipals han aconsellat que es procedeixi al desmuntatge de tot el fals sostre de cartró-guix afectat i la seva correcta reposició, seguint la normativa actual que regula la instal·lació dels falsos sostres. La previsió és que les tasques es realitzin durant la primavera i es pugui reobrir a l’estiu.\nParal·lelament, l’Ajuntament ja ha activat el protocol previst en aquests casos per tal de que la companyia d’assegurances es faci càrrec dels costos derivats d’aquest incident.


Pintura anònima de 1520\n3 octubre 1458\n4 març 1484 (25 anys)\nCatedral de S. Casimir (Vilnius, Lituània)\n1602 (una tradició la situa en 1521) , Roma nomenat per Climent VIII\nCom a príncep, amb un lliri blanc; amb dues mans dretes; amb un pergamí amb un himne a Maria\nLituània (1636); joves (1948)\nBàrbara Jagelló, Anna Jagelló, Sofia Jagelló, Edwige Jagellon, Élisabeth Jagellon, Vladislau II de Bohèmia i Hongria, Alexandre I de Polònia, Joan I de Polònia, Segimon I Jagelló el Vell, Elisabet Jagelló i Elisabet Jagelló\nSant Casimir, en polonès Kazimierz i en lituà Kazimieras, (Cracòvia, 3 d'octubre de 1458 - Hrodna, 4 de març de 1484) va ser un príncep polonès, hereu de la corona reial de Polònia i del Gran Ducat de Lituània, on va governar. És venerat com a sant per l'Església catòlica i sant patró de Lituània.\nVa néixer al Wawel, el palau reial de Cracòvia, i era nebot de Ladislau II de Polònia i segon fill del rei Casimir IV de Polònia i de la reina Elisabet d'Àustria i Luxemburg. Als nou anys, va començar a rebre educació de Jan Długosz i Filippo Buonaccorsi (conegut com a Callimachus). Als tretze anys, els rebels hongaresos contraris al rei Maties Corví li oferiren el tron d'Hongria. Casimir, que hi veia l'oportunitat de lluitar contra els turc en defensa de la cristiandat, acceptà i anà a Hongria per ser-hi coronat. Podia adduir que era nebot de Ladislau III, rei de Polònia i d'Hongria, mort en batalla el 1444. El cop d'estat, però, no va tenir èxit i Casimir tornà a Polònia.\nEl seu pare va començar llavors a formar-lo en política, perquè conegués el funcionament de la confederació de Polònia i Lituània. Quan el seu germà Ladislau va ser coronat rei de Bohèmia, Casimir esdevingué hereu de les corones polonesa i lituana. En 1479 el rei Casimir IV va marxar a Lituània, on romangué cinc anys, deixant el seu fill a càrrec del govern de Polònia.\nEntre 1481 i 1483 va administrar el regne amb saviesa i justícia. El rei, mentrestant, va mirar d'arranjar un matrimoni entre el príncep i la filla de Frederic III del Sacre Imperi Romanogermànic, però Casimir, molt religiós i tendent a la vida de perfecció cristiana, va preferir de mantenir-se cast. Precisament, l'excés de dejunis i mortificacions que s'infligia, a causa de la seva devoció, va afectar la seva salut, provocant-li una tuberculosi de la qual no es recuperà mai. El 1484, durant un viatge a Lituània, moria a Hrodna (Bielorússia).\nLes seves restes van ser sebollides a Vilnius, on es veneren a la capella de Casimir de la catedral.\nIcona del sant a la capella de S. Casimir (Catedral de Vilnius)\nTalla popular del sant, a Merkine\nCapella i sepulcre de S. Casimir (Catedral de Vilnius), s. XVII\nEsglésia de Sant Casimir a Police, Polònia\nEl procés de canonització començà el 1517, promogut pel bisbe Albert de Vilnus i el rei Segimon I de Polònia. Segons una llegenda sense fonament històric, la documentació relativa al cas va ser enviada al papa Lleó X, qui l'hauria canonitzat en 1521: no obstant això, ni la documentació ni les actes d'aquesta suposada pujada als altars han aparegut mai.\nZaccaria Ferreri, instructor de la causa, escrigué una Vita beati Casimiri confessoris on el príncep és presentat com a model per als habitants de Lituània, on feia poc que el cristianisme d'estava consolidant: l'avi del príncep en va ser el primer gran duc que es va convertir al cristianisme.\nEn 1602 Climent VIII aprovà el culte del sant, canonitzant-lo. El 1621 Pau V afegí la festa del sant al breviari i en 1636 Urbà VIII el proclamà patró de Lituània. El 1948 Pius XII el proclamà també patró especial dels joves.\nSovint, el sant és representat amb dues mans dretes i una esquerra. Diu la llegenda que el pintor que en pintava el retrat havia pintat una mà dreta sostenint un lliri però va voler corregir-la, pintant-ne una altra. Quan va voler esborrar la primera, no va poder fer-ho: cada cop que ho feia o que pintava a sobre, la mà original tornava a aparèixer. Per això, la icona té tres mans.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sant Casimir\n"San Casimir", en: Catholic Encyclopedia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sant_Casimir&oldid=30063117»\nReligiosos de la Petita Polònia\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 abr 2022 a les 12:47.


LA BONA CONFITURA: DESARRELATS (Un microrelat de Maria Cirera)\nUns hereus vinguts de lluny van expulsar els masovers i es van afanyar a transformar la masia en un xalet. Tot just arribar, van guillotinar els tres xiprers de l’entrada, aquelles tres flames altes, símbol de la bona ànima dels antics ocupants. Van fer saltar les rajoles vermelles i van folrar el terra de parquet. Les bigues, van envernissar-les de betum de Judea. Van convertir l’era en un garatge cobert, l’eixida en piscina, gran part de les terres de conreu en un exagerat jardí japonès.\nFeia poc que hi vivien, quan el primer desaigua va rebentar a plena nit. Van culpar-ne les baixes temperatures, però la veritat és que no va tardar a aparèixer un tramat d’esquerdes a les parets. El terra del celler es doblegava com una onada boteruda. Per molt que en tenien cura, la piscina sempre feia olor de resclosit. La llum saltava cada dos dies i les plantes del jardí es pansien amb una ganyota contreta. En definitiva, la vida, al xalet, es feia cada cop més difícil.\nLes arrels dels tres xiprers, tot i escapçades, continuaven gratant enfollides a l’altra costat de la soca, sota la casa. Més encegades que els talps, teixien venes de sang emmetzinada. Ho empenyien tot, cargolant-se i recargolant-se entre el substrat. Aconseguien vèncer els fonaments. Ofegaven amb els dits nerviüts tot allò que els molestava. Rebentaven. Bramaven amb la boca tancada, xisclaven baixet que les arrels d’un arbre escapçat sempre bateguen.