Feliu Sirvent 19:39 21/09/21\nEl Consell Executiu de la Generalitat va nomenar, el passat 15 de juny, Ricard Pérez com a nou delegat territorial del Govern a l’Alt Pirineu i Aran. Quan es compleixen tres mesos des del seu nomenament, VIURE ALS PIRINEUS ha volgut parlar-hi i conèixer els objectius més immediats que s’ha marcat.\npirineu alt mes govern ricard molt\nEl delegat del Govern, Ricard Pérez, davant la seu de la Generalitat a la Seu d'Urgell / FS\nEl Consell Executiu de la Generalitat va nomenar, el passat 15 de juny, Ricard Pérez com a nou delegat territorial del Govern a l’Alt Pirineu i Aran. Ricard Pérez Llordés va néixer el 1975 a Oliana, ha estat regidor de l’Ajuntament d’Oliana des de l’any 2011 fins a l’actualitat. Fins a l’any 2019, va ser tinent d’alcalde del consistori, al capdavant de regidories com turisme, atenció a les persones, comerç i urbanisme, així com conseller comarcal i vicepresident del Consell Comarcal de l’Alt Urgell. Quan es compleixen tres mesos des del seu nomenament,VIURE ALS PIRINEUS hem volgut parlar-hi I conèixer els objectius més immediats que s’ha marcat.\nQuè us ha ocupat principalment aquests primers mesos al capdavant de la delegació? En primer lloc, m’he marcat l’objectiu que la delegació del govern a l’Alt Pirineu sigui coneguda i percebuda com una institució propera i útil pel nostre territori, amb una visió àmplia des de tots els punts de vista, tant des del vessant institucional, com des dels projectes concrets en l’àmbit econòmic, productiu, social i cultural. L’objectiu és entomar tots els temes de Pirineu de manera transversal i treballar-los des d’una perspectiva de Pirineu. Encara no tenim desplegats els departaments i organismes del Govern a la nostra demarcació i la delegació ha d’ocupar aquest espai.\n(Foto: El delegat del Govern al despatx de la seu de la Generalitat a la Seu d'Urgell / FS)\nQuè destacaríeu d’aquests primers mesos? Només arribar vam prioritzar dos aspectes: primer, la situació d’Emergències, a partir de la campanya d’estiu, amb la implicació de Bombers, protecció civil, Agents Rurals i Mossos d’Esquadra; i, segon, visitar tots els alcaldes i alcaldesses de capitals de comarca i presidents i presidentes de consells comarcals de l’Alt Pirineu i Aran.\nMentre les altres delegacions del Govern anaven configurant el seu govern territorial, l’Alt Pirineu continua depenent majoritàriament d’un organigrama provincial… És evident que el Pirineu necessita una estructura de Govern territorial estable, amb les direccions territorials corresponents i els diferents organismes, com és el cas de l’Agència de l’Habitatge, la Comissió Territorial d’Urbanisme del Pirineu i el desplegament de l’Agenda del món rural, entre altres. Aquest és l’objectiu que ens hem marcat per aquesta legislatura.\nÉs evident que el Pirineu necessita una estructura de Govern territorial estable, amb les direccions territorials corresponents i els diferents organismes\nEl president Pere Aragonès va dir a Puigcerdà que el pressupost de 2022 tindrà una partida per al desplegament del Govern a l’Alt Pirineu. Això ja ho preveu la llei de vegueries i la data límit per fer-ho era el gener de 2020. No anem una mica tard? És cert, anem tard. Com diu el president els pressupostos han d'incorporar una dotació econòmica que faci possible el desplegament de l’estructura territorial a l’Alt Pirineu. Però, a banda del pressupost, ara estem treballant per cobrir tot un seguit de places que ja estan creades i dotades econòmicament, però que estan sense cobrir, entre altres raons, per la dificultat de trobar funcionaris que les puguin ocupar. Recentment hem nomenat el senyor Felip Benavent gerent de la regió sanitària de l’Alt Pirineu amb la intenció que esdevingui director dels serveis territorials de salut, cobrint així l’àmbit de salut pública i el Catsalut.\nDe quins altres serveis territorials, amb plaça creada i pressupostada, estem parlant? Ara mateix ens trobem físicament fent aquesta entrevista al despatx del director dels Serveis Territorials del departament d’Interior a l’Alt Pirineu. Des de la mort de Josep Palau, l’any 2017, aquest càrrec està vacant i no s’ha nomenat ningú per a cobrir-ne la plaça, tot i que es podria fer gairebé automàticament. Ara estem fent aquesta feina de cobrir direccions territorials que no necessiten pressupost nou.\nAra estem fent aquesta feina de cobrir direccions territorials que no necessiten pressupost nou\nEl president també va detallar que el desplegament seria més o menys extens en funció de cada departament i va citar Ensenyament, Acció Climàtica o Emergències. Som una demarcació veguerial de segona? Hem de tenir menys desconcentració de serveis que no pas les Terres de l’Ebre, posem per cas? M’agradaria que aquest fos un debat productiu. Tenim clar que hi ha departaments que són imprescindibles pel territori, que són la seva majoria. No obstant això, si parlem del Departament de Justícia, veiem que el seu pes al Pirineu potser seria menor pel que fa als temes lligats a la planta judicial però, en canvi, força més important amb relació a qüestions vinculades a la memòria democràtica. La realitat territorial i les seves necessitats també haurà de configurar la cuina interna de cada departament al Pirineu. M’agradaria que la ciutadania visualitzés també la necessitat i la utilitat de cada desplegament i fer-ho de manera ordenada.\n(Foto: El delegat del Govern a la seu de la Generalitat a la Seu d'Urgell / FS)\nUna altra qüestió important és la ubicació física dels diferents serveis territorials. Quin és el plantejament del Govern en aquest sentit? Se seguirà el model presencial de les Terres de l’Ebre o de la Catalunya Central i les altres demarcacions o per contra tindrem un model virtual? Estem treballant amb un model de hubs administratius a les diferents comarques pirinenques, ja sigui ubicats en equipaments públics, propis o cedits, o bé simplement a través de convenis amb els consells comarcals o ajuntaments capitals de comarca. Es tractaria que els directors territorials anessin desplaçant-se per les diferents seus comarcals per fer atenció de proximitat a la ciutadania. No es tracta tant de tenir una seu física i que tothom s’hagi de moure, sinó que sigui el responsable territorial de cada departament qui ho faci.\n'La neu de Lleida' o 'Pirineu de Lleida' són expressions pròpies d’un marc mental provincial, que no s’ajusten a la nostra realitat com a vegueria. Cal fer pedagogia i aprofundir en el treball de coordinació entre institucions per superar aquestes contradiccions\nL’administració electrònica ja facilita molts tràmits, però la seu física visualitza la institució en el territori. No hem vist tancar cap seu de departament a Lleida o a les Terres de l’Ebre en benefici de l’administració electrònica, al contrari... És cert, per això el model que tenim damunt la taula i que estem treballant no és antagònic a disposar de seus físiques. Per exemple, ara estem en procés de desplegar el Departament de Polítiques Digitals i Territori i probablement ocuparà part d’aquest edifici on ens trobem ara mateix, entre altres raons perquè aquí a la Seu d’Urgell ja hi ha l’IDAPA i també una mínima estructura administrativa. Aquesta estructura serà present en tot el desplegament dels serveis territorials. A Tremp estem buscant un edifici, de nova construcció o de lloguer per ubicar en un mateix espai diferents serveis del Govern, com ara la mateixa delegació, Salut, l’Institut Cartogràfic, etc. En definitiva, les seus i la presència física hi serà segur, sempre amb una clara voluntat d’arribar a tot el territori pirinenc.\nL’any 2004, Tremp va acollir de manera provisional la seu de la delegació del govern. La Seu d’Urgell, com a primera ciutat de l’Alt Pirineu, no hi ha renunciat mai. Aquesta provisionalitat encara existeix? No hi ha cap acord formal del Govern per ubicar, de manera definitiva, la seu de la delegació a Tremp. Quan va sortir a la llum que podria ser el nou delegat, es van encendre algunes alarmes per la meva condició d’olianès, pensant que la delegació podria canviar de lloc geogràfic. En algun moment aquest debat s’haurà d’afrontar, però ara mateix no està damunt la taula.\nEn algun moment el debat sobre la ubicació definitiva de la seu de la delegació del Govern s’haurà d’afrontar, però ara mateix no està damunt la taula\nÉs a dir, és provisional i es vol que segueixi essent provisional… De moment no ha sorgit la necessitat ni l’oportunitat d’afrontar aquesta qüestió.\nEncara escoltem massa sovint als mitjans de comunicació i en campanyes turístiques de la Diputació de Lleida, l’expressió ‘Pirineu de Lleida’ o ‘la neu de Lleida’. Què es farà des del Govern per aprofundir en la projecció pública de la nostra realitat territorial? Bé, aquesta és una qüestió que va en la línia de reforçar la nostra identitat territorial i per tant, com deia abans, de visualitzar molt la feina i els objectius estratègics de la Delegació del Govern a l’Alt Pirineu i Aran. Efectivament aquestes expressions són pròpies d’un marc mental provincial, que no s’ajusten a la nostra realitat com a vegueria. D’una banda, hem de fer molta pedagogia i, de l’altra, cal que aprofundim en el treball de coordinació entre les diferents institucions per superar aquestes contradiccions.\nEl turisme i els serveis són el principal motor econòmic de les nostres comarques, però el cert és que la indústria és el sector que més població fixa en els territoris. Es planteja el Govern impulsar un pla d’Industrialització específic per a l’Alt Pirineu i Aran que superi el model de monocultiu turístic? Apostar per la industrialització és molt important per a diversificar el nostre model econòmic, però en aquests moments se’ns obre una nova oportunitat com són els hubs tecnològics que ens poden aportar un nombre important de llocs de treball i que poden obrir un ampli ventall de possibilitats per als nostres joves que es volen quedar a viure al Pirineu. Les noves tecnologies ens obren moltes possibilitats i perfils laborals diversos.\nEls hubs tecnològics són una oportunitat que ens poden aportar un nombre important de llocs de treball per als nostres joves\nDèieu en un article, publicat recentment, que els JJOO d’hivern són una oportunitat. Per què? Crec que tot allò que se’ns proposi al Pirineu és una oportunitat que s’ha de valorar i que l’hem de saber aprofitar. Hem de tenir molt clar que no es proposa un projecte de JJOO com els que hem vist fins ara, amb infraestructures faraòniques i grans inversions. Ara se’ns planteja una candidatura olímpica sostenible, que no comporti grans despeses i que estigui ajustada a les infraestructures existents en aquests moments. Diuen que en un bosc fa més soroll l’arbre que cau que no pas els que estan drets i en aquest sentit crec que ens cal definir bé el projecte de la candidatura Barcelona Pirineus i explicar-la arreu del nostre territori per tal que els pirinencs puguin tenir una opinió pròpia fonamentada i contrastada.\nCrec que tot allò que se’ns proposi al Pirineu és una oportunitat que s’ha de valorar i que l’hem de saber aprofitar\nCom es plantejarà la consulta al territori? Qui hi podrà participar? Quan? Encara s’ha de definir tot plegat, però el Govern complirà amb els compromisos adquirits.\nQuins són els temes que us ocupen ara mateix? Bé, després d’haver presentat públicament les dades i les novetats del curs escolar a l’Alt Pirineu i Aran, des del nou Institut Escola d’Oliana, endeguem la creació de la Taula de Civisme. Arran dels botellots d’aquest estiu, ha sorgit una lògica preocupació en els ajuntaments i la necessitat d’adoptar criteris comuns i actuacions conjuntes per donar-hi resposta. Per això s’ha decidit impulsar aquesta Taula de Civisme, de cara a l’octubre, en la qual participaran tots els alcaldes i alcaldesses del Pirineu, així com diferents departaments de la Generalitat implicats. Es tracta de reflexionar sobre el problema per tal d’afrontar-lo conjuntament de cara a la pròxima primavera. Un altre repte de la delegació del Govern és coordinar les respostes a les necessitats, de vegades similars, dels municipis i de les comarques, i també concretar els compromisos adquirits pels responsables polítics de la Generalitat en les seves visites territorials i fer-ne el seguiment corresponent per a garantir-ne el compliment.\nEl 7è Festival d'Astronomia del Montsec programa diferents activitats del 8 al 12 d'octubre


Una protesta contra el turisme al Poblenou acaba amb atacs a dos hotels\nUnes 250 persones surten al carrer contra la "massificació turística"\n3 min. Barcelona 06/05/2017 00:00\n651x366 Un dels hotels del Poblenou que van ser atacats durant la manifestació que es va fer ahir contra el turisme. / PERE VIRGILI Un dels hotels del Poblenou que van ser atacats durant la manifestació que es va fer ahir contra el turisme. / PERE VIRGILI\nLa plataforma Ens Plantem va convocar ahir els veïns del Poblenou per mostrar el seu rebuig frontal a la "massificació turística" que pateix el barri. Unes 250 persones van baixar per la rambla del Poblenou mentre cridaven càntics com "El Poblenou serà sempre nostre". La manifestació va transcórrer pels carrers del barri i quan va passar per davant d'alguns hotels hi va haver incidents. Els manifestants van llançar ous amb pintura contra les façanes d'alguns allotjaments hotelers i també algun pot de fum. Un dels albergs que van rebre va ser Hostel Amistat, al carrer que porta aquest nom. "Es queixen del turisme i en realitat és una gran font d'ingressos", va lamentar el Ramiro, l'amo del local. "És el primer cop que passa una cosa així", va explicar a l'ARA. Al 'hall' de l'alberg s'acumulaven alguns turistes que preferien no sortir al carrer fins que la manifestació no s'hagués acabat.\nEls veïns van tornar a pujar per la rambla per anar fins al carrer Llull, on s'estan construint dos hotels nous amb capacitat per a 600 visitants. Alguns turistes que ocupaven les taules de les terrasses de la rambla es miraven la manifestació estranyats, mentre assaborien les paelles precuinades i les sangries que venen alguns dels nous restaurants del popular carrer. És precisament a la rambla on més s'està notant l'increment dels turistes. Una antiga botiga de llaminadures és ara un lloc on es lloguen bicicletes, i molts dels bars i restaurants han incorporat l'anglès per anunciar els menús, pensats més per al públic estranger que per a l'autòcton. "Ramblejar ara és impossible", es queixava ahir el Jordi, veí del barri.\n"El jovent marxa del barri"\n"Les botigues de tota la vida tanquen, però el que més em preocupa és que el jovent ha de marxar del barri per culpa dels preus", lamentava Joan Domènech, un dels manifestants veterans. A la protesta, hi havia gent de totes les edats. Els més joves eren els que encapçalaven la marxa. El portaveu del col·lectiu, Bernat Castro, va explicar que la plataforma Ens Plantem va néixer ara fa un any i que han organitzat tres manifestacions. "Hi ha 35 hotels al Poblenou, a més de tots els apartaments turístics", es queixava ahir Castro. L'actual govern de la ciutat ja no deixa construir-ne més, però amb el bloqueig no n'hi ha prou, segons aquests veïns. "Nosaltres defensem el decreixement", va explicar Castro. El focus l'han posat ara en els dos nous hotels que s'estan construint al carrer Llull. Exigeixen que no es reprenguin les obres de construcció que es van aturar després que sortissin esquerdes a les cases dels veïns.\nNo tothom hi està d'acord, però. La Maribel, que viu al barri i té una merceria, considera que "el turisme és bo i com més n'hi hagi millor". Gràcies a l'alberg que té a prop de la botiga, ven més roba interior. El Jordi, que intenta no renunciar a ramblejar, lamenta que la situació enfronti alguns veïns. "No estem en contra que els comerciants es guanyin la vida, però no volem que tota l'oferta sigui per a ells", va dir.\nEl grup Demòcrata demana al govern de Colau que aturi el discurs que "criminalitza" el turisme


Diari d'un aspirant a corredor: Mitja marató de Barcelona 2011\n-Com sempre la feien just abans de la marató no havia tingut mai l'ocasió de fer esta cursa. Enguany, com és un mes i pico abans i des de que havíem fet la de València, que havíem parlat el Bunker i jo de fer-la, ha estat un bon moment per estrenar-se.\nPer ser encara el mes de gener i ser una mitja, l'hora d'eixida em sembla massa matí, menys mal que no em molesta el fred, perquè abans de les 8 ja estem baixant del tren a Arc de Triomf. La guardarropia està a l'aire lliure, encara sort que podem entrar a l'estació del Nord a canviar-nos, perquè està núvol i fa prou fred.\nLa cursa comença a les 8.45 des de davant del parc de la Ciutadella. Entre el fred, la matinada i que ahir vam passar el dia de turisme, no tinc ningunes ganes de córrer. Però com sempre, quan ens trobem tots preparats per començar, amb la gran quantitat de diners invertits al decathlon que podem veure, i la música de fons que ens anima, ens van entrant les ganes de córrer.\nComencem pel passeig d'Isabel II, intentant no eixir tant lents com a València, però sense abusar, perquè de seguida ens ve la pujada de Via Laietana. Passem pel tros més xulo del recorregut massa matí, i no hi ha gens d'animació. Travessem una deserta Plaça Catalunya i baixem la Rambla fins Colon sense pràcticament ningú pel carrer, ni turistes passejant. La pujada per l'avinguda del Paral·lel fa recordar el final de la marató i els moments durs que es viuen. Però ara el recorregut és diferent, agarrem la Gran Via per dirigir-nos de nou a l'eixida. En estos dos o tres quilòmetres, la pluja que havia començat a caure es torna més forta i comença a molestar, a part de fer xarcos a terra. Menys mal que para, però quan para, em ve un mal de panxa terrible, que em fa parar davant de l'eixida, prop del quilòmetre 10. Després he de canviar un poc el ritme per tornar-me a juntar amb el Bunker. El meu canvi de ritme coincideix amb l'arribada dels primers classificats, que ja arriben a la meta, pense que són vertaderes màquines. La majoria dels que fem la cursa no seríem capaços de seguir-los ni un quilòmetre. M'he creuat amb tres atletes keniates que anaven pràcticament junts. Llàstima no poder vore el esprint, en el qual al final ha guanyat Peter Kosgei amb un temps de 1h02'19''.\nLa cursa ens porta fins la plaça de les Glòries des d'on baixem per la diagonal fins el fórum, amb prou menys ambient del que sol haver a la marató i supose que encara menys, degut al mal temps. Des d'ací encarem el fórum i el tros més fotut de la marató, fins les torres mapfre, que hui també es fa un poc pesat, són els pitjors quilòmetres, del 16 al 19, i a més no hi ha pràcticament gent mirant.\nPassat este tros, ja ens apropem a l'esforç final, els dos últims quilòmetres, en els quals ja comencen a fallar les forces però són sustituides per l'eufòria que a un sempre li entra quan veu que està acabant una cursa. Al final, 1h53'49'', 4 minuts menys que en València i esperant a la pròxima, que en el meu cas és només d'ací a una setmana.\nPublicat per Rafa Faus García a 23:45


Junts per Catalunya i PSC proclamen els seus candidats a l’alcaldia - Revista Alella\nJunts per Catalunya i PSC proclamen els seus candidats a l’alcaldia\nAhir dijous, 10 de gener, el PSC i Junts per Catalunya van celebrar sengles assemblees consecutives a Can Lleonart per proclamar els seus candidats a l’alcaldia de l’Ajuntament d’Alella.\nDivendres, 11 de gener de 2019 a les 12:10h\nCristóbal Zueras i Esteve Garcia-Ossorio | Fotos: Òscar Pallarès\nA les 19h, l’agrupació socialista d’Alella, El Masnou i Teià va escollir per unanimitat l’únic candidat que s’hi va presentar. Es tracta de Cristóbal Zueras, un educador social que desenvolupa la seva feina al Consell Comarcal i que prèviament havia treballat a l’Ajuntament d’Alella entre 1998 i 2014, primer com a responsable del Punt d’Informació Juvenil i més endavant com a càrrec de confiança de la regidora de Promoció Econòmica, Glòria Mans.\nZueras, que actualment resideix al Masnou, va declarar que “Alella em té el cor robat”. Davant de la militància, el candidat es va definir com una persona “socialista, federalista, europeista, internacionalista i, sobretot, municipalista”, i es va comprometre a fer política “des del diàleg, la negociació i el pacte”.\nUn cop finalitzat l’acte del PSC, que va comptar amb la presència de l’eurodiputat Javi López i de la presidenta del PSOE al Parlament Europeu Iratxe García, va començar la reunió de Junts per Catalunya en què els seus afiliats van ratificar per unanimitat la designació d’Esteve Garcia-Ossorio com a alcaldable.\nPer a la seva elecció, Garcia-Ossorio, que és regidor a l’oposició des de 2015, es va sotmetre abans a un procés intern de primàries. A més del vistiplau del partit, el candidat compta també amb el suport d’un grup de persones més ampli que li fa costat i que col·labora amb ell en l’elaboració del programa electoral.\nGarcia-Ossorio va explicar que “el pas més important és que hem consolidat un grup de treball, la qual cosa no era senzilla des de la posició política que ocupem actualment”, i es va mostrar convençut que “els resultats arribaran”.


[Comunicat] Gas Natural incompleix sistemàticament la Llei 24/2015: exigim una sanció exemplar | Aliança contra la Pobresa Energètica\t[Comunicat] Gas Natural incompleix sistemàticament la Llei 24/2015: exigim una sanció exemplar – Aliança contra la Pobresa Energètica\nEl mes d’octubre va tallar la llum a una família amb subministrament vital i ara amenaça amb tornar-ho a fer.\nUna vegada més Gas Natural ens demostra que no te cap intenció de complir amb la Llei 24/2015 ni acabar amb els talls de subministrament. El passat mes d’octubre Gas Natural va tallar la llum a la Manuela i la Visi, que viuen en un pis de propietat a la ciutat de Badalona amb la filla de la Manuela que té 20 anys. Havien acumulat un deute de 66,83€ d’una factura del mes de juny, a la que no havien pogut fer front. Gas Natural, en la comunicació que va fer a la família avisant del tall de subministrament, no va fer cap referència a l’existència de la Llei 24/2015, ni va informar de la possibilitat d’adreçar-se a Serveis Socials de manera immediata en cas de trobar-se en situació de vulnerabilitat.\nL’Ajuntament de Badalona assegura que no va rebre cap comunicació de la companyia demanant l’informe de risc d’exclusió residencial.\nI el més greu del cas és que la Visi té bronquitis crònica i necessita una màquina d’oxigen per viure, és a dir, es tracta d’una llar amb un subministrament vital que en cap cas pot quedar-se sense subministrament elèctric.\nPer tant, Gas Natural no només va incomplir de manera flagrant el principi de precaució de la Llei 24/2015 i el deure d’informació que la mateixa llei estableix, sinó que també ha incomplert la llei del sector elèctric que en el seu art. 52.4 i) estableix que no es pot tallar mai el subministrament a una llar on hi hagi un equip mèdic que resulti indispensable per mantenir la vida d’una persona.\nEn el cas de la Manuela, es fa evident la necessitat del principi de precaució, i el fet que si una família vulnerable no paga és perquè no pot, no perquè no vulgui. El dia que va arribar a casa i va veure que no tenien llum va anar corrents a buidar el seu compte corrent per pagar el deute i poder tenir llum de nou. A dia d’avui la companyia li reclama dos factures més del mes de desembre que ascendeixen a 312,61€, i segueixen amenaçant-la d’un tall de subministrament.\nLa Manuela, la seva filla i la Visi viuen amb una pensió d’orfandat que no arriba als 700€ amb els que amb prou feines poden fer front a les despeses diàries i el pagament dels subministraments. A més, acumulen deutes també amb AGBAR per més de 200€.\nAvui l’Aliança contra la Pobresa Energètica hem vingut a denunciar públicament a Gas Natural. No podem permetre la violació sistemàtica de la Llei 24/2015 que ha de garantir el subministrament d’aigua, llum i gas a les famílies vulnerables. Les administracions han d’assumir també la seva responsabilitat i sancionar exemplarment la il·legalitat d’aquestes companyies i les seves pràctiques. No podem esperar, hi ha vides en joc!\nExigim a Gas Natural que doni per escrit a la família de la Manuela el compromís de no tallar la llum complint amb la Llei 24/2015 i la llei del sector elèctric per tractar-se d’una família que viu amb un subministrament vital. La família té dret als subministraments bàsics i a viure amb tranquil·litat i dignitat, sense estar amenaçada constantment per un tall de subministrament.\nÉs inadmissible que companyies com Gas Natural continuïn incomplint la Llei 24/2015 de manera sistemàtica. Per això, presentarem una denúncia del cas a l’Agència Catalana de Consum de la Generalitat i demanarem una sanció exemplar per aquesta companyia que incompleix sistemàticament la Llei 24/2015 i el seu principi de precaució.\nNo podem oblidar que el tall de la Manuela es va produir el mes d’octubre igual que el cas de la Rosa de Reus i tants altres que Gas Natural ha executat de manera il·legal. Exigim que Gas Natural assumeixi les responsabilitats dels incompliments que ha fet fins ara de la Llei 24/2015, així com un posicionament públic en el que es comprometi a complir de manera escrupolosa amb la Llei 24/2015 així com assumir les sancions pertinents per incompliment de la llei.\nNo permetrem més impunitat!\nNi set ni fred ni foscor!


Punts de recàrrega elèctrics - Adif\nImplantació de punts de recàrrega elèctrica/ferrolineres\nDes de fa anys, Adif ha anat estudiant la manera d’aprofitar l’energia elèctrica de la seva xarxa i, el fruit dels diferents projectes d'R+D+I que es desenvolupen, va ser el registre d’una patent sobre el procediment de control de sistema i càrrega de bateries des del sistema elèctric ferroviari (P-NAC 201130502).\nLa novetat d’aquest sistema és que permet la captació d’energia elèctrica en alta tensió (AT) del sistema elèctric ferroviari i la seva transformació a baixa tensió (BT), sense afectació del trànsit ferroviari, per a la creació de punts de recàrrega elèctrica (PRE) oberts al públic, que faran servir els vehicles elèctrics.\nAmb aquesta iniciativa, Adif i Adif AV busquen contribuir a pal·liar un dels grans problemes a què s’enfronta la càrrega de vehicle elèctric —la dificultat de la seva aplicació a la mobilitat interurbana—, basant-se, per fer-ho, en la compra d’energia verda certificada, una xarxa de més de 9.700 quilòmetres de línies electrificades i la xarxa pròpia d’estacions de viatgers. D’aquesta manera, el radi d’acció del vehicle elèctric es pot estendre fora de les àrees metropolitanes i, a més a més, els ciutadans d’altres àrees podran accedir al sistema.\nLa implantació de punts de recàrrega de vehicles elèctrics s’emmarca en el Pla de Lluita contra el Canvi Climàtic d’Adif i Adif AV 2018-2030, que preveu el foment de la mobilitat sostenible i l’electromobilitat com a eina per complir amb els objectius de descarbonització de l’activitat econòmica.\nEls promotors que hi estiguin interessats hauran d’instal·lar a l’estació corresponent, com a mínim un PRE de càrrega ràpida amb dos connectors, perquè es pugui fer una recàrrega ràpida simultània de dos vehicles elèctrics.\nProcediment Punts de Recàrrega Elèctrics (PRE) PúblicsPer accedir al contingut del desplegable, faci clic o premi Entrar\nProcediment per a sol·licituds d’anàlisi de Punts de Recàrrega Elèctrics Públics i Annex amb les estacions d’Adif a les línies electrificades\nPlec de condicions particulars i annexosPer accedir al contingut del desplegable, faci clic o premi Entrar


Alba Vergés: “El govern en funcions del PSOE ens està demanant que retallem i no retallarem” | elsot.cat\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, ha denunciat que l’Estat incumpleix sistemàticament el finançament de Catalunya i ha defensat la gestió del Departament arran de la reclamació d’un pla d’ajust de la despesa sanitària\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, ha assegurat avui amb contundència que el Departament de Salut no farà retallades. “El Govern del PSOE ens està demanant que retallem i no retallarem. Ens està demanant que continuem aplicant les polítiques d’austeritat que practicava el Partit Popular i això no ho farem” ha afirmat Vergés, que ha respost així a la carta enviada per l’executiu en funcions de Pedro Sánchez en què es reclama a Catalunya un pla d’ajustos en la despesa sanitària.\nVergés ha demanat a l’executiu del PSOE “que obri la clau de la caixa del finançament, que financiï bé les politiques públiques que importen a la gent, que no es gasti 2.200 milions d’euros, fins i tot quan està en funcions, amb despesa militar i amb nous contractes militars, i que faci el que li correspon”, ha reblat la consellera.\nEn aquest sentit, ha explicat que “un bon govern vol dir posar totes les eines de gestió a disposició de les polítiques públiques” i ha assenyalat que, per exemple, “no podem mirar cap a una altra banda quan surt una nova medicació, com ara, la de l’hepatits C, amb la qual ens hem gastat 320 milions d’euros des de Catalunya sense rebre ni un euro de l’Estat. Davant noves medicacions, no podem dir a la gent que no els atendrem”.\nA més, la consellera de Salut ha demanat a l’executiu espanyol en funcions que faci una reflexió diferent i que es pregunti com està finançant no només el sector sanitari català sinó tots els altres sectors. “Catalunya som responsables dels serveis més importants de benestar, salut, educació, serveis socials i també seguretat, i l’Estat incumpleix sistemàticament no només la part de les inversions sinó la part que correspon als serveis de la ciutadania”, ha afirmat la consellera.


Han passat els anys, i sense saber ben bé com, ja tenim aquí la desena edició de la Mostra de cervesa artesana de Mediona.\nGràcies a tots els que any rera any us apropeu fins a la Mostra, alguns de vosaltres fidels des d'aquella primera edició on només érem 8-9 homebrewers i mig miler d'amants de la cervesa que va arribar fins a Sant Joan de Mediona, un poblet ubicat a l'Alt Penedès envoltat de muntanyes vinyes i camps de cereals.\nEn dues ocasions, gràcies al Jordi i Jorge de BirrAntic, es va fer la Trobada d'intercanvi entre col·leccionistes.\nSom una fira senzilla on podreu intercanviar impressions amb cervesers, consumidors, blogers, distribuïdors, ... i gaudir d'una bona cervesa artesana.\nEl proper 13 de juny es celebrarà la X Mostra de cervesa artesana de Mediona, sí la 10a! Hem crescut molt igual com ho ha fet el panorama cerveser artesà estatal i internacional. En aquesta edició podreu trobar 62 cerveseries la majoria estatals però també internacionals.\nInformeu vos de com arribar, diversos col·lectius d'arreu estan preparant autobusos per poder gaudir de la nostra festa. Des de fa tres anys l'Ajuntament habilita un espai per aparcar a uns 400 metres del poble, una bonica passejada al costat de la riera us portarà directament a la fira.\nTambé disposem de zona d'acampada al camp de futbol del Mediona oberta per a tothom i amb servei de dutxes, aprofitem per donar les gràcies al Club de Futbol Mediona.\nA la Mostra a part de cervesers trobareu tota mena de menjars: pizzes, creps, botifarres, entrepans, formatges, casolà, oriental, sud-americà,... per acompanyar un munt de cerveses artesanes de tots els estils: pilsner, pale ale, brown, stout, làmbic, sour, blat, sense gluten, ipa, apa, lager,.. i paral·lelament es fa la Fira d'artesania.\nNomés dir-vos que us esperem i desitgem que gaudiu de la X Mostra de cervesa artesana de Mediona com nosaltres ho fem, malgrat la feinada que ens dóna.\n11:00h Inaguració de la Mostra\nA La Pobla de Claramunt\nA La Llacuna:\nA St. Pere Riudebitlles:\nSou aquí: Home Mostra catala Mostra Mediona X Mostra de cervesa artesana a Mediona (2015)


PERÒ QUE VOLEN AQUESTA GENT. - ELS PATRIOTES\nPERÒ QUE VOLEN AQUESTA GENT.\nNo ha estat ni una ni dos ni tres-centes les vegades que els colauites, podemites i els de “si se puede pero cuando governemos nosotros” (Coscubiela. Franco Rabell), que ens han refregat pel davant i pel darrera que el 9N, va ser de fireta, una fantasmada i per major gloria dels convergents. Fins i tot l’Herrera i la sòcia Camats és van plantar dient que ells el volien vinculant.\nEl Govern de Puigdemont convocarà el Referèndum amb data i pregunta, i serà aviat, cosa que farà inevitable que tothom no tingui més temps i s’hagi de posicionar.\nJunts pel Si, les CUP, ANC, Òmnium i l’AMI a favor del si i amb vinculació jurídica i política. El PP, PSOE i Ciutadans ni si ni no, bàsicament contraris a la democràcia s’oposen a que és posin les urnes.\nFinalment i per sorpresa general, ara, els de CSQEP, BCN en Comú i els podemites, fen el darrer acte de malabarisme polític, és despengen a favor de posar les urnes unilateralment, però que el seu resultat no tingui cap caràcter vinculant. De traca i mocador.\nPP i Ciutadans mai diran allò que va dir el primer ministre angles David Cameron abans que Anglaterra la democràcia. Del PSOE amb la tria del Pedro Sánchez s’esperava una mica més. En una setmana a liquidat totes les expectatives democratitzadores. Recolzament als pressupostos més antisocials de la historia del PP i genuflexió total per dir-li al Rajoy que por Espanya “lo que haga falta”. Queda clar i els socialistes a Catalunya a partit un pinyol.\nNo poques han estat les vegades que des de ERC, les CUP i molts independents de Junts pel Si han fet un munt d’esforços per que CSQEP és posicioni obertament a favor del Dret d’Autodeterminació de Catalunya. La seva resposta ha estat digne dels alumnes avançats de l’estratègia de la puta i la ramoneta. Dons be, sembla que ja no hi ha més bacallà i la seva resposta a més de ser decebedora els situa lluny dels interessos dels catalans. Nova política per defensar la vella sense que ho sembli.\nLlàstima perquè tots els indicis indiquen que hi hauran urnes, que tindrem una pregunta binaria del Si o No i que el Govern i Parlament estan disposats a complir el mandat democràtic de les urnes i no aprofitar-ho segur que tindrà incidència en el futur. Dels unionistes espanyols enemics de les urnes esperem qualsevol cosa.


Màrqueting i Vendes - Informa D&B\nInici > Departaments > Màrqueting i Vendes\nSolucions per als Departament de Màrqueting i Vendes\nAls Departaments de Màrqueting i Vendes es dissenya l'estratègia i les tàctiques per a la comunicació, promoció i gestió comercial de l'empresa.\nNecessita trobar nous clients, entendre millor els que ja té i enfortir la seva relació amb ells? Doncs vostè necessita OmniData Màrqueting d’INFORMA.\nINFORMA, sota la seva marca Omnidata, reuneix les seves solucions de màrqueting basat en dades per donar resposta a totes les seves necessitats de màrqueting.\nCaptació, Optimització i Coneixement\nOmniData Marketing d’INFORMA és una nova solució per obtenir una visió global integrant els serveis implicats a tots els customer journey i aportant un valor afegit a través de la millora del coneixement i l’assessorament personalitzat.\nUna solució específica per a cada repte, basada en dades, que l'ajudarà a donar resposta a totes les necessitats de màrqueting a cadascuna de les seves fases.\nEntendre millor els seus clients.\nOptimitzar la relació amb els seus clients.\nDescobreixi la gamma de solucions específiques més completa per a la Captació, el Coneixement i l’Optimització en funció de les seves necessitats específiques.\nSolucions avançades de normalització i enriquiment de bases de dades, solucions especials d’integració a CRMs i ERPs, informació de tot el món i accés a dades exclusives d’INFORMA.\nBusiness to Business i Business to Consumer\nQui és el seu client potencial: empreses o consumidors finals?\nDepenent de si el seu negoci és B2B o B2C, la seva estratègia de venda serà diferent:\nA les estratègies per negocis B2B, el més important és centrar-se en oferir un producte de major qualitat. Hi ha poca emoció personal, el que es cerca és una forma d'estalviar temps, diners i recursos. És fonamental que els clients puguin triar l’opció que millor els convingui segons les seves necessitats\nD’altra banda, les estratègies B2C estan basades en les decisions emocionals dels clients. Cerquen solucionar les seves necessitats i oferir solucions personals a cadascun dels clients, centrant-se en el benefici que obtindran en consumir el producte.\nEn tots dos casos, les nostres solucions i dades són útils per a negocis B2B i B2C.\nDes d'INFORMA posem a la seva disposició tots els llistats de màrqueting que necessita per garantir l'èxit de les seves accions de màrqueting arreu del món. Gràcies a la consulta i accés a la base de dades, podrà fixar els objectius de la seva empresa, decidir el canal i la durada de les seves campanyes, i mesurar i analitzar-ne els resultats.\nGaudeixi de tots els avantatges de la nostra base de dades de màrqueting internacional i traci el seu pla de màrqueting internacional qualificat. El mercat internacional ofereix a les empreses l'experimentació de grans canvis a nivell estratègic, metodològic i tècnic i sempre és sinònim de coneixement.\nTenim el Producte de Màrqueting que millor s'adapta a les seves necessitats.\nA continuació, li mostrem una taula comparativa on podrà veure la utilitat de cadascun dels nostres Productes de Màrqueting, en funció de l’objectiu al qual es vol dirigir, la seva necessitat específica o el departament de l’empresa al qual pertany.\nDESCOBREIXI TOTES LES NOSTRES SOLUCIONS DE MÀRQUETING I VENDES\nTrobi noves oportunitats.\nComenci la seva estratègia global de màrqueting.\nEntengui millor els seus clients.\nTrobi noves oportunitats amb la interpretació de dades.\nConverteixi un lead en un acord\nMillori els seus nivells de conversió.\nNo dubti en consultar els nostres especialistes i trobi la solució que millor s’adapti a les seves necessitats.


Participa a la primera convocatòria del Programa Tecnològic Aeronàutic amb 35 milions d'euros en subvencions - CataloniaSmartDrones\nPortada » Participa a la primera convocatòria del Programa Tecnològic Aeronàutic amb 35 milions d’euros en subvencions\nEl Programa Tecnològic Aeronàutic (PTA) promou projectes estratègics en tecnologies aeronàutiques que contribueixin a aconseguir reptes tecnològics en aquest àmbit. Amb un pressupost màxim de 35M euros al 2021 en subvencions, es finançarà amb càrrec als Pressupostos Generals de l’Estat. D’aquest pressupost, 7,5M d’euros es destinaran a la categoria PTA PIMES.\nL’execució del Programa Tecnològic Aeronàutic, dissenyat i gestionat pel CDTI, s’adreça a empreses, universitats, centres tecnològics, etc. i serà finançat amb fons Next Generation EU. El termini de presentació finalitzarà el 7 de juny de 2021, a les 12h. Fes una ullada a la convocatòria.\nEl PTA donarà suport a l’execució de projectes aeronàutics d’I+D+I empresarial que permetin generar un efecte d’arrossegament sobre tota la cadena de valor en els següents àmbits:\nTecnologies enfocades a la reducció d’emissions: avió zero emissions.\nUAVs: potenciar les capacitats d’R+D+i per a posicionar-se com a referent en el camp dels avions no tripulats, intel·ligents i sistemes connectats.\nNoves aeronaus multipropòsit i sistemes: impulsar les capacitats per al disseny, desenvolupament, producció i certificació d’un avió complet amb tecnologies de sistemes.\nModalitats de participacio:\nPTA Grans Empreses\nEls projectes subvencionables hauran de tenir un pressupost elegible de com a mínim 5.000.000 euros i un màxim de 12.000.000 euros. El pressupost elegible mínim per empresa serà de 500.000 euros en el cas de gran i mitjana empresa i de 250.000 euros en el cas de la petita empresa.\nEls projectes hauran de ser plurianuals i una part dels mateixos s’hauran de realitzar el 2021. Els projectes tindran una durada de dues, tres o quatre anys naturals, de manera que hauran de finalitzar el 31 de desembre de 2022, el 31 de desembre de 2023 o el 31 de desembre de 2024, respectivament.\nCada agrupació ha d’estar constituïda per un mínim de tres i un màxim de sis empreses. L’empresa que representi l’agrupació haurà de ser gran empresa i, almenys, un dels socis haurà de ser una petita o mitjana empresa.\nModalitat PTA PYMES\nEls projectes subvencionables hauran de tenir un pressupost elegible mínim de 2.500.000 euros i màxim de 5.000.000 euros. El pressupost elegible mínim per empresa serà de 200.000 euros.\nTambé hauran de ser plurianuals i una part s’haurà de realitzar l’any 2021. En concret, tindran una durada de dos o tres anys naturals, de manera que hauran de finalitzar el 31 de desembre de 2022 o el 31 de desembre de 2023, respectivament.\nCada agrupació ha d’estar constituïda per un mínim de dos i un màxim de quatre empreses. L’empresa que representi l’agrupació haurà de ser mitjana i la resta de socis hauran de ser PIMES.


L'Esbart culpa l'Ajuntament de la cancel·lació del Tastet de Primavera\nL’Esbart Dansaire culpa l’Ajuntament de la cancel·lació del Tastet de Primavera\nEspectacle d’homenatge a Chavela Vargas amb Celeste Alías\nL’Ajuntament restringeix el trànsit a l’hora d’entrada i sortida del JV Foix\nL’Esbart Dansaire de Rubí tenia previst celebrar el Tastet de Primavera aquest dissabte a la plaça Doctor Guardiet, però finalment no ho podrà fer. Segons ha explicat l’entitat en un comunicat, l’Ajuntament li ha comunicat que en aquesta ubicació ja hi ha una activitat programada i que tampoc és possible cedir aquest dia la infraestructura d’escenaris i tanques, un material que habitualment aporta el consistori en activitats d’aquest tipus.\nL’entitat lamenta que aquesta comunicació no s’hagi fet fins a 10 dies abans de l’espectacle i que les alternatives que han posat sobre la taula no són viables per l’objectiu del Tastet de Primavera, que és fer una mosta de dansa per a la ciutadania. Segons ha explicat l’Esbart, l’alternativa del consistori ha estat modificar la data o canviar la ubicació, ja sigui en un espai interior o allunyat del centre de la ciutat, una solució que l’entitat de cultura popular i tradicional ha rebutjat. A més, afirmen que tampoc estava previst donar el suport en infraestructura necessari per fer el Tastet de Primavera.\nL’Esbart Dansaire lamenta aquesta situació, ja que estava previst que hi participés tot l’alumnat de l’escola de l’esbart, amb dansaires d’entre 3 i 18 anys, i ha decidit finalment cancel·lar l’activitat. Davant d’aquesta situació, l’entitat reclama comptar amb espais oberts i propers a la ciutadania per fer arribar la cultura popular als rubinencs.\nAquesta no és la primera vegada que l’Esbart Dansaire de Rubí es queixa del poc suport institucional que rep per part de l’Ajuntament, ja que el 2019 va anunciar que deixava de fer el Rubifolk, entre altres motius, pel retard en el pagament de les subvencions que feien inviable la contractació dels grups de dansa internacionals.


David Millar presenta la seva autobiografia "Pedaleando en la oscuridad"\nL'escocès ha presentat a Barcelona la traducció del seu llibre, en el qual relata el retorn d'un esportista després d'una sanció per dopatge i el canvi que ha fet el ciclisme\n1 min. Barcelona 14/06/2012 21:44\n260x366 David Millar, durant la presentació / Manolo García David Millar, durant la presentació / Manolo García\nLa botiga Probike de Barcelona ha acollit aquesta tarda la segona presentació de l'autobiografia del ciclista David Millar després de la que es va fer el dia anterior a Girona. La traducció al castellà, "Pedaleando en la oscuridad" (Contra Ediciones) relata la carrera del destacat professional escocès, sancionat dos anys per dopatge, i com tant l'esportista com l'esport, el ciclisme, han estat capaços de superar aquesta època fosca.\nMillar ha explicat: "un dels principals motius pels que vaig escriure el llibre és per fer entendre a com es pot arribar al moment en què et deixis vèncer en teva la lluita per córrer sense trampes". L'escocès, abanderat de la lluita contra el dopatge en el seu retorn, creu que és "un exemple de com un esportista pot cometre un error però tenir una segona oportunitat".\nEl ciclista de Garmin, vencedor d'etapes a les tres grans voltes, actualment s'està preparant pel Tour de França i, si s'escau, per participar als Jocs Olímpics de Londres, als quals ha estat preseleccionat. El Comitè Olímpic Britànic volia prohibir la participació als esportistes sancionats, però el TAS ho va impedir. Millar creu que ha "perdut la por a ser sempre l'assenyalat com un ex-dopat".


Opinió - Gràcies Protecció Civil\nPublicat: el 22/set/20\nEl ple ordinari celebrat ahir dilluns va aprovar per unanimitat el nou conveni entre l'Ajuntament de Sant Cugat i l'Associació de Voluntaris de Protecció Civil. Un conveni adequat a la nova normativa i que actualitza la relació entre aquesta entitat i la regidoria de Seguretat Ciutadana. Un text que també recull la cessió de l'ús del local de l'Associació, propietat de l'Ajuntament i l'augment de la dotació econòmica destinada a la entitat, que es fixa en 11.000 euros per aquest exercici pressupostari. Una dotació que, cal remarcar, és utilitzada íntegrament per adquirir equipament i uniformes per als voluntaris, ja que els membres de l'Associació no reben cap tipus de compensació econòmica per la seva feina.\nPerquè per sobre de l'aprovació d'aquest nou conveni, el més important és remarcar la gran feina que porten a terme els homes i dones que formen el cos de Voluntaris de Protecció Civil. Una tasca completament altruista i voluntària sense la qual Sant Cugat es veuria privada d'un dels grans suports en matèria de seguretat amb que compte la ciutat. En els més de 30 anys d'existència de l'agrupació, els voluntaris de Protecció Civil han estat vitals per poder dur a terme la gran quantitat d'actes que caracteritza Sant Cugat. A això cal afegir les actuacions pròpies de Protecció Civil, el suport a la Policia Local en la seguretat de l'ús de la via pública, el repartiment de material de seguretat (mascaretes, guants, gel, etc.) durant la pandèmia o altres múltiples tasques.\nEn definitiva, serveixi aquest article com a reconeixement a la tasca dels voluntaris i voluntàries de Protecció Civil, a la seva actual presidenta Patricia i una felicitació per la fita d'haver arribat als 25 voluntaris (quan a principi de mandat eren 15), prova més que evident, que l'esperit de servei voluntari i la bona feina són un exemple a seguir.\nI no vull acabar aquesta felicitació sense reconèixer també la gran feina, complementària amb els voluntaris, que fan els dos tècnics de Protecció Civil, en Toni i en Biel. Tots junts garanteixen que a Sant Cugat la seguretat, també en Protecció Civil, sigui una prioritat.\nFRANCESC CAROL (ERC-MES) és regidor de Seguretat Ciutadana i Benestar Animal


Es tracta d’una unitat de pas, ubicada a la zona d’extraccions, per facilitar l’organització dels serveis més afectats davant de l’increment de casos. A partir de dilluns que ve, les analítiques es traslladen al passadís del costat de la Unitat de Cirurgia sense ingrés. A més i per donar cobertura als nous llits, el personal d’infermeria del servei d’Urgències fa torns de 12 hores.\nTambé s’ha fet un canvi en les urgències pediàtriques: en lloc d’atendre-les al servei d’Urgències ara es fa a la planta Maternoinfantil, tal com ja es va fer en la primera onada del coronavirus.\nEn aquests moments, l’hospital té 50 ingressats per covid, sis dels quals a la unitat de semicrítics.


L'Almeria amarga el debut de García Pimienta al Barça B\nEl filial cau per 1-0 contra un rival directe i es manté en zona de descens\n2 min. Barcelona 28/04/2018 18:19\n651x366 Gacría Pimienta donant instruccions en el seu debut a la banqueta del Barça B contra l'Almeria / LALIGA Gacría Pimienta donant instruccions en el seu debut a la banqueta del Barça B contra l'Almeria / LALIGA\nAmb el canvi a la banqueta no n'hi ha hagut prou. Almenys de moment. El Barça B ha perdut al camp de l'Almeria en l'estrena de Francisco Javier García Pimienta com a entrenador. Una derrota contra un rival directe (1-0) que deixa el filial, una setmana més, en zona de descens.\nÉs la desena jornada consecutiva sense guanyar per a un Barça B que haurà de retocar moltes coses. I és que malgrat el cessament de Gerard López, el filial ha fet un partit força semblant al de les darreres setmanes, en què ha tingut moments de perill però no ha sabut materialitzar les ocasions, i en canvi ha estat dèbil en defensa.\nDe fet, l'Almeria n'ha tingut prou amb un gol de Hicham a la segona meitat per sumar els tres punts. Una diana que ha arribat després que el filial fes un bon primer temps i tingués tres ocasions clares per avançar-se al marcador.\nLa derrota deixa el Barça B en una situació crítica, perquè a més a més ha caigut contra un rival directe per evitar el descens. El filial té la salvació a tres punts, a l'espera del que faci aquest diumenge la Cultural Leonesa, que rep el Còrdoba (18 h) en un duel també agònic entre dos equips que lluiten per no baixar.\nAl filial li quedaran cinc jornades per buscar els punts necessaris per salvar-se. Ara bé, el calendari és d'allò més complicat. A banda del derbi contra el Reus al Miniestadi del cap de setmana que ve, el Barça B ha de jugar contra l'Sporting, el Cadis i el Saragossa, tres rivals que opten a l'ascens. L'altre és l'Albacete, que ocupa la meitat de la taula a Segona A.\nEl Nàstic no pot amb un Llorca que ja ha baixat a Segona B (1-0)\nEl Reus enfonsa el Barça B i el deixa a un pas del descens (0-1)\nEl Molinón, un escenari molt complicat per canviar la ratxa del Barça B


Convocat el 6è Premi Josep M. Planes de periodisme d'investigació - comunicació21\nConvocat el 6è Premi Josep M. Planes de periodisme d’investigació\nRedacció|2018-02-21T15:21:43+01:0021 febrer 2018|Comunicació21\nLa Fundació Independència i Progrés i la demarcació de la Catalunya Central del Col·legi de Periodistes han obert la convocatòria de la sisena edició del Premi Josep M. Planes de periodisme d’investigació i crítica social.\nEl guardó distingirà un treball periodístic d’investigació i de denúncia o de sàtira, en els seus diversos formats (escrits o audiovisuals), publicat o emès en català durant l’any 2017. El termini per participar finalitza el 31 de març, i el guanyador es donarà a conèixer el 7 de juny en un acte a Manresa.\nPer valorar els treballs presentats es constituiran unes comissions formades per periodistes i persones del món de l’edició de les diferents demarcacions territorials del Col·legi de Periodistes. Cadascuna de les comissions proposarà un o excepcionalment dos treballs al jurat, que s’encarregarà d’escollir el guanyador.\nTant les diferents comissions com el jurat tindran en compte la contemporaneïtat dels treballs, la investigació, la qualitat i l’impacte social.\nEl jurat estarà format per Josep Gifreu, Teresa Carreras, Vicenç Villatoro, Neus Bonet, Jordi Finestres, Enric Badia i Joan Badia.


SEGONS L'ENTITAT QUE LES GESTIONI Cookies propies Són aquelles que es recullen pel mateix editor per prestar el servei sol·licitat per l'usuari.\nSEGONS EL TEMPS QUE ROMANDRàN ACTIVES Cookies de sessió Recullen dades mentre l'usuari navega per la xarxa amb la finalitat de prestar el servei sol·licitat.\nSegons el que disposa l'article 22.2 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSI-CE), MODELPOREX SL informa de les cookies utilitzades en la nostra web:\nFINALITAT Cookies tècniques ◯ ◯ ◯ ◯\nCookies de personalització ◯ ◯ ◯ ◯\nCookies d'anàlisi ◯ ◉ ◯ ◯\nCookies publicitàries ◯ ◯ ◯ ◯\nCookies de publicitat comportamental ◯ ◯ ◯ ◯\nAixí mateix, MODELPOREX SL informa a l'usuari que té la possibilitat de configurar el seu navegador de manera que se l'informi de la recepció de cookies, podent, si així ho desitja, impedir que siguin instal·lades en el seu disc dur.\nL'informem que el lloc web utilitza Google Analytics, un servei d'analítica web prestat per Google Inc, el qual situa una sèrie de cookies al seu dispositiu amb l'exclusiva finalitat d'avaluar el tipus de navegació i presentar informes d'activitat en la website, exactament són quatre cookies per defecte.\nLa captació de la informació sobre l'ús d'aquest lloc web pels nostres usuaris a través de Google Analytics només la fa Google Inc. en nom (i no ho fa ni en el nostre nom ni pel nostre compte), no tenint accés a cap moment a aquesta informació (sinó tan sols a informació agregada que li facilita posteriorment Google i que no està associada a cap adreça IP). Així mateix és Google qui determina la finalitat del tractament i ús de la informació captada, així com el funcionament i durada de les cookies. Google Inc és una empresa adherida a l'Acord de Port Segur (Fitxa de registre de Google en l'Acord de Port Segur) que emmagatzema la informació recollida per les cookies en els seus servidors als Estats Units. Les empreses adherides a l'esmentat acord garanteixen que les dades transferides són tractats amb un nivell de protecció d'acord amb la normativa europea.


Sagnant en verd: Serra de Tramuntana de Mallorca, Patrimoni de la Humanitat\nFa sis milions d'anys l'Illa de Mallorca era el cim d'una muntanya envoltada per un desert sense vida assotat per espantoses tempestes de sorra carregada de sal. En ple període Messinià, a finals del Miocè, el Mar Mediterrani s'havia assecat quasi completament a conseqüència d'un canvi climàtic amb un refredament del clima global, que havia provocat una severa reducció de les pluges a la conca mediterrània i l'acumulació de l'aigua dolça en forma de gel damunt l'Antàrtida, amb la consegüent davallada del nivell de l'aigua dels mars i oceans. Al mateix temps les plaques tectòniques europea i africana havien xocat violentament i s'havia format el Massís Bètic-Rifeny, tancant el pas de l'aigua de l'Oceà Atlàntic cap al Mar Mediterrani. La disminució de les pluges i el cessament de l'aportació d'aigua oceànica havia assecat gairebé per complet la conca mediterrània, restant només alguns llacs molt salats a les parts més baixes. Les muntanyes i els llacs estaven envoltats per una gruixada capa de terra morta formada per la sal i els sediments dels animals marins i les algues que un dia varen poblar les aigües.\nFantàstica vista de S'Illeta, un illot que es manté verge situat a pocs metres de la costa nord-oest de Mallorca. A la dreta s'alcen escarpats penya-segats que recorren la Serra de Tramuntana en tota la seva longitud i l'han preservada de la cobdícia humana per la seva inaccessibilitat. Són la part més guapa i millor conservada de l'illa.\nPenya-segat a Sa Calobra, situada a la part central de la Serra de Tramuntana, amb una aigua extraordinàriament neta. La darrera foca mediterrània de les Illes Balears, anomenada vell marí, Monachus monachus, abatuda a tirs per un guàrdia civil l'abril de 1958 en aigües d'Escorca, molt a prop del penya-segat de la imatge, segurament va descansar i va prendre el sol qualque vegada damunt les roques que es veuen a la part baixa de la foto.\nEl Mediterrani s'havia convertit en una immensa salina i des d'Àfrica i Àsia venien volant grans esbarts de flamencs rosats a alimentar-se de les algues, gambes vermelles, mosques Ephydra i caragolets que proliferaven dins les aigües salobres dels llacs mediterranis. El gregarisme d'aquestes aus convertia aquell paisatge de malson en un grandiós i ensordidor escenari de ballet amb milions de ballarines vestides de rosa que xapotejaven a l'uníson com engronsades pel vent, seguint el ritme d'una música eterna gravada als seus gens. Després de mirar totes a dreta i esquerra corbaven les 19 vèrtebres cervicals dels seus llargs colls i enfonsaven el seu curiós bec dins l'aigua salobre. Amb cada glopet filtrat la riquesa d'aquella solució càustica els premiava amb uns grams de nutritiu plàncton, repetint cada dia centenars de vegades els mateixos moviments del ball que només elles coneixien. Aconseguien així extreure milers de tones d'algues i animalons, els quals es reproduïen a un ritme endiablat nodrint-se a la vegada de les femtes, les plomes, els pollets morts i els ous nials dels flamencs en un interminable cicle de vida i mort que va durar un milió d'anys. Vídeo Ball dels flamencs.\nAlgunes plantes halòfiles com les salicòrnies, les salsoles, les suaedes i les sarcocòrnies sobrevivien amb les seves arrels adaptades al fang càustic dels marges dels llacs. Les pluges eren molt escasses i irregulars, una mica més generoses als cims de les muntanyes, on regnava a pler l'antílop nan Myotragus balearicus sense la pressió de cap depredador terrestre. Els seus únics enemics naturals eren les grans aus rapaces amb força suficient per caçar qualque exemplar jove, ferit o malalt.\nCrani de Myotragus balearicus amb la seva robusta mandíbula adaptada al brostejar de les coriàcies plantes mediterrànies i els seus dos incisius de rata a la part inferior que varen donar forma als coixinets de monja, com si es tractàs d'un escultor. La depredació incessant d'aquest antílop durant milions d'anys va obligar les seves plantes preferides a adaptar-se per sobreviure mitjançant successives mutacions que les varen dur a cobrir-se d'espines i a amagar els seus brots més tendres i nutritius dins el garbuix de les branquetes espinoses. El Myotragus balearicus es va extingir fa uns quatre mil anys per la depredació despietada dels primers habitants de Mallorca i Menorca que el caçaven amb gran facilitat, ja que les seves potes molt curtes i l'estructura òssia peculiar de les seves articulacions li impedien saltar i girar. Només podia avançar en línia recta i a escassa velocitat. Havia viscut plàcidament gairebé sense depredadors durant milions d'anys i en uns pocs decennis fou esborrat de la faç de la Terra.\nDurant el milió d'anys que va durar el període Messinià varen sorgir per successives mutacions adaptatives nombroses espècies d'animals i plantes, moltes de les quals sobreviuen en l'actualitat com a vertaders tresors. És el cas del diminut Ferreret, Alytes muletensis, un petit calàpot endèmic de la Serra de Tramuntana de Mallorca, en perill crític d'extinció, que en els darrers anys ha hagut d'afrontar un altre greu problema que amenaça encara més la seva supervivència, una malaltia anomenada quitridiomicosis causada per un fong. Per sort està superant amb èxit aquesta malaltia i tot sembla indicar que sobreviurà.\nImatge d'un Ferreret.\nAquesta fotografia i la següent són propietat del fotògraf professional mallorquí Pedro Lorenzo Palou.\nUn altre Ferreret amb els seus calapotins, fotografiats al juny a la Serra de Tramuntana.\nEntre les plantes que varen sorgir durant el període Messinià del Miocè tardà destaca una falguera, la distribució actual de la qual ens parla clarament del moment en què va aparèixer sobre la terra després de successives hibridacions i mutacions adaptatives. Es tracta de l'Asplenium azomanes, un híbrid al·lotetraploide amb dos genomes complets al nucli de les seves cèl·lules. Un dels genomes li ve del seu progenitor macaronèsic, l'Asplenium azoricum, una falguera actualment endèmica de les Illes Açores, i l'altre genoma d'un exemplar del complex trichomanes, tal vegada l'Asplenium trichomanes subsp. hastatum.\nA la Vall de Sóller l'Asplenium azomanes s'ha hibridat amb l'Asplenium trichomanes ssp. quadrivalens i ha donat lloc a l'Asplenium x tubalense, un vigorós híbrid al·lotetraploide que, a pesar de ser pràcticament estèril, aconsegueix generar alguna diplòspora fèrtil, les suficients per perpetuar-se. Al contrari que el seu pare que fuig de la llum directa i aplica les seves frondes contra les pedres per evitar els rajos solars, el seu fill híbrid adora el sol i estén les seves llargues frondes cap a la llum. La seva heliofilia és una herència del seu altre progenitor, l'Asplenium trichomanes subsp. quadrivalens.\nLes velles parets dels marges de Sóller plenes de molses i líquens i orientades cap al nord-oest són l'hàbitat de l'Asplenium azomanes i el seu fill l'Asplenium x tubalense. Totes les petites falgueres de la família de les Aspleniaceae que creixen a Sóller viuen arrelades damunt un substrat de molses i líquens. És una forma de simbiosi.\nVall de Sóller envoltada de muntanyes que la protegeixen dels vents del nord, condensen als seus vessants en forma de rosada la brisa marina carregada d'humitat i creen un microclima càlid i humit ideal per a les petites falgueres híbrides que són un dels tresors botànics més desconeguts de la flora balear. Qualque hivern els cims de les muntanyes es cobreixen de neu, que es fon ràpidament i nodreix d'aigua dolcíssima les fonts que tan sàviament varen saber trobar i canalitzar fa vuit segles els moros mallorquins, que foren despullats de la seva estimada illa i convertits en esclaus a la seva pròpia terra. És de justícia reconèixer la seva inestimable aportació a l'arquitectura de les fonts, les canals de reg i els marges de la Serra de Tramuntana.\nDurant el període Messinià del Miocè tardà els fons marins de les zones costaneres de les illes de la Macaronèsia, d'Europa i d'Àfrica havien emergit fora de l'aigua per la baixada en uns 100 metres del nivell del mar i, juntament amb el recent format Massís Bètic-Rifeny, havien transformat aquella vasta regió en un tot continu amb poca aigua que les separàs, la qual cosa permeté l'intercanvi d'espècies entre els diferents arxipèlags de la Macaronèsia i, a la vegada, amb la península Ibèrica i el nord d'Àfrica.\nMapa aproximat del Mediterrani occidental durant el Miocè tardà. La Serra de Tramuntana formava part del Massís Bètic-Rifeny. El nivell de l'aigua dels llacs salobres augmentava o disminuïa segons les pluges, de manera que durant alguns mil.lennis restaren pràcticament secs.\nA mesura que el clima s'anava fent cada vegada més sec i fred algunes plantes subtropicals com l'Asplenium anceps i el seu fill híbrid al·lotetraploide, l'Asplenium azoricum, que havien sorgit a través de mutacions i hibridacions durant els primers milions d'anys del Miocè i estaven adaptats a un clima més càlid i humit, no varen poder suportar la sequera i el fred del darrer milió d'anys del Miocè tardà i les seves poblacions s'anaren extingint des del nord cap al sud i des de l'est cap a l'oest, fins a romandre reclosos a les illes macaronèsiques. En l'actualitat l'Asplenium anceps sobreviu a les muntanyes de les Illes Canàries més humides, a l'Illa de Madeira i a les Illes Açores, mentre que el seu fill l'Asplenium azoricum ha romàs reclòs a les Illes Açores, les més humides de la Macaronèsia.\nEn algun moment durant la seva retirada cap a l'oest l'Asplenium azoricum es va hibridar amb l'Asplenium trichomanes i va donar lloc a un vigorós híbrid al·lotetraploide molt més adaptat a la sequera i al fred, l'Asplenium azomanes, el qual ràpidament va superar l'esterilitat pròpia de tots els híbrids al·lotetraploides i amb diverses mutacions va aconseguir reproduir-se amb molt d'èxit, tant que va arribar a poblar les roques calcàries orientades cap al nord-oest de tota aquella vasta regió meridional de terres emergides.\nEn acabar el milió d'anys del període Messinià el clima va sofrir un escalfament global que va fer augmentar les pluges i va fondre gran part dels gels antàrtics, de manera que les aigües oceàniques es varen elevar en uns 60 metres. Al mateix temps les plaques tectòniques africana i europea es varen separar partint en dues parts el Massís Bètic-Rifeny i es va formar entre elles un gran solc, l'Estret de Gibraltar, que va permetre de nou l'entrada d'aigua de l'Oceà Atlàntic cap al Mar Mediterrani. Aquesta aportació d'aigua oceànica juntament amb l'augment de les pluges va omplir de nou amb gran rapidesa la conca mediterrània que va deixar de ser un desert salobre en només mil anys. En elevar-se el nivell del mar les muntanyes es varen transformar en illes, quedant emergits els cims i els vessants de les mateixes, i la població de l'Asplenium azomanes va romandre fragmentada en tres regions separades pel mar: el sud de la península Ibèrica, les illes Balears més occidentals i el Rif marroquí.\nDes de fa més de mil cinc-cents anys l'home aprofita els suaus vessants de les muntanyes de la Serra de Tramuntana per conrear oliveres, retenint la terra calcària amb parets de pedra seca en forma de terrasses.\nL'Illa de Mallorca, igual que la resta d'illes mediterrànies, és doncs una gran muntanya que al final del període Messinià fou envoltada per l'aigua i es va transformar en una illa. El cim d'aquesta gran muntanya anomenada Mallorca és l'actual Serra de Tramuntana que fa milions d'anys va formar part de la gran serralada del Massís Bètic-Rifeny.\nInflorescències d'Arum pictum amb el seu negre espàdix que emet una desagradable pudor a carn putrefacta per atreure les mosques carronyeres que són les seves pol·linitzadores.\nUna altra planta balear molt abundant a la Serra de Tramuntana ens parla també del període Messinià, l'Arum Pictum, un endemisme tirrenià que es va formar durant aquell convuls milió d'anys del Miocè tardà. Quan el Mar Mediterrani era un desert ressec les illes de Mallorca i Menorca estaven pràcticament unides amb una profunda vall entre elles i formaven una única gran illa que al seu extrem oriental s'unia amb l'illa de Sardenya amb molt poca aigua que les separàs, formant juntament amb la veïna illa de Còrsega i el sud de França l'anomenada Regió Tirreniana, la qual cosa va permetre l'intercanvi de plantes i animals entre les aleshores muntanyes balears orientals, Còrsega, Sardenya i la costa francesa. L'Arum pictum viu doncs en l'actualitat a les illes que conformaven les muntanyes de la regió Tirreniana.\nFlors de Paeonia cambessedesii al març. El color dels pètals pot variar entre un rosat molt pàl·lid quasi blanc i un granat intens. Recoman ampliar la foto amb un doble clic per apreciar millor la seva exquisida bellesa.\nUna de les plantes més boniques de la Serra de Tramuntana és l'endèmica Paeonia cambessedesii amb unes flors espectaculars. La seva arribada a les illes Balears té també una estreta relació amb el període Messinià. Fa uns anys uns prestigiosos botànics varen realitzar un estudi genètic de totes les peònies europees i asiàtiques. Després d'analitzar els resultats i comparar les variacions en els diferents marcadors genètics varen concloure que totes les peònies del Mediterrani procedeixen d'un híbrid ancestral asiàtic que es va formar fa milions d'anys per la hibridació entre dues peònies dels altiplans de l'Àsia central. Des d'allà aquest híbrid antediluvià va anar colonitzant les terres de tota Àsia i el Japó, arribant fins al Pròxim Orient. Tot seguit va prosseguir la seva expansió per tots els països riberencs del Mediterrani i tota Europa. A cada nou territori conquistat s'anava diferenciant en diferents espècies per successives mutacions adaptatives.\nQuan un dels seus descendents va arribar a la regió Tirreniana en ple període Messinià va colonitzar una després l'altra les aleshores muntanyes de Còrsega i Sardenya i des d'allà va saltar a Menorca i Mallorca. Després de la posterior pujada del nivell del mar, les muntanyes balears es varen convertir en illes i la peònia tirreniana va romandre aïllada i va sofrir diverses mutacions adaptatives fins a transformar-se en la nostra bellíssima Paeonia cambessedesii que en l'actualitat només viu a Mallorca, Menorca i Cabrera. Malgrat haver-hi centenars d'espècies de peònia a Europa i Àsia, totes elles tenen els dos mateixos ancestres asiàtics.\nA les muntanyes de la Serra de Tramuntana viu una falguera la història de la qual té també una estreta relació amb el Miocè tardà. Es tracta de la Dryopteris pallida subsp. balearica. Igual que l'Arum pictum i la Paeonia cambessedesii aquesta falguera nana de la família de les Aspidiaceae també procedeix del continent europeu. Abans de colonitzar les muntanyes balears a Europa hi vivia la Dryopteris pallida subsp. pallida, una falguera robusta de grans frondes que s'havia hibridat amb la Dryopteris oreades i havia donat lloc a un híbrid al·lotetraploide, la Dryopteris tyrrhena.\nQuan el Mediterrani es va assecar durant el Messinià, les espores de la Dryopteris pallida subsp. pallida i de la seva filla híbrida Dryopteris tyrrhena varen aconseguir colonitzar les aleshores muntanyes de Còrsega i Sardenya i posteriorment el cim fresc i humit de la muntanya de Mallorca, és a dir, l'actual Serra de Tramuntana. La Dryopteris pallida subsp. pallida va sofrir una mutació nanitzant per adaptar-se millor al clima ressec i calorós de Mallorca i donà lloc a la mallorquina Dryopteris pallida subsp. balearica, mentre que la Dryopteris tyrrhena va prosseguir en la seva expansió cap al Massís Bètic-Rifeny i va arribar fins a l'actual Serra Nevada granadina, única localitat d'aquesta falguera a la península Ibèrica.\nVigorós exemplar de Dryopteris tyrrhena procedent del cim del Puig Major, la muntanya més alta de la Serra de Tramuntana, cultivat al Jardí botànic de Sóller per evitar la seva extinció. L'exitós cultiu de les seves espores ha produït nombroses filles que permetran la repoblació al seu hàbitat natural.\nLa curiosa distribució actual de la Dryopteris tyrrhena en territori espanyol ens demostra el seu claríssim origen messinià. Com en el cas de l'Asplenium azomanes, la posterior pujada del nivell del mar va aïllar les poblacions de Mallorca i Granada. A ambdues localitats està reclosa als frescos cims permanentment humits de les muntanyes més altes. A Mallorca està en perill crític d'extinció per la destrucció incessant del seu hàbitat i el brostejar despietat de les cabres assilvestrades. El nombre d'exemplars en estat silvestre no supera les dues dotzenes.\nNo vull acabar aquest article sense esmentar altres plantes endèmiques que viuen a la Serra de Tramuntana. A diferència de les ja esmentades no tenen un clar origen messinià, però la seva bellesa o la seva raresa les fan mereixedores d'una atenció especial. Algunes d'elles viuen a les roques costaneres, unes altres als cims més elevats i les altres a les faldes de les muntanyes, especialment les orientades cap al nord i el nord-oest.\nEn els darrers trenta anys la Naufraga balearica ha estat motiu d'una intensa polèmica entre botànics, ja que al principi se la considerava un endemisme estricte de Mallorca, però en 1981 fou trobada una petita població d'una planta aparentment idèntica a l'oest de l'Illa de Còrsega entre Cargèse i Piana. No obstant això dos anys després en 1983 un grup de botànics va tornar al mateix lloc i malgrat cercar-la intensivament no va aconseguir trobar-la. Des de llavors se la considera oficialment extinta a Còrsega.\nL'única població coneguda de Naufraga balearica creix en una reduïda àrea del Cap de Formentor a l'extrem nord de la Serra de Tramuntana. No es descarta que puguin existir altres poblacions a la mateixa zona de Mallorca donat el difícil accés als replans rocosos dels penya-segats on viu. L'any 2006 fou catalogada en perill crític d'extinció, ja que el nombre de plantes adultes conegudes s'havia reduït dràsticament sense un motiu aparent, tal vegada pel canvi climàtic o l'augment de la contaminació. Els exemplars de les imatges són cultivats i varen ser fotografiats al Jardí botànic de Sóller on sembla prosperar sense problemes. Esperem que aquest tresor botànic que porta entre nosaltres molts milions d'anys aconsegueixi sobreviure al brutal canvi climàtic provocat per la cobdícia i la insensatesa humanes.\nEl Senecio rodriguezii és un dels endemismes més bonics de les roques costaneres de Mallorca i Menorca. La planta és diminuta, les seves fulles són carnoses amb la superfície rugosa i pertany a la família de les Compositae. Sol créixer molt a prop de la mar a les roques esquitxades per les ones. Vaig fer la fotografia a la desembocadura d'un torrent que davalla de les muntanyes molt a prop de S'Illeta al municipi de Sóller.\nL'Ophrys balearica és l'única orquídia endèmica de les Balears. Pertany al grup de les Ophrys bertolonii. El seu label és vellutat d'un intens color granat fosc gairebé negre. La taca central en forma d'escut també és granat amb una cridanera lluentor metal·litzada. El ginostem sembla el caparrí d'una au amb el seu bec i els seus ulls ataronjats. Vista de prop és una flor d'una bellesa exquisida. Vaig fer la fotografia a una muntanya del municipi de Sóller situat a la part central de la Serra de Tramuntana. Recoman ampliar la foto amb un doble clic.\nL'Erodium reichardii és una planta diminuta de la família de les Geraniaceae. És endèmic de Mallorca i Menorca. Sol créixer damunt roques fresques i ombrívoles a prop de la mar. Vaig fer la fotografia a principis de març al Cap de Formentor situat a l'extrem nord de la Serra de Tramuntana.\nL'Asplenium majoricum és un campió de la supervivència. Aquesta falguereta diminuta amb frondes que no solen superar els 5 centímetres de longitud és un dels tresors botànics més representatius de la Serra de Tramuntana. Es va originar per la hibridació entre l'Asplenium fontanum i l'Asplenium petrarchae subsp. bivalens, tots dos extraordinàriament escassos, els gens dels quals, davant el perill imminent d'extinció, han aconseguit sobreviure en el seu fill híbrid, molt més resistent al clima de Mallorca. És capaç de suportar fins a sis mesos sense una gota de pluja amb la intel·ligent estratègia de l'estivació, en la qual es deshidrata completament fins a semblar mort i així roman fins que per fi a la tardor cau la primera pluja. En menys de 24 hores s'obra el miracle. Les frondes es rehidraten, reverdeixen, s'expandeixen i l'endemà l'Asplenium majoricum llueix tan fresc i ufanós com a la primavera, com si res fos estat. El miracle és tan espectacular que, malgrat dur ja molts d'anys veient-lo cada tardor, se m'eixampla el cor i m'emocion com un nin davant l'explosió de vida d'aquestes falgueretes que cada any moren i ressusciten.\nUn altre extraordinari tresor botànic és el Crocus cambessedesii. La seva bellesa i la seva floració efímera atreu nombrosos botànics europeus que viatgen fins a Mallorca amb l'única intenció de contemplar-lo i fotografiar-lo. Vaig fer la foto al camí costaner que duu fins al Torrent de Pareis.\nEl Torrent de Pareis, situat a Sa Calobra, durant milions d'anys ha anat excavant un profund barranc, les elevades parets del qual acaben bruscament a la mar.\nFa uns anys vaig tenir una experiència tan fantàstica, tan espiritual i màgica que mai se m'oblidarà. Un matí de tardor em vaig aixecar molt prest amb la idea de cercar falgueres a les roques d'aquest barranc. Vaig arribar quan acabava de sortir el sol, els rajos de l'alba il·luminaven les escasses aigües del torrent, no hi havia ningú i vaig anar caminant barranc amunt damunt la gruixada grava del llit del torrent amb les altes parets rocoses a cada costat. De sobte em vaig adonar que l'únic renou era el de les meves pròpies passes damunt la grava que les parets del barranc em retornaven amb el ressò. Em vaig aturar i vaig escoltar atònit l'impressionant silenci d'aquell lloc màgic. Era un espectacle meravellós de naturalesa pura, verge, intacta, el més semblant al Paradís Terrenal. El cor es va accelerar i va bategar amb força dins el meu pit i els meus ulls es varen humitejar per l'emoció. Mai ho podré oblidar.\nLa Solenopsis balearica, antigament anomenada Solenopsis minuta subsp. balearica, és un altre endemisme de Mallorca de la família de les Campanulaceae. La seva petitissima mida no resta bellesa a les seves flors. Viu a les parets dels penya-segats litorals de la Serra de Tramuntana i a les muntanyes d'Artà. La seva necessitat d'humitat permanent l'obliga a créixer dins les encletxes regalimants.\nAra la UNESCO, coneixent un poc més aquests tresors botànics, tendrà més motius per apreciar els valors naturals d'aquesta joia mediterrània que tan encertadament va declarar Patrimoni de la Humanitat.\nPublicado por Juan Bibiloni en 7:46\nesteve 7 de novembre de 2011, a les 16:07\nQui pogués algun dia anar a veure aquestes joies!!.Enhorabona un cop més per l´article Joan.\nAnònim 25 de novembre de 2011, a les 14:24\nUn article interessantíssim que m'ha transmés tota la teva emoció!! Enhorabona!\nPere Josep Crespí Isern 14 de febrer de 2013, a les 21:54\nAvui he pegat un cop d'ull pel teu blog, és una passada i està molt elaborat. Aquest article és fantàstic i l'oferiré al meu amic Àngel, un dels responsables del patrimoni UNESCO d'Espanya; segur que li encantarà. Gràcies i a seguir publicant !!!\nJuan Bibiloni 14 de febrer de 2013, a les 22:53\nMoltes gràcies, Pere. Estic content que t´hagi agradat. Esper que també li agradi al teu amic Àngel. El teu blog també és una passada, fet amb molt d´amor i amb unes fotos fantàstiques. Et felicit. Una abraçada.\nFéia atzabó. Es llamps absorbits pes parallamps des campanar de s'església romànica des poble, que estava just devora ca seva, es tro...


Bacalhau à brás – Fet i menjat\nPublicada el 26 de maig de 2019 8 de gener de 2022 per admin\nTambé conegut com a bacallà daurat, és una de les receptes més conegudes de la cuina portuguesa, on és molt emprat aquest peix.\nTipus Cuina internacional, Paleo, Sense gluten\n400 g bacallà dessalat (en "migas")\nSi teniu el bacallà salat l'heu de deixar 24 h en remull i anar canviant l'aigua, per llevar-li la sal.\nPreparau les patates, que han de ser molt fines, com a fideus. Pelau-les, netejau-les i tallau-les fines o millor emprau un ratllador o un espiralitzador. Deixau 10 minuts en remull, colau i deixau eixugar damunt d'un paper absorbent.\nPelau les cebes i trossejau-les a la juliana. Sofregiu uns 10 minuts juntament amb l'all, trossejat petit, i una mica de sal, amb foc baix. Reservau.\nPosau una pella amb oli abundant al foc. En ésser ben calent anau fregint les patates, millor que no n'hi poseu moltes de cop, que no quedin molt aferrades. Deixau-les un minut almenys sense tocar-les i llavors les podeu anar girant perquè quedin cuites de per tot. Esperau que siguin rosses i cruixents, treis-les de la pella i reservau dins un plat amb paper absorbent. Salau-les una mica.\nPassau llavors per la pella el bacallà uns minuts, no necessita molt de temps. Si amolla molta d'aigua retirau-la.\nAfegiu la ceba i les patates reservades i mesclau bé tot.\nBateu els ous, tirau dins la pella i aturau el foc. L'ou s'acabarà de coure amb la calor de la pella. Seguiu remenant perquè es desfaci. Afegiu sal si fa falta.\nServiu decorat amb julivert picat i unes olives negres.\nRecepta a partir de Hoy que comemos (https://yhoyquecomemos.com/bacalao-dorado/) i de Orielos Kitchen (https://www.youtube.com/watch?v=k1hD90WP83k).\nCuina internacional, Paleo\nGalletes de cacauet


Què és Arduino i per què és tan divertit?\nSi busqueu projectes electrònics divertits a Internet, no us sortirà el nom d'Arduino. El sistema de codi obert s'utilitza, entre altres coses, per a aplicacions d'Internet de les coses, robots i divertits projectes de bricolatge. Què és exactament Arduino i per què és tan divertit experimentar amb aquest sistema de baix cost?\nArduino és una plataforma electrònica de codi obert i consisteix en una combinació de maquinari i programari. Tot està dirigit a fer-te el més fàcil possible per jugar tu mateix amb components electrònics. La intenció dels fabricants és que fins i tot persones sense experiència en programació i electrònica puguin fer-ho ràpidament. Llegiu també: Windows 10 al vostre Raspberry Pi en 16 passos.\nLa base de qualsevol projecte Arduino és una placa Arduino a la qual es solden diversos components estàndard. El cor d'una placa Arduino és un microcontrolador, normalment un Atmel ATmega. Tanmateix, algunes plaques Arduino tenen microcontroladors d'Intel o STM, per exemple. Què més trobeu en una placa Arduino depèn del model. La majoria de plaques tenen una connexió USB per comunicar-se amb el vostre ordinador, però també hi ha plaques disponibles amb només un mòdul WiFi. El gran avantatge d'una placa Arduino és que tots els components necessaris per fer projectes de bricolatge senzills ja estan instal·lats a la placa.\nAls laterals de cada placa trobareu entrades i sortides que podeu connectar mitjançant cables a sensors, motors, llums LED i altres components per crear el vostre propi producte. Com que aquests components solen ser molt barats, podeu crear la vostra pròpia càmera IP, robot o aplicació IoT per pocs diners. Per programar el vostre projecte Arduino necessitareu un ordinador, però això no vol dir que finalment el vostre projecte necessitarà un ordinador per funcionar. Normalment, el vostre projecte Arduino s'alimentarà mitjançant la connexió USB. Per executar un projecte Arduino autònom, haureu de connectar un adaptador d'alimentació o una bateria.\nLa batalla entre Arduino LLC i Arduino SRL\nLa història i el desenvolupament recent d'Arduino s'han vist plagats de demandes i mala comunicació. El precursor del projecte Arduino va ser iniciat l'any 2004 per Hernando Barragán, un estudiant colombià que va escriure la seva tesi a Itàlia. Va anomenar la seva plataforma de prototipatge Wiring i encara existeix a www.wiring.org.co. Els supervisors de Barragán van ser Massimo Banzi i Casey Reas, el darrer dels quals va treballar en el llenguatge de programació Processing i l'entorn de desenvolupament, entre altres coses.\nArduino va néixer l'any 2005 i es va derivar de Wiring. Tanmateix, Barragán no formava part de l'equip Arduino. Fins l'any 2008, no va passar res, però quan a finals de 2008 un dels cinc membres de l'equip, Gianluca Martino, va registrar el nom d'Arduino a Itàlia com a marca registrada a través de la seva empresa Smart Projects, anys més tard això va provocar una escissió entre Arduino- membres de l'equip. Martino va iniciar Arduino SRL i va copiar el lloc web existent www.arduino.cc a www.arduino.org. El lloc web Arduino.cc està dirigit per Arduino LLC i aquest grup de persones, inclòs Banzi, s'han vist obligats per una demanda a vendre els productes Arduino fora dels Estats Units amb el nom de Genuino. De moment encara hi ha demandes pendents i fins aleshores ens hem de conformar amb dues empreses que fabriquen els mateixos productes amb el mateix nom. Per tal d'uniformitat, només utilitzarem el nom d'Arduino en aquest article. Tot i que a Europa tècnicament hem de parlar de Genuino quan parlem de les plaques Arduino d'Arduino LLC, els productes són idèntics. Queda per veure si això continuarà sent així en el futur.\nPer tenir una idea del que és possible amb el sistema Arduino i quins productes estan disponibles, és útil visitar primer aquest lloc web. Tingueu en compte: els preus mostrats en aquest lloc web no inclouen l'IVA ni les despeses d'enviament). També podeu visitar www.arduino.org, aquest lloc web té una oferta una mica diferent. Feu clic a Productes i veureu que hi ha tres taulers oficials per a principiants: l'Uno, el 101 i el Micro. L'Uno és el model estàndard i la majoria de manuals i tutorials s'han escrit al respecte. L'Uno ha arribat a la seva tercera revisió i, per tant, també s'anomena Rev3 o R3.\nUn Uno costa 20 euros i es basa en el microcontrolador ATmega328P. Conté 32 kilobytes de memòria flash i 2 kilobytes de memòria RAM. El 101 és una versió de luxe de l'Uno i té un microcontrolador Intel Curie. A més, el 101 té bluetooth i la placa té un acceleròmetre i un giroscopi. Si voleu crear un projecte que utilitzi el moviment o necessiti comunicar-se amb una altra cosa mitjançant bluetooth, aquesta és una bona opció. El 101 costa 28,65 euros. El Micro és una placa compacta amb connexió USB integrada i costa 18 euros. Hi ha plaques més complexes disponibles per a usuaris avançats, com l'Arduino MEGA 2560, que és més gran, proporciona més entrades i sortides i et costarà 35 euros. Com que Arduino és un sistema de codi obert, hi ha altres fabricants que ofereixen plaques Arduino. Podeu trobar una llista pràctica de taulers comparables aquí.\nExpandir amb escuts\nPodeu ampliar el vostre projecte Arduino amb sensors, motors, resistències i altres components electrònics, però també hi ha disponibles els anomenats escuts. Es tracta de plaques de circuits impresos soldades prèviament que amplien la funcionalitat de la vostra placa Arduino. Per exemple, podeu comprar un escut de joystick per controlar el vostre projecte mitjançant un joystick. Un altre escut popular és l'escut BLE, amb el qual afegiu bluetooth 4.0 al vostre Arduino. Podeu fer clic fàcilment a un escut de la vostra placa Arduino existent. D'aquesta manera no només proporcioneu energia a la placa normal, sinó també al vostre escut al mateix temps.


Ménage à trois - Sapiens.cat\n« Teixoneres, un matriarcat\nÚltim dia de campanya. Ja hem netejat la cova, hem acabat de rentar els materials, els hem siglat i hem empaquetat les troballes. Tota una feinada: més de 7.000 objectes coordenats. Amb una mica de pena deixem enrere una altra campanya d’excavació a les Coves del Toll. No obstant, ja tenim algunes conclusions. Les anàlisis prèvies que hem fet aquí mateix amb les dades recollides aquests dies comencen a donar els seus fruits.\nCompanyes recollint el sediment on trobem els ossets de la microfauna – Alexandra Canet\nEns agrada dir que a la Cova de les Teixoneres hi va haver un ménage à trois, és a dir, un espai compartit per tres grans mamífers: els óssos de les cavernes, les hienes i els homínids. Ara bé, no acaba de ser un ménage à trois complet. Els fòssils descoberts de l’ós i la hiena són a l’interior de la cova, mentre que les evidències d’ocupació humana es recuperen a la part externa de la mateixa cavitat, buscant aixopluc prop de la llum natural. És a dir, junts però no barrejats.\nPel que sembla, la cova estaria ocupada de manera intermitent per tots aquests tres animals, cadascun per motius ben diferents. L’ós de les cavernes la utilitzaria per hivernar, les hienes per buscar un refugi tranquil on menjar-se les seves preses o, fins i tot, per parir els seus cadells, però… i els homínids?\nRuth Blasco analitzant ossos amb la lupa binocular – A. Canet\nEn els darrers anys no hem obtingut una quantitat massa important d’indústria lítica. Malgrat tot, enguany, a mida que hem anat rebaixant el nivell III, ens hem anat trobant més indicis de la seva presència, cosa que ens permetrà explicar una mica millor què feien els neandertals en aquesta cova. En un primer moment, al no trobar restes de talla (que serien les ascles de petita mida que surten quan es fabriquen els instruments), pensàvem que les ocupacions serien tremendament expeditives, però en aquests últims dies ens han aparegut moltes més restes que permeten evidenciar dues coses importants: el nombre d’ocupacions és elevat i el número de membres dels grups que van ocupar Teixoneres varia en cadascuna d’elles.\nTot i així, no hem trobat indicis de confrontacions entre la hiena, l’ós i els homínids, perquè sembla que no van coincidir en el temps. El que sí podem assegurar és que d’aquests tres mamífers, el més temible seria el neandertal, qui en un enfrontament segurament hagués guanyat sense cap problema. Us imagineu un grup de neandertals ben organitzats amb les seves llances, i probablement també amb torxes, atacant l’ós mig adormit?\nDíem adéu als nostres amics, els hanitants de la cova de les Teixoneres – A. Canet\nDoncs, fins aquí la nostra aventura. Hem passat vint dies d’excavació i vint dies de contacte amb vosaltres i, francament, estem encantats per la il•lusió que heu demostrat al llarg d’aquesta campanya. Esperem que us hagi servit aquesta eina comunicativa per conèixer una mica més cóm vivien els nostres cosins neandertals en aquestes coves del municipi de Moià. Vosaltres podreu seguir fent les vostres preguntes, amics i amigues. Amb molt de plaer us seguirem responent. I de part de tot l’equip: una abraçada. Fins aviat!\nL’equip d’excavació al complert s’acomiada de tots vosaltres – A. Canet\nEntrada publicada a General\tel divendres, 20/08/2010 a les 14:07.\nCom anys enrera, aquesta campanya ha estat fantástica en tots sentits, es a dir, cientìfica i humana,s`han trobat\nmolts fossils e industria lìtica, i a mès em retrobat l’espirit humanìstic en un equip de “primera Divisió”.\nEndevant i moltes felicitats\n26/08/2010 - 2:31\nUs esperem l’any que ve amb tota la il·lusió del món 😉\n27/08/2010 - 13:56\nDurant aquests dies ens heu alegrat la vida. Molt bona feina, amics de l’IPHES i de Sàpiens. Una pregunta. Podien coincidir alguna de les tres espècies convivint a la cova en el mateix temps o cada una tenia els seus temps, com en un hotel actual, en què reserves plaça?\n31/08/2010 - 9:19\nRealment és difícil que coincidissin els tres al mateix moment sense que hi hagués algun tipus de confrontació. Dóna la sensació que s’assembla més a un pis de multipropietat que a un hotel (hehehe). No, seriosament, ara hem de continuar acumulant dades per veure dues coses:\n1. L’estació de l’any en que cadascuna d’aquestes espècies utilitzava la cova. Pensem que els óssos ho feien a l’hivern i que les hienes ho feien, d’acord amb els seus hàbits actuals, en el moment de la cria (actualment l’estació humida sub-sahariana). Els únics que no semblen lligats a un règim estacional són els grups humans, i aquí és on neix un nou repte per a nosaltres: els desplaçaments dels neandertals i les seves visites a la cova anaven lligades a algun període de l’any concret?\n2. La freqüència amb que la cova era ocupada. Penseu que el nivell que hem excavat es va formar durant uns quants milers d’anys. Hem d’afinar més amb les datacions i acotar-lo millor cronològicament. És a dir, és possible que passessin uns quants anys entre les visites dels uns i dels altres. No obstant, les relacions entre ells les veurem estudiant les dades.\nEn bones paraules, hem de continuar excavant i treballant les dades.\n02/09/2010 - 6:58\nAll people deserve wealthy life and loans or just financial loan would make it better. Just because people’s freedom is grounded on money.


1a Trobada Pares contra fills - CE Altafulla\n1a Trobada Pares contra fills\nQuin gran dia !!! Per cel·lebrar el Nadal, el club va decidir que els papes puguessin jugar CONTRA els seus fills. Un cara a cara. Malgrat les difícils dates i que alguns dels nostre jugadors estaven fora amb les seves famílies, molts vam poder gaudir d’un partit veient de molt aprop com juguen els nostres fills.\nEls més peques van jugar barrejats. Pares i jugadors defensant el seu equip. Partit molt igualat. Tant, que va acabar en empat 3 a 3.\nA la mitja part, va arribar la patge (tothom va coincidir en dir que era molt simpàtica i que tenia màgia parlant amb els nens). Els nens van poder escriure la seva carta al Reis. Encara que molts ja l’havien escrit, la van tornar a escriure per assegurar que arribés als reis el que havien demanat. Tots van coincidir a assegurar que s’havien portat molt bé…\nA la segona part, els més petits ens ho vam agafar amb més calma, però els més grans continuava la lluita\nAl finalitzar el partit dels més grans, les xifres ballaven. Semblava que tothom havia guanyat. 4 a 1, no 6 a 2, no 9 a 6… Sigui com sigui, la primera trobada de pares contra fills va ser molt bonica, intensa i tot un èxit.\nI aquí teniu el vídeo !!!\nI Trobada d'Any Nou HD from cealtafulla on Vimeo.\nGràcies a tots els pares, mares, cosins, amics i jugadors que van venir. Als que no, no patiu, que l’any vinent repetirem.\nPrevious Loteria Nadal 2015\nNext Presentació de les seccions del club


Redacció Vilafranca del Penedès 05-09-2018 10:19 Lectures 1355\nID 3 de 7 de la Colla Jove. Eix\nLa colla va participar a la cercavila fent quatre pilars de 4 i un 4 de 6 davant de l’oficina del Banc Sabadell. A la plaça de la Vila, s’hi va entrar amb un pilar de 4 caminant, que va comportar una incidència que s’explica més endavant a l’anecdotari.\nLa diada de vigília va començar amb dos intents de 3 de 7 que pràcticament van anar clavats: el tronc de mides i moviment estava bé i donava bones vibracions però, a l’entrada dels dosos, aquests no es van acabar de col·locar en cap dels dos intents i es va tirar avall el castell, amb acotxador i enxaneta ja arriats amunt. Una veritable llàstima ja que el castell transmetia molt bones vibracions i hagués estat un pas importantíssim per a la colla, que no assoleix els castells de 7 pisos des de fa tres anys. De tota manera, la tècnica va valorar positivament els intents i preveu portar castells de 7 a plaça abans de que acabi aquesta temporada.\nLa diada de vigília va continuar amb castells de 6 amb agulla: el 3 i el 4 de 6 amb agulla, molt assolits, acabant amb dos pilars de 4 simultanis.\nA la tarda, a la processó la colla hi va fer 6 pilars de 4, un d’ells aixecat per sota. A l’entrada de Sant Fèlix també hi va fer un altre pilar de 4.\nPer la tarda, es va fer un pilar de 4 davant de la casa d’un membre de la colla, s’explica a l’anecdotari.\nA la tarda, a la processó la colla hi va fer 6 pilars de 4. A l’entrada de Sant Fèlix també hi va fer un altre pilar de 4.\nAl matí va fer el pilar de 4 a l’entrada a ofici i degut a la pluja no hi va haver pilar d’entrada a la plaça de la Vila. Ja a la diada castellera, amb el format a l’antiga i amb menys camises a plaça que el dia 29, van fer-hi un 4 de 6, un 3 de 6, un pilar de 4 aixecat per sota i un pilar de 4. Al toc de vermut, davant del monument a Milà i Fontanals, hi van fer un altre pilar de 4.\nA la processó de la tarda van descarregar cinc pilars de 4 i un altre va quedat en intent.\nLa canalla i joves de la colla van participar a la primera diada castellera infantil: van aixecar pilars de 2 caminant d’entrada i construccions de 4 pisos i un pilar de 3 net. Van fer un 4 de 5 net de germanor amb els Castellers i els Xicots.\nA la Festa Major dels Petits, no hi va ballar el nan de la Colla Jove que representa una nena enxaneta. Aquest nan, es va presentar el 2015 durant el 5è aniversari de la Jove. Es va signar un conveni amb l'ajuntament que preveia la cessió i custodia del nan a la Casa de la Festa Major i la seva participació a la cercavila de la FM dels petits, conservant-ne la propietat la Colla Jove qui el podia demanar per actes concrets, prèvia sol·licitud al Cicle Festiu.\nEl nan només va ballar aquell any 2015. El 2016 i el 2017 no va sortir, segons el Cicle Festiu de l'Ajuntament va informar, al no participar la Colla Jove a la Festa Major doncs es va considerar que tampoc havia de sortir el nan. Enguany, tot i que la colla sí que ha participat a la Festa Major i que ha demanat expressament que el nan torni a ballar amb els petits, finalment tampoc va sortir perquè, en paraules del Cicle Festiu, "cap nen l’havia triat per portar". La Colla Jove, doncs, ha donat per resolt el conveni i ara mateix es custodia la peça de la manera següent: cada any, un casteller de la colla custodiarà la peça a casa seva i el canvi de domicili es farà per Festa Major, amb una mini cercavila el dia 30 a la tarda. Enguany la cercavila es va fer des de la plaça Jaume I fins al carrer Sant Digna, al domicili d’un dels fundadors de la colla que tindrà el nan fins a la Festa Major de l’any 2019 on el nan anirà, en cercavila, fins a la casa de la nou casteller seleccionat.\nTot i així, la colla va treure el nan a la cercavila del dia 29, on acompanyava tota la canalla al capdavant de la colla. No va sortir a les processions.\nErrada el dia 29.\nS’ha notat que feia dues Festa Majors que la Colla no sortia i va fallar en algun aspecte de protocol. Així, el dia 29, la colla va entrar a plaça amb el pilar caminant quan els Falcons encara havien de fer un darrer pilar, després d’haver fet tres figures. Segons sembla, li van dir al sots cap de colla que farien tres figures i no van mencionar el darrer pilar i, al veure que els Falcons es desplaçaven del seu lloc, amb voluntat d’anar ràpid i escurçar l’hora d’inici de la diada (que ja era prou tardana) es va entrar el pilar de 4 caminant mentre els Falcons també van aixecar un pilar de 5 davant el balcó dels administradors... Una confusió que va causar massa nervis entre algun falconer malgrat la colla Jove va demanar disculpes.