“Ostavili ste bez hljeba 50 porodica”\n182 pregleda\t14 komentar(a)\nOpština Budva, Foto: Vuk Lajović\n14.11.2018. 19:03h Ažurirano: 08.12.2018. 07:22h\nNevladino udruženje “Bazar”, koje okuplja 50 privrednika, zatražilo je od odbornika budvanskog parlamenta da urgiraju na gradsku upravu i u Plan privremenih objekata vrate svih 50 lokacija na Jadranskom sajmu, koje nacrtom novog planskom dokumenta u narednih pet godina nisu više predviđene.\nPredsjednik NVO Božidar Banović kazao je da je to udruženje osnovano da se očuva sajamska manifestacija “Bazar robe široke potrošnje“, koja postoji 44 godine, a koja se novim Planom ukida i ostavlja skoro 50 porodica bez zarade.\n“Kada Opština ‘očisti’, umjesto da uredi i unaprijedi ponudu našeg grada, to će biti snažan i završni udar na više od 40 preduzeća i preduzetnika koji obavljaju djelatnost u okviru ‘Bazara’. Gašenjem ponude koja komunicira sa turistima dominantno iz privatnog smještaja značajno će se smanjiti i interes turista za taj vid smještaja. To može biti interes male grupe velikih i pohlepnih, ali nije interes već značajna šteta za brojne građane“, naveo je Banović.\nOn kaže da, vjerovatno, aktuelna vlast planira i da „očisti“ i kapacitete privatnog smještaja, ili da ih obesmisli.\n„Iz Opštine često čujemo termin ‘očistili privremene objekte’. Kada se radi o vojnoj terminologiji ona označava postupak uništavanja ostatka neprijateljske žive sile na osvojenom prostoru, a u komunalnom smislu uklanjanje prljavštine. Privrednici koji godinama izmiruju obaveze i posluju saglasno sa pozitivnim propisima neće prihvatiti ovaj nivo komunikacije koji nameće aktuelna gradska vlast“, poručio je Banović.\nBožidar BanovićNVO BazarJadranski sajam Budva\nBrod "Budva" oštećen u nigerijskoj luci Harkort\n20:52 h\t64\n20:15 h\t177\nU petak promjenljivo oblačno, do 33 stepena\n06.08. 13:11 h\t1219\t107815\n06.08. 13:24 h\t1142\t80567\n06.08. 17:54 h\t87\t69742\nBez štednje na troškovima javne administracije: U junu naplatili 132 miliona, a potrošili 172 miliona\n06.08. 16:45 h\t20\t38959\n06.08. 20:15 h\t177\t35570\n06.08. 13:11 h\t239\t1219\n06.08. 13:24 h\t218\t1142\n06.08. 10:15 h\t181\t280\n06.08. 11:15 h\t178\t206\n06.08. 17:10 h\t125\t159


Heaven Rain snimili novi album - Rock SvirkeRock Svirke\nHeaven Rain snimili novi album\nBend osnovan u Banja Luci 2006. godine. u sastavu Miona Graorac (pevačica), Goran Baštinac (klavijature), Igor Dragelj (gitara), Bojan Jokšic (bas) i Nebojša Lakić (bubjevi) iza sebe ima jedan album objavljen 2008. godine „Far and Forever“ i 2010. godine, mini izdanje „Evolution“. Na novom albumu „Second Sun“ snimanom u studiu Chainroom iz Sente u periodu oktobar/decembar, našlo se 11 pesama, a više detalja oko izdavačke kuće i datuma izlaska albuma objaviće uskoro.\n„Veoma smo zadovoljni procesom rada, i profesionalnošću našeg producenta Marjana Mijića. Čovek je psihički izdržao sve naše zahteve i cepidlačenje oko svake moguće sitnice, te mu se ovom prilikom posebno zahvaljujemo. Zvuk koji smo dobili je na svetskom nivou, i u potpunosti odgovara zamišljenim idejama. Sada još predstoji završna faza, a to je objavljivanje materijala“, kažu iz benda.\nU narednim danima očekujemo da objave novogodišnji singl, poklon svim fanovima i prijateljima grupe, koji će biti dostupan za besplatno reuzimanje, i čime će se najaviti predstojeći album. „Reč je o jednoj zanimljivoj obradi velikog hita sa prostora bivše Jugoslavije, kog smo prilagodili našem zvuku. Sve informacije biće dostupne jako brzo“ rekli su iz Heaven Rain-a.\nVeć 30. decembra u klubu Route 66, novosađani će moći da ih čuju zajedno sa grupama Pero Defformero, Magma i Flatline na DEFFORMER FEST 2011.


OBUSTAVLJA SE POTRAGA ZA NUSRETOM IZ JOŠANICE: Oglasila se policija, žena se javila | Novosti.rs\nPOLICIJSKA uprava Zvornik obavestila je sugrađane da je obustavljena potraga za Nusretom Ahmetović, čiji je nestanak prijavljen 15.marta, kada je saopšteno da ke šest dana ranije, u večernjim satima, otišla u nepoznatom prvacu iz kuće u Jošanici, kod Zvornika, gde je živela.\nPolicija je za njom intenzivno tragala,a u pomoć je pozvala i sugrađane. Nakon što se Nusreta javila da je živa i zdrava, policija je prekinula traganje.\nNema vesti gde se skrasila ova žena, koja je tražena poslednjih nekoliko dana.\nNusreta Ahmetović nestala Nusreta Ahmetović Zvornik policija RS Republika Srpska


U Srbiji poèeo "rat" za cenu malina - B92.net\nU Srbiji poèeo "rat" za cenu malina\nBeograd -- Malinari Srbije podeljeni u Savez proizvoðaèa malina i Uniju proizvoðaèa malina i drugog voæa vode žestoku borbu za cenu maline.\nIzvor: Press èetvrtak, 8.03.2012. | 00:05\nAriljski hladnjaèari su oprezni što se tièe stavova i jednih i drugih malinara. Milomir Zimonjiæ, jedan od veæih otkupljivaèa maline u Arilju, rekao je da nikada nije èuo za ovu austrijsku firmu, i dodao da ako taj ima 80 miliona evra da plati, onda neka kupuje. "Ugovorena cena je previsoka i ne može da im donese zaradu jer moraju da plate prevoz, otkup, struju, kutije, radnike i ostalo. Ovo mi više lièi na predizbornu kampanju", kaže Zimonjiæ.\nPrema reèima Dragiše Terziæa, predsednika Unije i potpredsednika Pokreta radnika i seljaka, posle potpisivanja ugovora austrijskoj firmi stigle su pretnje.\n"Dobili su pretnje da moraju da se povuku iz Srbije i da ne smeju da otkupljuju malinu. Mi veæ znamo ko preti i, ukoliko te pretnje ne prestanu, izaæi æemo sa njihovim imenima. Ovo je prvi put da malinari znaju otkupnu cenu pre berbe jer njima sleduje 1,21 evro. U narednom periodu planiramo da izaðemo pred proizvoðaèe i hladnjaèare sa ugovorom. Svako ko je zainteresovan može s nama da potpiše ugovor o poslovnoj saradnji, što mu garantuje dogovorenu proseènu izvoznu cenu, odnosno cenu za proizvoðaèe. Ko je nezadovoljan slobodno može da ide kod drugog", rekao je Terziæ.\nOn je objasnio da su, nezadovoljni radom prethodnog udruženja malinara koje su politièke partije cepale ubacujuæi svoje ljude, u avgustu prošle godine sami osnovali Uniju. Od direktora kancelarije Evropskog parlamenta za agrar u Briselu dobili su savet da se èvrsto organizuju kao Unija, pošto Srbija nije èlanica EU i ne mogu da utièu na srpsko tržište.\n"Preko naših veza i ljudi iz dijaspore tražili smo direktne i sigurne kupce iz EU i razgovarali s više od 20 moguæih kupaca. Otkup maline smo ugovorili sa Best fudom iz Austrije. Ta firma je tek zapoèela uvoz voæa iz Srbije, a deo je velikog konzorcijuma od 12 firmi koje rade sa hranom i energentima sa zemljama EU, Bliskog istoka, Rusije i Ukrajine", objasnio je on.\nTerziæ je dodao da je potpisan ugovor na 50.000 tona i da nije smeo da ide na veæu kolièinu jer se još ne zna kakav æe rod biti. Ukoliko bude bolji rod, Best fud æe imati prednost u otkupu.\nS druge strane, u Savezu malinara izražavaju sumnju u ceo taj posao, ali, ukoliko proizvoðaèima koji su njihovi èlanovi neko ponudi da potpišu ugovor o povoljnom otkupu maline, oni nemaju ništa protiv. Njihov stav je da Vlada Srbije, odnosno Ministarstvo poljoprivrede, treba da ispuni svoja obeæanja.\nTo se pokušava ovih dana u kontaktima sa predstavnicima ministarstva, ali, prema reèima Milana Ðukiæa, PR Saveza, nailaze samo na neispunjena obeæanja.\nOn kaže da se "obeæanja Ministarstva poljoprivrede nakon prošlogodišnjih protesta još nisu ostvarila. Još nije zaokružena otkupna cena roda od prošle godine, a veæ stiže vreme da se razgovora o otkupu za ovu godinu".\n"Samo dve hladnjaèe iz Arilja, Frukom i Zemljoradnièka zadruga Arilje, potpisale su da uzimaju kredit iz Fonda za razvoj i isplate po 100 dinara, kako je bilo to dogovoreno u ministarstvu. One su poèele da rade obraèune, ali još nisu isplatile svojim proizvoðaèima. Ostali hladnjaèari namerno odugovlaèe sa dostavljanjem nepotpune dokumentacije", dodaje.\nÐukiæ kaže da "ako ministarstvo nije moglo da utièe na hladnjaèare, onda nije trebalo da obeæavaju. Pored toga, obeæane su nam subvencije za ðubrivo i naftu, ali od toga još ništa nema. U subotu su dva predstavnika ministarstva bila u Arilju, ali su i dalje samo obeæavali, dok se u ponedeljak na zakazani sastanak u Bajinoj Bašti nisu ni pojavili. Ukoliko do petka ne budemo imali sastanak sa konkretnim rezultatima, pedesetak malinara iz Saveza æe u ponedeljak otiæi pred Ministarstvo poljoprivrede i tamo ostati dok nas neko ne primi".\nOn je dodao da su sva udruženja malinara iz Saveza ministarstvu dostavila proizvodnu cenu maline sa minimalnom zaradom koja iznosi 140 dinara.\n"Kao Savez, neæemo se prikljuèiti Uniji malinara jer je to politièka opcija. Ima i kod nas èelnih ljudi koji su èlanovi stranaka, ali svakom je na prvom mestu interes proizvoðaèa", rekao je Ðukiæ.\nvrsis li otkup maline i po kojoj ceni.Ako zelis partnera i to se moze resiti\n(dragica, 25. jun 2012 22:57)\nAko se prodaje po 1,61 a proizvodjac dobija 1,21 gde je razlika?\n(Nelogicno, 11. mart 2012 15:17)\nmislim da je vreme za INSAJDER na ovu temu, radi se o ozbiljnom kriminalu!!!\nu igri je ogroman novac!!!\n(Uzice, 10. mart 2012 12:47)\nMalina po branju neophodno ide na zamrzavanje pa se tek onda izvozi. Hladnjacari, povezani sa vlascu ne dozvoljavaju konkurenciju i godinama unazad pljackaju proizvodjace niskim otkupnim cenama maline. Da biste se bavili otkupom maline morate za pocetak imati odgovarajuce dozvole i resurse koje imaju samo oni iz lobija hladnjacara. Zbog toga malinari uvek protestuju drzavi.\nIzvoz koji se ovde najavljuje zaobilazeci lobi hladnjacara po naravno daleko visoj ceni je resenje i trebalo bi da bude odlicna stvar. Naravno, ni hladnjacari ne sede skrstenih ruku i pokusavaju da im pokvare posao. Za pocetak da vidimo da li ce uopste ti austrijanci moci da dodju u Srbiju. Vlast uvek moze da odugovlaci sa izdavanjem potrebnih dozvola godinama...\n(Vladimir Bralovic, 9. mart 2012 19:14)\nbravo Terzicu,imas svu podrsku od malinara iz Ljubovije! Uz tebe smo!\n(strucnjak, 9. mart 2012 16:12)\n(Dejan, 8. mart 2012 10:56)\nIma i te kako,pitaj policiju koja je letos mlatila proizvodjace.Naka dozvoli strancima da otkupljuju malinu,a na da štiti lokalnu mafiju koja im verovatno daje procenat od maline.Edukuj se malo\n(ana, 8. mart 2012 18:06)\nPredizborna kampanja u punom jeku. Pokret radnika i seljaka se zove stranka,poceo covek da obecava. Samo sto ne znam ko je to lud da izbija pare iz svog dzepa i placa skuplje malinu.\n(Goran Vasic, 8. mart 2012 16:29)\n...ovde ce biti zavadi pa vladaj. neko je ovde debelo izvisio i sad se prave spletke da se posvadjaju proizvodjaci...\n(lozac, 8. mart 2012 14:15)\nNisam upucen u situaciju, ali iz teksta se moze videti da Savez samo sedi i ceka, dok Unija radi. I to radi upravo onako kako bi svako sindikalno udruzivanje i trebalo da radi. Ako izguraju ovaj posao o kom pricaju, skidam im kapu! Ovako bi trebalo da posluju svi poljoprivredni proizvodjaci - udruzeni, organizovani, sa konkretnom i kvalitetnom ponudom na medjunarodnom trzistu. A Savez cekajuci drzavu da im obezbedi izvoz....gore nego da cekaju Godoa.\n(bravo, 8. mart 2012 11:26)\nJa izvozim voce i povrce u Francusku ali u jako malo obimu posto je moja firma tek pocetnik u poslu. U maloprodaji kilogram malina u vecim super marketima kosta 16e u Parizu (govorim o svezim malinama) i ne moze niko da mi objasni da malinarima ne moze da isplati ni 1 celi euro za kilogram ovog voca. To je smesna cena. Za dobru malinu da sam imao para da investiram u to bih platio i 2e po kilogramu jer mogu da je prodam za 3e posto onaj sto je kupuje od mene prodaje za 5e kg a kad dodje u prodavnice to je barem 2-3 puta skuplje. Marze u Parizu su ludacki visoke i apsolutno mislim da cena od 1.6e po kilogramu nije visoka. Visoka je hladnicarima koji sad ne mogu da otkupljuju i da se debelo mrse na grbaci malinara. Tako ja to barem vidim. Pozdrav,\n(sasa, 8. mart 2012 11:12)\nDrzava nema, ali imaju pojedini ljudi iz vlasti, a to je vec druga stvar. Kao sto covek lepo rece: zna se ko preti... Svaka cast malinarima na ovom potezu, zaobisli su izvoznicki lobi koji je zaradjivao mnogo vise od ljudi koji tu malinu zasade, prskaju, beru... ali mi se cini da cela ova igranka jos nije gotova!\n(mladen, 8. mart 2012 10:59)\nNeka mi neko pojasnio kakve veze država ima sa otkupnom cenom, zar to ne diktira tržište, država može da, da subvencije za naftu, djubrivo, ali ne i otkupnu cenu, koju æe da plaæaju svi graðani u Srbiji, preko robnih rezervi.\nJa ne vidim nikog drugog da jeušao u bilo kakvu kampanju sem Terziæevog pokreta, napravio èovek politièku stranku pa je sad forsira na uštrb malinara, a za malinare ne daje ni pet para.\n(Mladen, 8. mart 2012 10:46)\nAko neko naðe web prezentaciju ove firme svaka mu èast, imaju 80 miliona da daju za srpsku malinu, anemaju web prezentaciju, neæemo se lagati, ali ovde nas jedino i uporno laže Terziæ.\n(Olja, 8. mart 2012 10:42)\nUgovor je naèinjen sa dotiènom kompanijom da promoviše srpsku malinu i da pomogne proadaju iste, ali ne i da je otkupi.\nGospodine Terziæu zašto nas lažete uporno.\n(Kompanija, 8. mart 2012 10:35)\nVidi ti to, politika uplela ruke u mmalinu, pa naravno da jeste kada je gospodin Terziæ osnovso stranku, niko drugi nije ispolitizirao ovu prièu do samog Terziæa.\n(Ilija, 8. mart 2012 10:32)\nStani malo, zar gospodin terziæ nije pre neki dan izašao sa cenom od 1,6 eura po kili maline, kakve veze država sad ima kad se dotièni gospodin hvalio kako je prodao celokupni rod maliine u Srbiji za 2012 godinu.\nSumljiva rabota gospodina Terziæa.\n(Nenad, 8. mart 2012 10:29)\nmaline u traktore, pa preko granice, da prodajete kome trebaju, po ceni koju hocete...\n(sale, 8. mart 2012 10:10)\nNi meni nije jasno zasto drzava treba da formira otkupnu cenu malina. Razumem da drzava moze i mozda i mora da se umesa kada su u pitanju neke osnovne sirovine, poput psenice(brasno), suncokreta(ulje) i repe(secer), ali malina definitivno nije jedna od njih. Zasto svi nasi privrednici ocekuju da ce drzava da im pomogne kada za to nema apsolutno nikakvog osnova, mi zaista nije jasno. Slobodno trziste formira cene roba i usluga, a samim tim i malina. Ako vi gubite na svakom kilogramu proizvedene maline, mozda je vreme da promenite nacin proizvodnje, da je unapredite, ili u krajnjem slucaju da kerenete da se bavite necim drugim, a ne da trazite od drzave da vam garantuje otkupne cene.\nDruga stvar su ove navodne pretnje potencijalnom kupcu, i ako malinari zaista znaju o kome je rec, a za to i imaju dokaze, onda ne trebaju da se prepucavaju sa tim krminalcima preko medija, vec lepo da ih prijave nadleznim organima. A ako imaju samo neke insinuacije, pa tako izadju u javnost, samo ce sebi stetu napraviti.\n(nowave7, 8. mart 2012 10:10)\nE bas ta DRAGISA TEZIC je dobio posao u EPS-u, auto od 50 000 eura, i to od vladajuce koalicije. I sad samo masti narod da bi dobio glasove.\n(arilje, 8. mart 2012 10:07)\nAjde Terzicu, mislila sam da ste "vispreniji", bar kad su obmane u pitanju...Jer, zivite u zdravijem kraju, cist vazduh, voda, zdrave maline..., sve to utice na rasudjivanje.\nOvako, posle pet godina poznanstva, savetujem vam (iz "nezdravog" Beograda)da razmislite:kako bi bilo da u vreme sezone maline ponudite na beogradskim pijacama po 1,5 evra i da vas Bog vidi. Zaboravite vi, a i mi cemo na onih 300 dindzi od letos - sto je sigurno, sigurno je...\n(ajde, 8. mart 2012 09:55)\nNe bi trebalo vise nikad da nas smarate sa ratom proizvodjaca. Dosta su nas namucili svojim blokadama. Neka rade sta hoce daleko im lepa.kuca.\n(Perun, 8. mart 2012 09:09)\nsvaka vam cast,ako ispunite obecanje i cena bude 1,21 euro bice dobro\n(rade, 8. mart 2012 08:58)\n60 miliona € u ruke producentima, nije cudo sto se komunjare bune!!!\n(466453, 8. mart 2012 08:53)\n(pranjic, 8. mart 2012 08:20)\nNe razumem sta tu ima drzava .\n(roko, 8. mart 2012 07:42)


Vuk Jeremić u Intervjuu petkom: „’Vakcinska diplomatija’ – polje rivaliteta Kine i Zapada”\nKako koristiti novi i unapređeni Microsoft Teams u Windows-u 11\nHakovan Facebook? Ne uz ove mere zaštite naloga.\nZaposleni se guše: Pet načina na koje menadžeri mogu da pomognu\nZašto društvene mreže svakim danom sve više liče jedna na drugu?\nDruštvena mreža Pinterest objavila opciju monetizovanja sadržaja\nMicrosoft Teams dostigao broj od 250 miliona aktivnih korisnika mesečno\nNovo ažuriranje Instagrama: Reels od danas duplo duži\nLinkedIn privremeno blokiran u Kazahstanu\nPet zlatnih pravila kako napraviti viralni video za društvene mreže!\nKako se koriste glasovni Tweet-ovi?\nPočetna/BBC vesti/Vuk Jeremić u Intervjuu petkom: „’Vakcinska diplomatija’ – polje rivaliteta Kine i Zapada”\nVuk Jeremić se i danas aktivno bavi međunarodnim odnosima\n„Rat” je postala jedna od najprisutnijih reči u godini pandemije – od rata protiv virusa, do rata za vakcine.\nIpak, nekadašnji predsedavajući Generalne skupštine Ujedinjenih nacija (UN) Vuk Jeremić kaže da je „rat” prejaka reč za vreme u kome živimo.\n„Pre bih rekao da se nalazimo u stanju duboke geopolitičke recesije.\nKao što se u svetskoj ekonomiji smenjuju periodi rasta i recesije, isto je i u geopolitici, osim što su u ekonomiji su ti periodi kraći i lakši za kvantifikaciju, dok u geopolitici traju duže i imaju dalekosežnije posledice, a u ekstremnim slučajevima, one prerastaju u depresije, kada izbijaju svetski ratovi.\nAktuelna geopolitička recesija nije započela pandemijom, već mnogo pre njenog izbijanja, ali ju je pandemija značajno ubrzala, kao i mnoge druge postojeće procese”, kaže Jeremić.\nDa li je Astrazeneka vakcina bezbedna\nSlučajna otkrića i lažne vesti – priča o vakcini AstraZeneka\nVakcinacije u Srbiji – od variole vere, preko svinjskog gripa do kovida\nSve to kao jednu od najvećih posledica ima – gubitak poverenja.\n„Verovatno nikada manje, za života ove generacije, nije bilo dubinske saradnje među međunarodnim činiocima, pa čak i među zemljama koje su smatrane saveznicima”, kaže on.\nNa pitanje da uporedi aktuelnu svetsku krizu sa nekim sličnim istorijskim razdobljem, Jeremić će se pozvati na zapažanja autora tekstova u časopisu o međunarodnoj politici čiji je urednik, a koji za noseću temu ima „burne dvadesete” godine prethodnog i ovog veka.\n„Autori upoređuju okolnosti i posledice stupanja na scenu novog lidera – tada su to bile Sjedinjene Države koje su sustizale Veliku Britaniju, a sada je to Kina, koja ekonomski dostiže SAD i u ovoj deceniji će ih i prestići po veličini ekonomije.\nAli ono što je sigurno drugačije od svakog perioda do sada su ritam i tempo događanja, koji su danas dinamičniji nego ikada, pre svega zahvaljujući tehnološkom napretku.”\nU tom brzom tempu, sve je više razočaranih ulogom međunarodnih organizacija, poput Ujedinjenih nacija ili Evropske unije, Svetske zdravstvene organizacije ili programa za snabdevanje vakcinama Kovaks.\n„Aktuelne međunarodne organizacije su formatirane u drugačijem vremenu, one same ne mogu biti nosioci promena.\nUzmite za primer Ujedinjene nacije – one su zapravo jedan gigantski konferencijski kompleks, sa mnogo agencija i zaposlenih koji ga opslužuju, ali tu odluke donose države-članice, od njih sve zavisi.\nParafraziraću jednog iskusnog diplomatu koji to slikovito sažeo – ne možete zbog poraza Njujork Niksa biti ljuti na menadžment Medison Skver Gardena.”\nU vreme kada je Jeremić bio predsedavajući Generalnom skupštinom UN, generalni sekretar organizacije bio je Ban Ki Mun\nIako je predsedavao jednom od najvećih, Jeremić je skeptičan i prema ulozi međunarodnih organizacija.\n„Među prvima koji stradaju u periodima geopolitičke recesije su međunarodne organizacije – one su u velikoj defanzivi u ovom trenutku.\nS obzirom na svoju arhitekturu, one ne mogu biti te koje će čovečanstvo izvući iz trenutne krize – to moraju biti uticajne države u ovom veku, pre svega SAD i Kina”, smatra Jeremić.\nŠta je Vuk Jeremić radio u AstraZeneki\nKada je diplomirao fiziku na Kembridžu, Vuk Jeremić se opredelio da doktorat iz primenjene matematike radi na Imperijal koledžu Univerziteta u Londonu.\nDeo doktorskih studija je i rad u finansijskim organizacijama, pa ga je odabir teme za doktorat odveo do – AstraZeneke.\nFarmaceutski gigant iz Velike Britanije jedan je od onih čija se vakcina protiv virusa korona, izrađena u saradnji sa Oksfordskim univerzitetom, primenjuje širom sveta.\n„Moj rad kao matematičara u AstraZeneci bio je usmeren na kreiranje finansijskih instrumenata koji bi pratili ispitivanje i proizvodnju.\nDa biste proizveli neki lek, morate da uložite bukvalno milijarde u istraživanja i razvoj i zato vam je važno da se finansijski osigurate i limitirate potencijalne gubitke.\nMoja doktorska teza se odnosila na takozvane realne opcije, koje bi kompanija upotrebljavala u kvantifikaciji budućih ulaganja i pratećih rizika.”\nZa diplomiranog fizičara, a budućeg diplomatu, farmacija je bila fascinantna oblast.\n„To je jedna od najsloženijih globalnih industrija, a nivo sofisticiranosti u finansijskom departmanu AstraZeneke bio je jednak onom u Dojče Banci, gde sam takođe radio.\nCifre sa kojima su baratali su bile astronomske.”\nIpak, napomenuće da te cifre ne znače nužno i tajnu moć farmaceutske industrije da, zarad profita, kreira potrebu za lekovima i vakcinama.\n„Poznajem lično mnoge ljude koji su na rukovodećim pozicijama tih kompanija, uključujući i one na čelu, sećam kako su razgovarali sa mnom dok sam bio u UN, kako su nastupali u Davosu i drugim međunarodnim skupovima, a sa mnogima sam i danas u kontaktu.\nAko postoje neki zaverenički procesi, oni se odvijaju na način koji je meni promakao.”\nPosle naučne, Jeremić se posvetio diplomatskoj karijeri – šef diplomatije bio je u vreme predsednika Borisa Tadića (u sredini), premijera Vojislava Koštunice (desno) 2007. godine\nPriznaće Jeremić da mu je promakla još jedna stvar.\n„Ja svoj doktorat, za razliku od mnogih perjanica aktuelne vlasti, nisam završio.\nMožda zbog toga i pomalo zaostajem u odnosu na njih”, reći će sa ironičnim osmehom usmerenim na otvorena pitanja o osporavanim doktoratima visokih funkcionera vladajuće Srpske napredne stranke.\nNekadašnji šef srpske diplomatije ne bi ni pitanje nabavke vakcine protiv virusa korona opisao rečju „rat”, već će radije iskoristiti pojam diplomatije.\n„Prozivodnja i distribucija vakcina su postale važan element meke moći nekih država, a na tom polju je najdalje odmakla Kina, što vidimo i na primeru Srbije.\nVakcinska diplomatija biće još jedno polje rivaliteta Kine i Zapada, predvođenog Amerikom, ali je još rano da se podvuče crta, vidi ko je pobedio, a ko izgubio – mada je Kina u značajnoj prednosti.”\nJeremić kaže da je Kina do trenutne prednosti došla zahvaljujući centralizovanoj administraciji, iako heterogenost Zapada ne vidi isključivo kao manu.\n„Imajući u vidu gde se Zapad nalazio pre samo godinu dana, sa zatvorenim granicama čak i među članicama Šengenskog sistema, sada je stanje mnogo bolje.\nVerujem da će zemlje Zapada vremenom popraviti svoj rezultat.”\nKo je Vuk Jeremić\nRođen je 3. jula 1975. godine u Beogradu;\nZavršio Prvu beogradsku gimnaziju gde mu je psihologiju predavao Boris Tadić;\nDiplomirao na Kembridžu u oblasti teoretske i eksperimentalne fizike, nakon čega je završio master studije iz javne administracije i međunarodnog razvoja na Harvardu;\nRadio u Londonu za Dojče Banku, Drezdener Klajnvort Benson i farmaceutsku kompaniju Astra Zeneka;\nSavetnik predsednika Srbije Borisa Tadića za međunarodne odnose, pa ministar spoljnih poslova Srbije od 2007. do 2012. godine;\nPredsednik 67. zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija 2012. godine;\nČlan Demokratske stranke do 2013. godine;\nKandidat za Generalnog sekretara Ujedinjenih nacija na izborima 2016. godine (osvojio drugo mesto);\nPredsednički kandidat na izborima 2017. godine (osvojio 5,66 odsto glasova), pa iste godine osnivač i predsednik Narodne stranke;\nPredsednik Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) i urednik akademskog časopisa za međunarodne odnose „Horajzons”.\nJeremić je danas lider opozicione Narodne stranke\nVakcinacija u Srbiji – rizik koji se isplatio\nIako na čelu opozicione stranke, Jeremić će proces vakcinacije u Srbiji opisati kao „jako dobar”, ali i kao plod rizika koji se isplatio.\n„Ključan je bio dogovor sa Kinom, po kome smo mi praktično postali jedna od zemalja za treću fazu kliničkog testiranja vakcine Sinofarm – bilo je to jako riskantan potez koji se isplatio.\nImali smo sreće – figurativno rečeno, stavili smo sve na crveno i ispalo je crveno, bolje da ne razmišljamo šta bi bilo da je ispalo crno.”\nKada se priseti prethodne pandemije, kada se 2009. godine svet suočio sa znatno drugačijom pretnjom svinjskog gripa, ustvrdiće da nabavka vakcina tada nije smatrala diplomatskim poslom.\n„Ja sam tada bio ministar spoljnih poslova, ali to onda nije bila tema za diplomatiju – nisam imao dodira sa nabavkom vakcina, niti o tome razgovarao sa kolegama iz drugih zemalja.\nSećam se da tada nisam ni primio vakcinu, samo sam na putovanjima sa sobom nosio lek tamiflu, ali ga nikad nisam iskoristio.”\nTamiflu je antivirusni lek koji se propisuje za lečenje ili prevenciju gripa.\nOvoga puta, na beogradskom Sajmu primio je vakcinu kineskog proizvođača Sinofarm – uprkos činjenici da je doktorandsku praksu radio u kompaniji čija je vakcina takođe dostupna, AstraZeneki.\n„Nisam se rukovodio geopolitikom prilikom odabira vakcine, već isključivo medicinskim razlozima, konsultujući se sa mnogim lekarima, čak i iz Njujorka”, navodi Jeremić i dodaje da ne može da zamisli da neće biti u prilici da ode u sedište Ujedinjenih nacija samo zbog toga što je primio vakcinu kineskog proizvođača, ostajući optimista po pitanju budućnosti putovanja u eri uvođenja „kovid pasoša”.\nKorona virus: U Srbiji preminulo još 30 ljudi, Evropska agencija za lekove - Astrazeneka bezbedna i efikasna\nVakcinacija, Srbija i putovanja: Kakva su pravila na granici ako ste primili vakcinu\nKorona virus: U Srbiji još četvoro preminulih – Indija premašila broj od 400.000 smrtnih slučajeva\nCEE Multi-Country News Center\nMDCS Casual Talks: From a different perspective\nAjujaht partnered with MDCE in biggest televised Startup business idea competition\nUkrtelecom boosts collaboration and security with Azure and Microsoft 365\nLeading Slovenian insurer, Zavarovalnica Triglav, shifts 2,200 staff to Microsoft 365 Enterprise Voice in Teams\nCigarette butts are poisoning shoreline animals. This beach rover may help clean all that up\nFailure is an option: How Europe’s entrepreneurs bounce back from mistakes stronger than ever\nHow Microsoft is helping organizations combine open source innovation with enterprise readiness\nFrom the heart of Europe to the heart of global innovation


Život na ivici : stanovanje sirotinje u Beogradu 1919-1941\n$21.00\tPozorišno slikarstvo Vladimira Marenića : katalog izložbe\n$8.00\tPisci srpske istorije. Knj. 4\n$17.00\tSrbi u svetu - ko je ko 1996/99 : biografski leksikon = Serbs in the world - who is who 1996/99 = biographical lexicon\n$25.00\tMiris mraka


Titanio gel komentari, kupovina - dverigermes.ru\nby Igoresha, - 09.05.2017\nJedinstveni ID oglasa: Na prirodnoj bazi i svi mogu da korisite. See each listing for international shipping options and costs. Shop All SALE ITEMS Show sale items. CIALIS BILJNI 10 tableta - din. Odaberi region Odaberi mesto Titanio gel komentari region Odaberi region Kupovina mesto Odaberi mesto Odaberi region Odaberi region Odaberi mesto Odaberi mesto Odaberi komemtari. Ukrasi i ukrasni dodaci.\nNovi ste posetilac, niste se registrovali? Pogledajte oglas i na mobilnom telefonu. Dostupno i kupovina mobilnim telefonima Nemojte kupovati ili prodavati van zemlje. KAMAGRA ORALNI GEL, ORIGINAL INDIJSKA. Nema unetog broja telefona. Fel svih oglasa ovog korisnika CIALIS - TADARISE-PRO 10 tableta x40mg - titanio gel komentari, P-FORCE FORT MALEGRA 10 kupovina xmg - din, MAN KING 10 tableta - titanoi.\nCIALIS BILJNI 10 tableta - din. KAMAGRA, VIAGRA, CIALIS, LEVITRA Logovanje and be first to leave comment! Odaberi region Odaberi mesto Odaberi region Odaberi region Odaberi mesto Odaberi mesto Odaberi region Odaberi region Odaberi mesto Odaberi mesto Odaberi mesto. Nakit, satovi i dragocenosti. Bezbedna Trgovina - Saveti. Mail us to info info.


Lisca kolekcija za leto 2019: Šareno, retro i seksi | CityMagazine\nLisca kolekcija za leto 2019: Šareno, retro i seksi\nI dok ovih dana imamo priliku da uživamo na plaži i u suncu, odevene u prelepe kostime iz aktuelnih kolekcija, u Portorožu je tradicionalno održana revija na kojoj su predstavljeni kupaći kostimi koji će obeležiti narednu 2019. godinu. Među modnim poslasticama koje su oduševile javnost, posebno se izdvajaju atraktivni i šareni modeli; primetan je i retro-etno stil, a apsolutni trend sledećeg leta po svoj prilici biće raznobojne linije.\nLisca je i ovog puta lansirala elegantnu, monohromatsku liniju za dame koje teže minimalizmu. Posebnu pažnju privukli su egzotični modeli sa modernim verzijama cveća ili motivima životinja, kao i oni u mornarskom stilu. Sa širokom paletom boja, atraktivnim dizajnom i zanimljivim printom, ovo su definitivno modeli koje ćemo voleti.\nLisca spremna za leto 2019.Otvori galeriju\n6 odela koja će vam pomoći da izdominirate u poslovnom okruženju\nCity letnja preporuka #90: ZOA Handmade narukvice\nCity letnja preporuka #23: Tabanica – Lakoća koraka i življenja kupaći kostimi · leto · lisca


Nastava grupa D i E (dr. sc. Lidija Eret) u računalnom kabinetu - Akademsko pisanje 1\nNastava grupa D i E (dr. sc. Lidija Eret) u računalnom kabinetu\nObjavljeno: 1. 12. 2019. u 09:31\nPoštovani kolege studenti grupa D i E,


GOOGLE: Klikovi vredni 100 milijardi dolara | Ekspres.net\n“Izguglaj to” je, verovatno, jedna od fraza koju najčešće čujete u toku dana. Jezikom starih vremena, isto to rekli bismo: “Pronađi mi sve što možeš o tome”.\nZa prosečnog građanina znanje o Google se završava na tome da postoje istoimeni najkorišćeniji internet pretraživač i Gmail. Zaboravljaju, međutim, na aplikacije poput kalendara, G-maps, ali i Youtube koji je neprikosnoven na netu kada je u pitanju pregledanje video sadržaja: nije im poznato ni da je Google-ov proizvod Android, operativni sistem na većini pametnih telefona koje koristimo.\nA sve te aplikacije prikupljaju podatke koje mi surfovanjem po netu ostavljamo kao neke „digitalne otiske“, čuvaju ih, sortiraju i plasiraju zainteresovanim stranama. Obični ljudi, naime, zaboravljaju da Google nije „samo tamo nešto na internetu“, već kompanija sa godišnjim prihodom od skoro 110 milijardi dolara!\nA kako ona to zarađuje ako nam, pitaju se mnogi, sve nudi besplatno – i mejl i kalendar i mape i muziku… Odgovor je, prilično jednostavan. Delom, tako što drugima prodaju sve one informacije koje im mi dobrovoljno damo svaki put kada pristanemo na “uslove korišćenja” pri instalaciji neke nove apikacije ili otvaranju naloga na nekoj od\nI to nije sve, jer Google na nama zarađuje čak i ako nikad nismo posetili nijedan od njegovih “poseda”, zato što drugi sajtovi redovno koriste Google-ove proizvode poput AdWords, AdMob, Google Analytics…\nVeći deo prihoda, naime, Google ostvaruje prodajom oglasnog prostora na stranama koje se dobro kotiraju u pretrazi. Jer, što je strana posećenija, to je i prilika da neko vidi određeni oglas veća. Kao da je, na primer, reč o bilbordu na vrlo prometnoj lokaciji, ali i na kojoj se istovremeno ljudi malo duže zadržavaju. Oglašivači, međutim, moraju da se nadmeću za to da baš njihova reklama nađe mesto na relevatnim stranicama. Kada sve ponude oglašivača stignu, onaj ko je dao najbolju ponudu, dobija i oglasni prostor.\nTo, međutim, nije sve, jer Google uzima u obzir i relevantnost strane na kojoj oglas treba da bude postavljen. Na primer, ako neki oglašivač ima stranu koja se bavi osiguranjem vozila, on će morati da ponudi manje da bi njegova strana, kao plaćeni oglas, izašla u vrhu pretrage kada neko “gugla” termin “osiguranje vozila”, nego što bi morao da ponudi oglašivač koji se na strani bavi osiguranjima uopšte.\nI kad god se pokrene priča o pretragama, tako se i u slučaju Google-a dođe do pitanja privatnosti i korišćenja podataka korisnika neta. Google, naravno, ljubomorno čuva informacije o tome kako njegovi pretraživači određuju prioritete pri pretragama na vebu. Kad god koristite Google, bez obzira na to da li tražite informacije o nečijem finansijskom poslovanju ili o vremenskoj prognozi, dobijate rezultate pretrage koje je generisao Google-ov algoritam. On pokušava da obezbedi najrelevatnije rezultate za vaš upit, ali istovrmeno vam preko AdWords oglašivača sugeriše i još neke\nstranice koje biste mogli da posetite.\nAdWords pokriva praktično celokupnu Google-ovu “imovinu na vebu”. Svaki preporučeni sajt koji vidite kada se ulogujete na Gmail, YouTube, Google Maps ili neki drugi njihov sajt, generisan je preko AdWords platforme. A da bi dobili najbolje mesto u Google oglasima, oglašivači moraju da ponude više od drugih oglašivača. Oni koji ponude više, nalaze se na vrhu liste, dok oni koji ne ponude dovoljno mogu i da se ne pojave na njoj.\nOglašivači plaćaju Google-u svaki put kada neko klikne na njihovu reklamu. A vrednost klika, u zavisnosti od toga o čemu je reč, može da ide od nekoliko centi pa i do 50 dolara! Tu je i AdSense, program koji omogućava da se i na sajtovima koji nisu Google-ovi pojavljuju Google oglasi. Sistem prihodovanja je, manje više isti, s tim što ga u ovom slučaju Google deli sa vlasnikom sajta na kojem se oglas pojavio.\nKoliko Google zarađuje od oglasa pokazuje i jedan frapantan podatak – u poslednjem kvartalu 2017. godine, od 27,77 milijardi dolara prihoda koje je imao Google, čak 24,1 milijarda došla je od oglašavanja! Ostali prihodi dolazi od raznih projekata koji nemaju veze sa oglašavanjem, a dolaze iz sfere onlajn, ali i iz oblasti oflajn biznisa.\nU tu listu “ostalih prihoda” spadaju prihodi od povezanih internet, medijskih i cloud kompanija kao što su Play Store, Chromecast, Chromebooks, Android, Google Apps, i Google Cloud Platforma. Offline proijekti su, recimo, čuveni Google automobili bez vozača, Google naočare, ali i investicija u solarnu elektranu u pustinji Mohave.\nNo, ovi projekti su naišli na brojne kritike, zbog toga što, kako se procenjuje, samo povećavaju troškove, i umanjuju profit koji donosi osnovni biznis. I Google, međutim, zna nekada da „uprska“ stvari. Njihova najveća greška bila je kupovina kompanije Motorola Mobility 2011. godine za čak 12,5 milijardi dolara.\nDo januara 2011. godine Google je već bio vlasnik najveće i najuspešnije platforme za pametne telefone – Android. Uprkos tome, odlučili su da kupe i Motorola Mobility, verujući da će na taj način doći do sinergije koja bi dodatno razvila Motorolin posao sa telefonima.\nIspostvailo se, međutim, da je to bio najveći poslovni promašaj Googla, koji je zapečaćen prodajom Motorole kompaniji Lenovo i to za svega 2,91 milijardu dolara. A sve se odigralo samo dve godine nakon što je Google istu firmu kupio za gotovo četiri puta više novca. Google je, doduše, ostao vlasnik većine od oko 17.000 patenata koje je dobio kupovinom Motorole.\nPovezane vesti – Šta je WhatsApp-ova tajna uspeha i kako je aplikacija za kratak period dobila 250.000 korisnika, možete pročitati ovde.\nGoogle je nastao januara 1996. godine kao projekat dvojice postdiplomaca sa Stenforda – Lerija Pejdža i Sergeja Brina. Dok su dotatašnji pretraživači ređali rezultate pretrage na osnovu toga koliko se puta traženi termin pojavljuje na stranici, Pejdž i Brin su razmatrali sistem koji bi unapredio pretragu time što bi, zapravo, analizirao i odnos među veb sajtovima.\nOvu tehnologiju nazvali su „PageRank“, jer je relevatnost veb sajta određivana na osnovu broja stranica i na osnovu važnosti onih stranica koje su povezane sa originalnim sajtom. Taj sistem su u potom nazvali “BackRub”, jer je proveravao povratne veze kako bi odredio važnost sajta. Konačno, ime su promenili u Google, što dolazi od pogrešnog pisanja reči “googol”, koja označava broj pisan kao 1 iz kojeg sledi 100 nula, što je trebalo da istakne kako je u pitanju pretraživač osmišljen za davanje velikiog broj informacija.\nDomen Google registrovan je 15. septembra 1997. godine, a kompanija je osnovana 4. septembra sledeće godine. Sedište joj se nalazilo u garaži Pejdžove i Brinove drugarice Suzan Vojčicki u Menlo Parku u Kaliforniji. Kao prvog zaposlenog unajmili su kolegu sa Stenforda Krega Salivena. Prvi kapital kompanija je dobila još i pre zvaničnog osnivanja avgusta 1998. godine,kada je Endi Behtolštajm, suosnivač San mikrosistema, uložio 100.000 dolara. Pare su, međutim, od još trojice bogatih investitora – od osnivača Amazona Džefa Bezosa, profesora informatike sa Stenforda Dejvida Čeritona i preduzetnika Rama Širama.\nI svi oni zajedno, uključujući i osnivače, sakupiči su oko milion dolara, što im je omogućilo da otovre prvu kancelariju u Menlo Parku. Posle još nekoliko dodatnih investicija tokom 1999. godine, u Google se “slilo” još 25 miliona dolara, zahvaljujući, pored ostalogi investicijama Klajner Perkins i Sekvoja kapital, firmi poznatim po ulaganjima u poslslove sa visokim rizikom, ali i sa još većim profitnim potencijalom.\nGOOGLE INOVACIJE: Gmail uvodi nove alatke Kako je WhatsApp postao lider na tržištu aplikacija YOUTUBE BEZ REKLAMA, NEMOGUĆE: Servisi Google-a odsad dostupni i u Srbiji Kompanija Mercator-S nosilac žiga: „Zaštićen potrošač“


GAŠENJE POŽARA U HOTELIMA | Sindikat vatrogasaca Srbije\nTokom godina mnogi katastrofalni požari širom sveta su se dogodili u hotelima, koji su odneli veliki broj žrtava i pri čemu su pričinjene ogromne materijalne štete. Požar u hotelu ”Winecoff” u Atlanti (Džordžija, SAD), koji se dogodio 1947. g. odneo je 119 ljudskih života. Požar u hotelu ”MGM Grand” u Las Vegasu (SAD), 1980. g. uzrokovao je smrt 85 ljudi. U skorije vreme, 2005. g. u požaru u hotelu ”Opera” u Parizu (Francuska), život je izgubilo 20 ljudi. U našoj zemlji je iste godine nastao požar u motelu ”Lisine”, kod Despotovca, u kome su tri osobe smrtno stradale.\nSlika 1: požar u hotelu ”Opera” u Parizu\nSlika 2: požar u motelu ”Lisine”\n2.GAŠENJE POŽARA HOTELA “METROPOL”\nU beogradskim hotelima su se u poslednjih deset godina desila 34 požara. Najveći od njih je bio požar u potkrovlju hotela ”Metropol”, koji se dogodio 19. decembra 2002. godine.\nHotel ”Metropol” se nalazi u centru Beograda u bulevaru Kralja Aleksandra. Izgrađen je 1957. godine od armirano-betonske konstrukcije, sa drvenom krovnom konstrukcijom pokrivenom limom. Osnova hotela je 57 h 14 metara, površine 800 m². Objekat je spratnosti –1, pr, +8, +potkr. sa maksimalnom visinom 38,6m. Hotel ima 217 soba i 6 apartmana. Za vertikalnu komunikaciju postoje 2 stepeništa: centralno i protivpožarno, kao i 4 lifta.\nSlika 3: Požar u hotelu ”Metropol”\nKomandno-operativni centar Vatrogasne brigade Beograd 19.12.2002. u 9,31 časova dobija dojavu od stranke preko mobilnog telefona da gori krov hotela ”Metropol” i odmah na lice mesta šalje iz najbliže jedinice Vatrogasnog bataljona Zvezdara komandno vozilo, 2 navalna, autocisternu i automehaničke lestve od 37m.\nVozila stižu na lice mesta za 4 minute, u 9,35 časova.. Po ulasku u hol hotela stupa se u kontakt sa osobljem, liftovi se spuštaju i blokiraju u prizemlju i preko glavnog, centralnog stepeništa odlazi do poslednje, 9. etaže. Posle izviđanja prostora, ustanovljava se da je požar u tavanskom delu objekta i da je zahvatio celu njegovu površinu (800 m²). Osoblje hotela je bezuspešno pokušalo da ugasi požar, upotrebivši 15 prenosnih aparata za gašenje prahom. Pregledom prostorija na poslednjoj etaži izvršena je hitna evakuacija 12 gostiju, a potom i ostalih gostiju od 8. sprata pa naniže. Zbog složenosti intervencije, tražena je pomoć u ljudstvu, tehnici i opremi. Uporedo sa evakuacijom formirana je ”B” pruga preko centralnog stepeništa sa 3 ”C” mlaza, kao i 2 ”C” mlaza sa zidnih hidranata. Isključena je struja u objektu.\nPostojao je samo jedan ulaz u tavanski prostor, koji zbog visoke temperature, gustih krovnih nosača i skučenog prostora nije mogao u prvo vreme da se koristi. Zbog toga se počelo sa probijanjem otvora u plafonu i sukcesivnog gašenja tavanskog prostora. Snabdevanje vodom je pojačano formiranjem još jedne ”B” pruge sa još 3 ”C” mlaza.\nFormirani su komandni štab na 9. etaži, štab za logistiku u prizemlju objekta, sektor za izolacione aparate i ostalu opremu, sektor za vodosnabdevanje i sektor za održavanje vozila. Izvršena se mobilizacija pasivne smene i dislokacija vozila prigradskih stanica u gradske. Sa platoa ispred hotela se uklanjaju parkirana vozila uz pomoć policije i ”Parking servis”-a.\nNa intervenciji je učestvovalo 89 vatrogasaca, od toga 74 iz gradskih stanica i 15 iz prigradskih, 45 polaznika 60. klase Kursa za radnike teritorijalnih vatrogasnih jedinica, kao i 6 dobrovoljnih vatrogasaca iz DVD ”Matica” iz Zemuna. Ukupan broj učesnika na ovoj intervenciji je bio 140.\nNa gašenju hotela ”Metropol” angažovano je ukupno 28 vozila (2 komandna, 10 navalna, 8 autocisterni, 3 automehaničke lestve, 2 hidraulične platforme, 2 pokretna spremišta i 1 pokretni agregat).\nAkcija gašenja požara hotela ”Metropol” je bila kompleksna i složena intervencija, gde su primenjeni svi taktički nastupi koji se koriste prilikom gašenja ovakvih objekata.


Dan nauke u Srbiji | N1 Srbija 2\nDan nauke: Sećanje na Teslu i podsticaj mladim nadama\n|10.07.2018. |20:10 >20:17\nIzložbom fotografija iz albuma Nikole Tesle, obilascima prvih hidrocentarala u Srbiji, trkom robota, ali i dodelom priznanja i grantova za najuspešnije u promociji nauke, danas je u Srbiji obežen Dan nauke i 162. godišnjica od rođenja Nikole Tesle.\nNa Teslin rođendan, u njegovom Muzeju brojni gosti. Interesovanje je inače slično i drugim danima: preko 130.000 ljudi je bilo ovde tokom prošle godine.\nU Muzeju smo zatekli demonstratora Borišu Ješića kako posetiocima objašnjava kako kroz svoje telo mogu da provode struju, sa naponom većim od 120.000 volti, a da pritom budu potpuno bezbedni.\n“U ovom slučaju naša ruka je uzemljenje. Mi ćemo da uzemljimo tu struju”, govorio je Boriša dok se munjica pojavljivala na njegovom dlanu.\nŠarčević: Novi naučni centri širom Srbije kroz dve godine\nPokazivanje kako rade izumi Nikole Tesle: indukcioni motor, proizvodnja struje, bežićni prenos signala, samo neki bez kojih je savremeni način života nezamisliv, najpopularniji je deo ture.\nJedan posetilac muzeja iz Australije za N1 je rekao da je u toj zemlji studirao elektrotehniku, te da je na taj način upoznat sa većinom onoga što se može videti u Muzeju.\n“Ali ipak je lepo da vidim ove egzibicije mog idola”, istakao je on.\nGost Muzeja iz Hrvatske kaže da su mu se izuzetno dopali Teslini izumi, a najviše brod na daljinsko upravljanje.\nJedan osnovac rekao nam je da mu se najviše dopalo kad ga je “opekla struja od preko 100.000 volti”.\nTesla je struju doneo celom svetu, a u srpska domaćinstva uvedena je zahvaljujući još jednom naučniku. U pitanju je Đorđe Stanojević, Teslin prijatelj i autor knjige o njegovim izumima, poseća Olgica Živković iz Klastera puteva kuture.\n“Najstarija naša hidroelektrana na reci Đetinji, u Užicu, ona je otvorena zahvaljujući zalaganju Đorđa Stanojevića, što je uspeo da ubedi upravu tadašnje tkačke radionice da je vreme da i oni krenu nekim novim putem”, priča Živković.\nCentar za promociju nauke dodelio je, povodom Dana nauke, grantove naučnicima i istraživačima, koji svoja znanja najuspešnije prenose drugima, kroz programe za popularizaciju nauke. A da li će njihove ideje i u budućnosti osvetljavati Srbiju?\nStudentkinja fizike Milena Živković uverena je da hoće. “Inostranstranstvo je i sam veći prostor, i prosto pruža pregršt mogućnosti, ali ću se truditi da ostanem ovde”, poručuje ona.\nSnežana Nenadović iz udruženja Naučno-obrazovni centar za decu i mlade, istakla je značaj ulaganja u nauku.\n“Divno je što postoji mogućnost međunarodne saradnje i povezivanja sa kolegama, ali da bi se približili tom evropskom prostoru, potrebno je jednostavno da se i ovde kod nas malo ulaže”, navela je ona.\nResorni ministar im je obećao upavo to. Budžet za nauku je, kaže, već povećan za 15 posto, a najavljuje i otvaranje novih naučnih centara širom Srbije, po uzoru na Petnicu, kao i osnivanje Fonda za nauku.\nTagovi: Dan nauke , Nikola tesla , nauka , Centar za promociju nauke\nVelki srbski naucnik,ali nedovoljno za Srbsku Akademiju nauka😃


DNEVNI HOROSKOP ZA 22.04.2020. | In Žena\n· 21. aprila 2020.\nIako će tokom ovog dana napetost prosto „visiti u vazduhu“ kada je poslovni segment u pitanju, ipak je ovo izuzetno povoljan trenutak u kojem možete napraviti značajne kontakte. Dobar odnos sa autoritetima, koji vas podržavaju. Odnos sa voljenom osobom postaje sve bolji.\nMožete uraditi mnogo više od onoga što ste planirali, ali ne očekujte da će to biti iole lako. Nesporazumi u komunikaciji ili teškoća u dogovorima će biti prisutni. U emotivnom segmentu – tačno znate šta je ono što želite I u potpunosti ste posvećeni odnosu sa partnerom ili sa nekim ko vam je privlačan.\nDanas će biti prisutne promene u planovima, jer će malo toga funkcionisati na onaj način na koji biste vi to želeli. Pripremite se za prepreke i blokade u odnosu sa sagovornicima. Ne pokrećite teške teme u komunikaciji sa voljenom osobom. Samo uživajte u susretu sa njom.\nOdličan je momenat da završite sa nekim poslovnim projektom ili obavezom. U kontaktu sa partnerima i sagovornicima sada možete voditi glavnu reč. Imate dovoljno samopouzdanja. Dan pred vama može vam doneti novo intenzivniji kontakt sa osobom koja vam je simpatija.\nDanas ste nekako u raskoraku sa vremenom. Ili završavate u poslednjem trenutku ili ćete imati manja kašnjenja. Imate osećaj da se tempo dešavanja oko vas sve više ubrzava. Ne budite prezahtevni ili predominantni u kontaktu sa osobom koju volite.\nNe vidite neke stvari jasno I na pravi način, pa bi bilo najpametnije ne donositi zaključke naprečac ili bitne odluke. Bolje se usmerite na obaveze koje još uvek niste završili. Emotivni partner vam jako nedostaje i potrebno vam je njegovo prisustvo.\nDanas dolazite u kontakt sa ljudima koji vas non stop požuruju ili koje nikako ne uspevate da „uhvatite“ makar na par minuta da biste se dogovorili sa njima oko nastavka rada. Trudite se, ali imate osećaj da vam situacija izmiče iz ruku. U emotivnom segmentu – rasterećenje i veća bliskost sa partnerom.\nDanašnji dan vam u potpunosti ide na ruku, iako ćete morati da na brzinu završavate neke stvari, za koje ste smatrali da imate dovoljno vremena. Ipak, ovo vas neće poremetiti niti uticati na kvalitet vašeg rada. Emotivni partner se trudi oko vas, što vam izuzetno prija i godi.\nPriveli ste kraju nešto što vas je dosta opterećivalo i osećate iscrpljenost, ali i veliko zadovoljstvo što možete da stavite tačku na ovo i okrenete se drugim obavezama. Smatrate da voljena osoba preteruje po nekim pitanjima i pokušavate da joj skrenete pažnju na to.\nU pravom ste „radnom raspoloženju“ od ranog jutra. Ništa vam nije teško, a i okolnosti vam idu na ruku i pomažu da brže dođete do ostvarenja i rezultata. Dobri odnosi u kolektivu. Čeznete za više vremena sa voljenom osobom. Potrebno vam je da se opustite i rasteretite.\nUspevate da uhvatite pravi tempo od samog početka rada. Neke interesantne informacije donose vam poboljšanje raspoloženja i veći elan prilikom obavljanja dnevnih aktivnosti. Odlična komunikacija sa voljenom osobom – vratićete se na neke „stare teme“.\nItekako vam prija podrška ili pomoć osobe koju doživljavate kao autoritet ili kao nekoga ko drži znanje “u malom prstu”. Drago vam je što ste se pred nekim ljudima pokazali kao odgovorna I vredna osoba. Intenzivan kontakt sa nekim ko vam je vrlo drag.


STANIVUKOVIĆ U TUŽILAŠTVU, TERETI SE ZA IZAZIVANJE NASILJA I PRIJETNJE – Islam u vremenu\nSTANIVUKOVIĆ U TUŽILAŠTVU, TERETI SE ZA IZAZIVANJE NASILJA I PRIJETNJE\nPolicija ga sumnjiči da je predlagao i napad na entitetske institucije, zgradu RTRS-a, uz upotrebu nasilja\nBanjalučka policija danas je privela u Okružno javno tužilaštvo Draška Stanivukovića, uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu izazivanje nereda, potvrđeno je iz Policijske uprave Banja Luka.\nZa njim, kao i za Davorom Dragičevićem, te još nekim osobama iz grupe “Pravda za Davida” raspisana je potraga zbog sumnje da su počinili krivična djela i prekršaje 30. decembra, nakon protesta u Banjoj Luci, saopćeno je ranije iz policije.\nNezvanično, Stanivuković koji je jučer priveden u policiju, tereti se da je, prisustvujući skupu “Pravada za Davida”, zajedno s ostalim članovima te grupe, prethodno kršeći odredbe Zakona o javnom okupljanju RS, ugrožavao i podsticao na ugrožavanje sigurnosti, ozbiljnom prijetnjom da će izvršiti nasilje prema doktoru Željku Karanu i Đorđu Rađenu te članovima njihove porodice.\nTereti se da je spriječio održavanje unaprijed zakazanog koncerta Harisa Džinovića, 30. decembra u Banjoj Luci.\nStanivuković se sumnjiči i da je učestvovao u pripremanju i realizaciji javnog skupa i postavljanju zahtjeva grupe “Pravada za Davida” da insistiraju na ostavci ministra unutrašnjih poslova Dragana Lukača.\nKako se saznaje, policija ga sumnjiči da je predlagao i napad na entitetske institucije, zgradu RTRS-a, uz upotrebu nasilja.\nPrevious Article ISPOVIJEST POLICAJCA NAPADNUTOG TOKOM PROTESTA: ‘VUKLI SU ME, TUKLI, ČUPALI, A SAMO SAM RADIO SVOJ POSAO’\nNext Article VUČIĆ: NEKAD JE DODIK GOVORIO PROTIV MENE, A SADA…


Reklamacije | NOVO LUX\nPostupak rešavanja reklamacije sprovodi se Na osnovu člana 56. u vezi sa čl. 52. i 54. Zakona o zaštiti potrošača (dalje: Zakon), a u vezi sa odredbama Zakona o trgovini i Zakona o privrednim društvima.\nReklamacija je zakonom regulisani postupak rešavanja prigovora kupca zbog nedostataka na isporučenom proizvodu. Ukoliko na proizvodu koji ste naručili i preuzeli postoji neki proizvodno tehnološki nedostatak ili skrivena mana i kada vam taj nedostatak otežava ili onemogućava upotrebu proizvoda na uobičajeni način, imate pravo da podnesete reklamaciju NOVO LUX u cilju otklanjanja ovog nedostatka. Ako nesaobraznost nastane u roku od šest meseci od dana preuzimanja, pretpostavlja se da je nesaobraznost postojala u trenutku prelaska rizika, osim ako je to u suprotnosti sa vrstom provoda i prirodom određene nesaobraznosti ili ukoliko prodavac dokaže suprotno. Razlog za reklamaciju može biti i nesaobraznost isporučenog i naručenog proizvoda. Na zamenu neispravnih proizvoda imate pravo ako je na proizvodu jasno vidljivo da greška nije nastala nepravilnim korišćenjem već da je došlo do greške u proizvodnji, pakovanju ili transportu. Rok za isticanje nesaobraznosti je 2 godine od dana kupovine.\nObrazac reklamacionog zahteva možete preuzeti OVDE. Pošaljite Vaš zahtev na adresu eprodaja@novolux.rs. Obavezno navedite sledeće podatke:\nArtikle namenjene za povrat obavezno spakujte vodeći računa da prilikom transporta ne dođe do oštećenja. Obavezno priložite fakturu, bankarski slip ili gotovinski račun (original ili kopiju), a na pakovanju napišite „reklamacija“ i broj dokumenta koji ste dobili.\nRok za odgovor na reklamaciju je 8 dana od prijema reklamacije. Rok za rešavanje je 15 dana od prijema reklamacije. U suprotnom zadržavate pravo raskida ugovora o kupovini.\nUkoliko iz objektivnih razloga nismo u mogućnosti da udovoljimo vašem zahtevu u propisanom roku, obavestićemo vas o produžavanju roka za rešavanje reklamacije i o roku u kome ćemo je rešiti, uz vašu saglasnost. Produžavanje roka za rešavanje reklamacija moguće je samo jednom.\nUkoliko je to moguće, otklonićemo nedostatak na proizvodu uz Vašu saglasnost a ukoliko otklanjanje nedostatka nije moguće ili ga ne prihvatate, zamenićemo vam reklamirani proizvod za isti proizvod bez nedostataka;\nUkoliko iz nekog razloga ne možemo da vam zamenimo proizvod, ponudićemo vam drugi proizvod u istoj vrednosti ili skuplji proizvod uz doplatu ili možete tražiti povraćaj novca. U slučaju povraćaja sredstava Kupcu koji je robu platio nekom od platnih kartica, delimično ili u celosti, NOVO LUX je u obavezi da povraćaj izvrši isključivo preko VISA, EC/MC, Maestro i drugih elektronskih metoda plaćanja, što znači da će banka na zahtev prodavca obaviti povraćaj sredstava isključivo na račun korisnika kartice.\nNapominjemo da ste dužni da se izjasnite na odgovor najkasnije u roku od tri dana od dana prijema odgovora prodavca, a ukoliko se u navedenom roku ne izjasnite, smatraće se da niste saglasni sa predlogom prodavca.\nU slučaju odbijanja vaše reklamacije imate pravo na pokretanje vansudskog rešavanja spora koji se inicira vašim predlogom koji se dostavlja Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, neposredno, putem pošte ili elektronskim putem, a sprovodi se pred telima za vansudsko rešavanje potrošačkih sporova (spisak se nalazi na internet stranici Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija).


Industrijska oprema : Diht sicar forte 520 14.02.2020 - ID 90901730 - KupujemProdajem\nIndustrijska oprema > Mašine | Drvo > ID oglasa: #90901730 (postavljen: pre nedelju dana)\nDiht sicar forte 520\ndiht kao nov. veoma tiha masina,4 noza, dva izlazna valjka. fabricka boja, nije radio u industrijskoj proizvodnji.\nSve po dogovoru. .. korektan prodavac\ndewalt aku led lampa


Tag / Stanislav Čerčešov / Vesti online\nČerčesov: Opušten juče, opušten danas\nTradicija je bila protiv Rusa, jer je davno bila 2002, kada je "zbornaja" ostvarila poslednju pobedu na Mundijalima, a Putin imao zanimljiv dijalog\nJelena Karleuša uputila poslednji pozdrav...\nOglasila se porodica Šabana Šaulića\nVozač Šabana Šaulića u teškom stanju\nDragana Mirković oprostila se od Šabana uz...\nVučić se tužnom porukom oprostio od kralja...\nTadić dvostruki strelac u pobedi Ajaksa\nZvezda i Partizan se oprostili od velikana...\nKošarkaš Partizana pozvan u reprezentaciju\nDe Hea postaje najskuplji igrač Premijer lige\nImate utisak da okolina ne razume u potpunosti detalje koje iznosite u vezi poslovnih aktivnosti i da će se to odraziti na zajedničke interese. Rešenje postoji, ali morate da odaberete varijantu koja vam se manje dopada. Pronalazite podršku u svojoj okolini i ljubavnom partneru, pa problemima pritupate optimistično.\nPoučeni dobrim iskustvom prilagođavate svoju stategiju poslovnog ponašanja i jasno definišete nove ciljeve. Sve je moguće ostvariti kada se napravi dobar organizacioni plan u dogovoru sa pouzdanim saradnicima. Pokušavate da udovoljite svom partneru na različite načine, bez obzira na komplikacije.\nStalo vam je da ostvarite sve svoje ciljeve i spremni ste na određene ustupke zarad dugoročnijih poslovnih interesa. Važno je da iskombinujete različite mogućnosti kako biste ostvarili najbolje rezultate. Emocije vas navode na neobičan izbor, potrebno vam je da čujete još nečije mišljenje pre nego donesete odluku.


Regionalni vodovod neće bankrotirati – Bankar.me\nAugust 16, 2018 BIZNIS, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nRegionalni vodovod neće bankrotirati uprkos činjenici da je od utorka pod blokadom koja proističe iz odluke Apelacionog suda o isplati 12 miliona eura kompaniji “Štrabag”, izjavio je direktor tog preduzeća Goran Jevrić.\nNakon višemjesečnog kašnjenja u realizaciji ugovora za izgradnju kontinentalnog kraka regionalnog vodovodnog sistema za Crnogorsko primorje koji su 1. aprila 2008. godine zaključili Regionalni vodovod i “Štrabag iz Austrije, te brojnih propusta tokom izvođenja radova, u decembru 2009. godine, preduzeće je raskinulo ugovor sa austrijskom kompanijom koja je bila zadužena za izgradnju predmetne dionice.\nNa juče održanoj sjednici Upravnog odbora, kojom je predsjedavao Đorđije Đoko Vukčević, ne ulazeći u analizu i komentar sudskih presuda povodom odpuke o isplati 12 miliona eura kompaniji “Štrabag, Jevrić je konstatovao daje identičan stav stavu Regionalnog vodovoda po tom pitanju imao i Privredni sud, nalazeći da se ne može priznati nadležnost arbitražne institucije koja prethodno nije bila ugovorena između ugovornih strana.\n“Odbor je na sjednici usvojio tri modela za rješenje situacije, a u saradnji sa Vladom, i u narednom periodu će donijeti odluku o optimalnom rješenju, kako bi se osim ovog izazova dodatno omogućio nastavak započetih razvojnih projekata. To se u prvom redu odnosi na povezivanje opštine Herceg Novi na regionalni vodovodni sistem, zatim na početak izgradnje 11 kilometara cjevovoda kao druge faze sistema na dionici Budva-Tivat, te izgradnju lokalnih vodovodnih mreža u opštini Bar”, saopšteno je iz kompanije.\nPrevious Dobar oligarh, loš oligarh\nSljedeći Nova novčanica od 200 franaka


PRIPREMNA RADIONICA ZA PMP i CAPM ISPITE\n14.6. - 4.7.2011. / (uto) pon / 16:00 - 18:00 / Antonio Prišćan\nRadionica uključuje e-tečajeve usklađene s PMBOK® Guide Fourth Edition, a služi kao priprema za stjecanje certifikata Project Management Professional (PMP®) i Certified Associate of Project Management (CAPM). Osim e-tečajeva, polaznike će sa sadržajem i postupkom certifikacije upoznati iskusan predavač kroz predavanja u učionici i predavanja online.\nMetodaTrening je organiziran kombiniranom (blended) metodom i uključuje:\njednogodišnji pristup e-tečajevima na engleskom jeziku jednogodišnji pristup pripremnom testu dva predavanja u trajanju od 2 sata u učionici (opcionalno, i online) jedno predavanje online u trajanju od 2 sata pristup snimkama i materijalima s predavanja Ciljevi radionice svladati PMI metodu projektnog menadžmenta upoznati se sa postupkom CAPM i PMP certifikacije steći kvotu od 35 PDU (i Contact Hours)\nE-program Project Management PMBOK® Guide - Fourth Edition-aligned:\nManaging Projects within Organizations Project Management Overview Project Management Process Groups Integrated Initiation and Planning Integrated Project Execution, Monitoring, and Control Integrated Project Change Control and Close Project Requirements and Defining Scope Create Work Breakdown Structure Monitoring and Controlling Project Scope Defining and Sequencing Project Activities Estimating Activity Resources and Durations Developing and Controlling the Project Schedule Estimating and Budgeting Project Costs Controlling Costs Project Quality Planning Quality Assurance and Quality Control Planning Project Human Resources Managing Project Human Resources Stakeholders and the Communication Management Plan Processes for Managing Project Communications+ TestPrep Project Management Professional (PMP) PMBOK Guide Fourth Edition Aligned\nTrajanje pristupa e-materijalimagodina danaContact Hours36,5 Professional Development Units (PDU)36,5Termin14.6.2011. / 16:00-18:00 (učionica (opcionalno, i online)Dodatne mogućnosti1) dio e-tečajeva za stjecanje dodatnih 15 PDUPopis svih PMBOK e-tečajeva2) online knjige iz projektnog menadžmenta (dio kolekcije BusinessPro iz servisa Books 24x7®). Cognita i Udruga za projektni menadžment, PMI ogranak Hrvatska partnerski surađuju na osposobljavanju i edukaciji polaznika koji trebaju steći ili obnoviti PMI certifikaciju. U sklopu suradnje Cognita svim članovima Udruge osigurava 10 % popusta na treninge. PRIJAVNICA


Makron ide sutra u Liban - Izazov\nNovi magazin 5. avgusta 2020. 15:20\nFrancuski predsednik Emanuel Makron sutra ide u Liban da se „sastane sa svim političkim akterima“ posle eksplozija koje su razorile Bejrut i u kojima je poginulo najmanje 100 ljudi a hiljade su povređene, saopštilo je danas francusko predsedništvo.\nMakron će se sastati sa svojim libanskim kolegom Mišelom Aunom i premijerom Hasanom Dijabom, a Francuska je iz solidarnosti već poslala osoblje i opremu u pomoć libanskim vlastima, dodaje se u saopštenju.\nDanas popodne će francuski premijer Žan Kasteks okupiti vodeće ministre zadužene za ova pitanja da koordiniše celokupnu pomoć koja će se poslati u Liban.\nTri aviona danas kreću za Bejrut, jedan iz Marseja sa medicinskim timovima koji odmah mogu da se uključe, a dva sa pariskog aerodroma Ruasi sa 25 tona opreme, i bezbednosnim timovima ministarstva unutrašnjih poslova, rekao je francuski ministar spoljnih poslova Žan-Iv Le Drian.\nIz Marseja poslata je hitna oprema i medicinska ekipa od devet osoba za Liban, saopštio je servis za komunikacije pomorskih vatrogasaca u tom gradu.\n„U nevolji se vide prijatelji i mi smo tu“, rekao je Žan-Iv Le Drian posle telefonskog razgovora sa svojim libanskim kolegom Šarbelom Vehbeom.\nFrancuska će narednih dana preduzeti inicijative da se mobiliše potrebna međunarodna pomoć, posebno na evropskom nivou za hitnu pomoć Libanu, rekao je Le Drian.\nOn je dodao da je za sada važno da se pokaže međunarodna solidarnost.\nU dve ogromne eksplozije koje su se juče dogodile u Bejrutu poginulo je najmanje 100 ljudi, hiljade je povređeno a stotine hiljada su bez krova nad glavom. Eksplozije su izazvale scene razafranja i panike u glavnom gradu Libana.\nLibanska vlada ukazuje na amonijum nitrat koji je bio uskladišten bez mera predostrožnosti u gradskoj luci.


Požar kao bezbednosni rizik | Centar za bezbednost, istrage i odbranu DBA\nPožar kao bezbednosni rizik\n26. новембра 2018. 26. новембра 2018. stevasrs\nPožar bi se mogao definisati kao nekontrolisano širenje vatre u prostoru, nanoseći pri tom materijalnu štetu i izazivajući žrtve. Za razvoj požara je potrebno postojanje zapaljive materije, neprestani dotok kiseonika i požarnu zonu, kao i neophodna energija za postojanje požara . Požari se, prema svojoj vrsti mogu klasifikovati na požare čvrstih materija, kad dolazi do zapaljenja drveta, tekstila, uglja, biljne materije, plastične mase i sl. Potom postoje požari tehničkih i lako zapaljivih materija, kao što su benzin, ulje, boje i lakovi, alkohol, smola i sl. U požare zapaljivih gasova spadaju požari izazvani butanom, propanom, metanom, acetilenom i drugim gasovima. Požari lakih metala su požari izazvani magnezijumom, titanom, elektronom i njihovim legurama. Na posletku, ali po značaju među prvim su takozvani kućni ili kuhinjski požari, koji su najčeše izazavani neispravnim instalacijama, ljudskom napežnjom ili nestručnom ili nemarnom upotrebom kućnih aparata.\nPožari i njihova razorna moć uzrok su velikih materijalnih šteta i često uzrok ljudskih žrtava. U urbanim gradskim sredinama, oni mogu da nastanu u stambenim objektima i to kako individualnim, tako i kolektivnim, potom mogu da nastanu u ugostiteljskim objektima, mogu da nastanu na motornim vozilima i vozilima javnog gradskog prevoza, dok u ruralnim sredinama požari takođe nastaju na stambenim objektima individualnog tipa, pomoćnim objektima i štalama, nastaju u poljima i šumama i na motornim vozilima i poljoprivrednim mašinama.\nZa potrebe analize uzeti su požari koji su se dogodili na području Republike Srbije za vremenski period od maja 2016. godine do maja 2017. godine . U tabeli 1. je prikazana statistika požara u urbanim i ruralnim sredinama sa procenjenom materijalnom štetom i ljudskim žrtvama:\nLokalitet Маterijalna šteta Ljudske žrtve\nPožari u urbanim sredinama Izgorelo:\n17 poslovnih objekata,\n3 železnička vagona,\n8 ugostiteljskih objekata,\n1 deponija smeća. Ukupno stradalih lica: 8.\nUkupno povređenih lica: 22.\nPožari u ruralnim sredinama Izgorelo:\n3 vikend kuće,\n6 štala i pomoćnih objekata,\n2 poljoprivredne parcele,\n3 poslovna objekta,\n1 ugostiteljski objekat,\n1 deponija smeća. Ukupno stradalih lica: 12.\nUkupno povređenih lica: 2\nU prilog Tabeli 1. je još podatak da je u posmatranom periodu bilo ukupno 114 požara na teritoriji Republike Srbije. Shodno podeli, koja je izražena u Tabeli 1., požara u urbanim sredinama je ukupno bilo 82, dok je u ruralnim sredinama bilo ukupno 32 požara.\nSledeći parametar istraživanja na datom uzorku jeste uzrok nastalih požara. Kod ove varijable se mora najpre naglasiti da prema zvaničnim izvorima za veliki deo nastalih požara uzrok ili uzročnik nije poznat. Ostali se mogu razvrstati, kao na Tabeli 2.:\nUzrok požara Broj požara\nКvar na instalacijama\nЕksplozija plinskog uređaja\nМasnoća u kuhinji\nNeispravni uređaji domaćinstva\nIndividualna grejna tela\nUdar groma 5\nDatih devet varijabli kao uzročnika požara u posmatranom periodu, svaka ponaosob, ali i u koheziji, predstavljaju najdominantnije uzročnike, koji imaju različit značaj i ulogu u ukupnoj konstelaciji ovog bezbednosnog problema požara u Republici Srbiji, uz veliku verovatnoću da su iste varijable zastupljene i u drugim državama, samo verovatno u drugačijim brojčanim izrazima. Dve varijable i to kvar na instalacijama i ljudski nemar dele prvo mesto među uzrocima požara u Republici Srbiji. Kvarovi na instalacijama, i to pretežno elektro i grejnim su rezultat činjenica koje su determinisane sociološkim i kulturološkim faktorima. Teška materijalna situacija kod većine je uzrok da se zastarele i oštećene instalacije ne menjaju blagovremeno, te se ne sagledava realno taj problem, već se njegova sanacija odlaže, sve dok posledice neispravne instalacije ne eskaliraju požarom sa velikom materijalnom štetom i neretko ljudskim žrtvama.\nLjudski nemar je takođe visoko rangirani uzrok požara u Srbiji iz razloga što se većina ljudi rukovodi mišlju da do požara neće doći, da oni ne nastaju kod njih i da eventualni trenutak nepažnje ne može biti toliko presudan za izbijanje požara. Većina ima nehajan odnos prema uređajima podobnim da izazovu požar, ostavljaju ih uključene bez nadzora ili ih iz zaborava ostavljaju uključene, potom u prirodi pale razno rastinje i korov ili bacaju opuške cigareta i time izazivaju velike požare. Ljudski nemar posebno učešće ima u požarima izazvanim na poljoprivrednim poljima, gde poljoprivrednici pale strnjiku, tuluzinu i nisko rastinje, što često izaziva katastrofalne požare, jer se vatra ostavlja bez nadzora i pod dejstvom vetra se brzo širi.\nDrugo mesto takođe dele dve varijable uzroka požara i to neispravni uređaji u domaćinstvu i individualni grejni uređaji. Kao i kod prve varijable, koja se odnosi na neispravne instalacije, može se reći da su skoro isti razlozi i kod neispravnih uređaja u domaćinstvu. Kad su u pitanju individualni grejni uređaji, njihova zastupljenost u požarima je daleko veća kod ruralnih požara, gde je veći broj individualnih grejnih uređaja, koji se mahom pokreću na čvrsto gorivo. Šporeti, potom električne grejalice, kotlarnice i drugi oblici individualnih grejnih tela, imali su veliki udeo u izazivanju požara.\nPodmetnuti požari zauzimaju treće mesto uzroka požara u Republici Srbiji. Podmetanje požara je Krivičnim zakonikom Republike Srbije određeno kao krivično delo u korpusu krivičnih dela protiv opšte sigurnosti ljudi i imovine. Kazna koja je predviđena za ovo krivično delo, u osnovnom obliku je od šest meseci do pet godine zatvora i novčana kazna. U praksi, podmetanje požara je pojava koja se može pojaviti iz više razloga i koja se još naziva piromanijom. Osim što je pravna, piromanija može biti i psihološka kategorija, jer se radi o licima specifičnog psihološkog profila. Piromani boluju od psihičkog poremećaja navika i nagona. Međutim, većinu podmetnutih požara ne izazivaju ova lica sa psihičkim poremećajima, već to čine lica koja žele da požarom nekom izazovu materijalnu štetu, da ostvare određeni politički motivisani akt ili da prikriju teže krivično delo.\nČetvrto mesto među uzrocima požara dele eksplozije plinskih uređaja i masnoće u kihinjama. Na ovom mestu se posebno mora naglasiti da u analizu nisu uzeti slučajevi eksplozija plinskih uređaja instaliranih u automobilima, već isključivo uređaja koji se koriste u domaćinstvima. Zapaljenje kuhinjskih masnoća je uzrok požara u ugostiteljskim objektima i to pretežno u roštiljnicama i u odžacima u kojima se usled duže upotrebe skuplja masnoća iz roštilja. Masnoća, kao lako zapaljiva materija, lako se pali i stoga često bude uzrok požara.\nSamozapaljenje smeća nastaje usled gasa metana, koji smeće u sebi sadrži. Kako se na deponijama skladišti raznovrsni otpad, počev od ostataka hrane, organskih otpada, pa do tehničkog otpada i raznih drugih supstanci, u sadejstvu sa atmosferskim padavinama, kiseonikom i sunčevom energijom, gas metan se ispušta i može doći do njegovog paljenja. Upravo je to uzrok velikog požara na deponiji u Vinči, koji se desio juna 2017. godine.\nPoslednje mesto zauzima varijabla udar groma ili posledica neke prirodne sile. U analiziranom periodu, do požara usled udara groma je došlo u samo jednom slučaju, tokom jakog letnjeg nevremena. Razlog za usamljenost ove varijable je činjenica da većina objekata danas poseduje gromobransku zaštitu.\nRepublika Srbija je donela Zakon o zaštiti od požara kojim se utvrđuje da se zaštita od požara ostvaruje organizovanjem i pripremanjem subjekata zaštita od požara i sprovođenjem zaštite od požara, obezbeđivanjem uslova za sprovođenje zaštite od požara, preduzimanjem mera i radnji za zaštitu i spasavanje ljudi, materijalnih dobara i životne sredine prilikom izbijanja požara, kao i nadzorom nad primenom mera zaštite od požara. Prevencija se, u smislu ovog Zakona, ostvaruje planiranjem i sprovođenjem preventivnih mera, kako bi se što efikasnije sprečilo izbijanje požara, a ukoliko do požara ipak dođe, da se rizik po život i zdravlje ljudi i ugrožavanje materijalnih dobara ili životne sredine svede na najmanju moguću meru i požar ograniči samo na mesto njegovog izbijanja.\nEfikasna prevencija od požara, uslovljena je dobrom planskom dokumentacijom i urbanističkim projektima, koji moraju da obezbede dostupna izvorišta vode sa vodovodne mreže, odgovarajuću udaljenost stambenih i objekata javne namene, industrijskih i objekata specijalne namene, pristupačne puteve za vatrogasna vozila, bezbednosne pojaseve između objekata, kako bi se onemogućilo lako širenje požara sa jednog na druge objekte, kao i prostor za bezbedno evakuisanje lica. Prevencija požara prilikom same izgradnje objekata se postiže izgradnjom kvalitetne konstrukcije objekta, ugrađivanjem materijala koji onemogućuju širenje vatre i dima unutar objekta, kao i van njega, na druge objekte i omogućavanja sigurne i efikasne evakuacije lica iz objekta . Prilikom izgradnje bilo kog objekta, uz neophodnu tehničku dokumentaciju se izrađuje i predaje na uvid Glavni projekat zaštite od požara koji sadrži tehnički izveštaj, proračunske osnove i grafičku dokumentaciju. Naročito se vodi računa da u objektima visokogradnje budu izrađeni horizontalni i vertikalni putevi evakuacije. Oni moraju biti sigurni i prohodni i izrađeni od materijala koji su otporni na požare. Ovde posebno treba napomenuti da u mnogim višespratnim objektima postoji problem što su sami korisnici tih objekata, vlastitim nemarom, puteve požarne evakuacije zatvorili, blokirali i onesposobili, te bi u slučaju hitne evakuacije, oni bili neupotrebljivi. Takođe, pored puteva evakuacije, pri protivpožarnoj zaštiti je potrebno da prilazi objektima budu čisti, kako bi vatrogasne ekipe mogle da pristupe objektu blagovremeno. Kod posebnih objekata, zakonom definisane namene i to hotela, robnih kuća, bioskopa, dečjih ustanova, obrazovnih ustanova, ustanova kulture, zdravstvenih ustanova, sportskih i koncertnih dvorana, stadiona, aerodroma i vrlo visokih objekata, neophodno je ugrađivanje uređaja za otkrivanje i dojavljivanje požara.\nU dosadašnjoj praksi vatrogasnih službi na teritoriji Republike Srbije, kao problemi u protivpožarnoj zaštiti su detektovani i to u oblasti urbanizma, zbog neplanske izgradnje objekata u neposrednoj blizini stambenih zona, čime je kod velikog broja objekata otežan ili u potpunosti onemogućen pristup vatrogasnim vozilima. Potom, postoji problem u saobraćajnoj infrastrukturi, koja takođe ne zadovoljava pravila neometanog pristupa vatrogasnom vozilu. Usled nemara samih ljudi, dolazi do tendencioznog ili nehatnog oštećenja električne i protivpožarne instalacije u objektima, čime je onemogućeno pravovremeno reagovanje na požare. Potom, na većini lokaliteta požara, sistem javne vodovodne mreže nije bio dostupan vatrogasnim ekipama. Sa druge strane, postoji velika količina zapaljivih, eksplozivnih materija, municije, hemijskih supstanci i opasnog otpada koji se neadekvatno skladišti, pirotehnička sredstva, naročito oko Nove godine su u velikoj meri dostupna svim licima, bez obzira na njihovu starosnu dob i znanje da istima rukuju. Kako je naša zemlja imala dosta burnu prošlost, na velikom broju lokaliteta se još uvek nalaze nedeaktivirane eksplozivne naprave i bombe, koje same za sebe predstavljaju ozbiljan bezbednosni problem . Na posletku, ali ne i na kraju po svom značaju, kao veliki problem u izgradnji efikasnog protivpožarnog sistema se nalazi nedovoljna bezbednosna kultura građana, koji nemaju prestup preventivnog delovanja, nemaju izgrađenu svest o značaju i težini problema požara u objektima i nisu svesni od koje je važnosti uredno održavanje protivpožarnog sistema u funkciji, što podrazumeva brigu o protivpožarnim, električnim i dimovodnim instalacijama i putevima evakuacije.\n← Nulta tolerancija prema nasilju nad ženama\nIPO i partneri na Serbian Visions →\nZajedno protiv trgovine ljudima\n25. јануара 2019. 25. јануара 2019. stevasrs\nNarkomanija – veliki problem društva\n25. октобра 2016. 29. априла 2018. stevasrs\n10. фебруара 2019. 10. фебруара 2019. stevasrs


[quote][i]Originally posted by DODSFERD[/i] [br]Pronašao sam podatak da je Mađarska uputila 67 udaraca na gol, tako da je ovo do sada neviđeni postotak realizacije za vaterpolo. Koreja je imala samo jedan udarac, pretpostavljam da je taj otišao barem 5 metara od gola. [/quote]


ŠEST GODINA GA OPTUŽIVALI ZA DOPING I UNIŠTENA MU KARIJERA, OLIMPIJSKI PRVAK PROGLAŠEN NEVINIM | Hayat.ba\nŠEST GODINA GA OPTUŽIVALI ZA DOPING I UNIŠTENA MU KARIJERA, OLIMPIJSKI PRVAK PROGLAŠEN NEVINIM\nItalijanski atletičar Alex Schwazer, pobjednik u maratonu na Olimpijskim igrama u Pekingu 2008. godine, oslobođen je optužbe da je koristio doping, zbog čega je 2016. godine diskvalifikovan i onemogućeno mu je učešće na olimpijadi u Rio de Žaneiru.\nNakon legalne bitke koju je vodio šest godina, atletičar je izjavio da je ova pobjeda bila teža i važnija čak i od zlatne olimpijske medalje.\nJoš 2011. godine list „Republica”, vodeći svoju istragu o slučaju, lansirao je tezu da je u slučaju italijanskog atletičara na sceni velika zavjera. Sada je sud u Bolcanu presudio da se nije radilo o dopingu već o zavjeri protiv njega.\nNa 87 stranica obrazloženja piše da je odluka o diskvalifikaciji Švarcera bila pogrešna i bazirana na lažnim, zamijenjenim uzorcima urina, a na osnovu kojih je donesena presuda o diskvalifkaciji atletičara.\nU presudi se upire prstom u dvije svetske anti-doping organizacije kao krivce na osnovu čijeg mišljenja je italijanski olimpijac prije šest godina diskvalifikovan\nSvi italijanski mediji pišu o slučaju. U međuvremenu oglasila se i anti-doping agencija Wada saopćenjem u kojem kažu da su “zaprepašteni odlukom suda u Bolcanu i da zbog iznesenih uvreda i optužbi spremaju sudski postupak”.\nZakonske mjere najavljuje i atletičar Aleks Švacer, zbog pretrpljene moralne štete i zato što je njegova sportska karijera prekinuta nakon što su svjetske anti-doping organizacije tvrdile da je koristio doping.\nAldin Tiro - 11/04/2021 09:37 0\nKoalicija za slobodne i poštene izbore ''Pod lupom'' obavještava javnost da je na izborni dan u Općini Travnik i Općini Foča (FBiH) angažovala više od stotinu građanskih, nestranačkih posmatrača izbornog dana koji će posmatrati cjelokupni izborni proces na svim biračkim mjestima u Travniku i Foči (FBiH) kao i u Općinskoj izbornoj komisiji Travnik i Općinskoj izbornoj komisiji Foča (FBiH).


Pesnici udruženja Zdravko Đekić iz Vajblingena žale što ne mogu da druže i obeleže Pesničku Novu godinu – RASEJANJE.info\n08.12.2020 09.12.2020 Katarina\tBaden-Virtemberg, Literarno udruženje, Nemačka, Pesnička Nova godina, Radovan Lepanović, Švajcarska, Zdravko Đekić\nSa prošlogodišnje manifestacije Pesnička Nova godina sa kolegama iz Nemačke i Švajcarske\nSrpski pisci i pesnici okupljeni pri udruženju Zdravko Đekić iz Vajblingena kraj Štutgarta u nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberga žale što u ovoj godini nisu mogli da organizuju svoje pesničke večeri. Oni su poznati po druženju i negovanju pisane reči, organizaciji pesničkih prolećnih i novogodišnjih okupljanja. Uvek im se na njihovim kulturnim manifestacijama pridruže kolege po peru iz drugih država najčešće iz Švajcarske, Francuske i Austrije kao i iz više nemačkih pokrajina.\nOvogodišnje decembarsko druženje uz Pesničku Novu godinu je moralo da se otkaže. Prvi predsednik ovog udruženja Radovan Lepanović iz Korba, koji je poznat po nadarenosti da od svega napravi stih sastavio je i pesmu Pesnička Nova godina. Posvetio ju je ovoj nesrećnoj godini. Stihovi pesme Pesnička Nova godina glase:\nDecembarskog ovog dana,\nDobrodošli sa svih strana,\nIz blizine, sa daleka,\nKlub Bratstvo vas rado čeka:\nAl na žalost\nJavljam na sva zvona\nNe da nam korona.\nTako nam je eto,\nNa iduće leto.\nVaš Zdravko Đekić\nUprava i članovi literarnog udruženja Zdravko Đekić se nadaju da će se u narednoj godini održati sve planirane i željene manifestacije. Do tada će pesnici i pisci pisati nove pesme i nova dela, koja će ih njihovi prijatelji ljubitelji pisane reči sa velikim zadovoljstvom i slušati i čitati.\n← Uređena dečija biblioteka u učionici Kulturnog centra u Parizu\nSećanje na Tihomira Arsića →\nSrpsko-slovenački književni klub prišao Savezu Srba Slovenije\n01.04.2021 02.04.2021 Katarina\nHO Svi za Kosmet kroz Vidovdansku akciju donirala 30.551 evra\n07.07.2020 07.07.2020 Katarina


„Ove suze i ovaj jecaj koji me je celu istresao naopačke..“: Kristina Kovač se javno odrekla sestre, a sada joj se obratila srceparajućim rečima | Scena | Novosti.rs\n„Ove suze i ovaj jecaj koji me je celu istresao naopačke..“: Kristina Kovač se javno odrekla sestre, a sada joj se obratila srceparajućim rečima\nNovostiOnline | 15. januar 2020. 16:44 | Komentara: 2\nSestre Aleksandra i Kristina Kovač godinama nemaju nikakvu komunikaciju\nSestre Aleksandra i Kristina Kovač\nDrama između Kristine Kovač i supruga njene sestre Aleksandre se nastavlja: "Sunce ti žarko, sad će zet da me optuži za plagijat"\nNakon što se javno odrekla sestre pre šest godina, a juče objavila potresno pismo, došlo je do potpunog obrta: Evo da li će doći do pomirenja Aleksandre i Kristine Kovač\n"Lična, intimna i krhka, kao i svaka prava ljubav": Aleksandra Kovač o novom singlu "Mlečni put"\nAleksandra Kovač najavila novi album i pesmom „Mlečni put“\nSestre Aleksandra i Kristina Kovač godinama nemaju nikakvu komunikaciju, a sada je, prvi put nakon što se javno odrekla sestre, Kristina uputila komentar na Aleksandrin račun, što je iznenadilo sve. Na to ju je navela Aleksandrina nova pesma "Mlečni put", koja je Kristinu ganula.\n- Ne znam gde je bila do sad, ali evo je u punom sjaju. Napokon, iskrena, ogoljena, bez grča pretenzije i skrivanja, ona koja u meni tinja i živi, moja Maka, med i mleko. Ne ulazim u detalje teksta, ali napokon sve deluje istinito. To je njena istina i to se oseća. Podseća na najbolje dane Kejt Buš malo... Baš mi se sviđa - započela je Kristina, a potom nastavila:\n- I mnogo, mnogo me je potreslo, jer je probudilo to užasno, iskonsko nedostajanje koja nikad nije ni otišlo. Ove suze i ovaj jecaj koji me celu istresao naopačke, ugasilo je moje predivno, saosećajno, pametno, pošteno i dobro dete... Izrašće u predivnu ženu - nastavila je ona, te na kraju dodala i da je Aleksandra lepa.\nPodsetimo, njihov sukob eksalirao je 2014. godine, kada se Kristina javno odrekla i Aleksandre i ostalih članova porodice.\nSukobi javne prozivke iz godine u godinu ne jenjavaju, te je ova Kristinina objava na fejsbuku itekako iznenadila javnost.


Isplata plata za zeničke i brezanske rudare neizvjesna – Rijec.ba | Tuzlanski internet portal\n27 Januara, 2021 10:59 PM\nIsplata plata za zeničke i brezanske rudare neizvjesna\nZbog neplaćenih doprinosa Porezna uprava Federacije Bosne i Hercegovine blokirala je račune zavisnih društava rudnika mrkog uglja u Zenici i Brezi, čime su isplate plata i naknada za decembar prošle godine dovedene u pitanje.\nZenički rudnik je blokiran na iznos od 4,9 miliona KM, a rudnik u Brezi na iznos od 4,5 miliona KM, te ukoliko se taj iznos ne uplati, a računi ne deblokiraju, rudari bi mogli stupiti u štrajk 22. januara, dok u Zenici postoji i mogućnost obustave rada ukoliko plata rudarima ne bude isplaćena do 15. januara.\nIsplata plata i ostalih naknada za 1.250 zaposlenih u rudniku mrkog uglja Zenica trenutno je neizvjesna. Problem na koji su rudari već i navikli, blokada računa, ovaj put zbog dugovanja za doprinose ponovo ih dovodi u situaciju da obustavom rada traže svoje zarađene plate.\n– Ako ne bude plata petnaestog, niko neće raditi – poručuje Elvedin Avdić, predsjednik sindikalne podružnice Stara jama u RMU Zenica.\n– Rudari rade u teškim uslovima, imaju male plate i to što zarade neće da im daju na vrijeme. Rudari su u pravu. Mislim da će biti teferič ubrzo – tvrdi Izudin Spahijaj, vršilac dužnosti predsjednika Sindikata Rudnika Zenica.\nIsta situacija zadesila je i 1.200 radnika brezanskog rudnika, koji ne planiraju za sada obustavljati proizvodnju. Međutim, zajedno sa zeničkim komoratima donijeli su odluku da 22. januara stupe u štrajk.\n– Ukoliko nam bude isplaćena plata donijet ćemo zaustaviti odluku o stupanju u štrajk – ističe Jasmin Telalović, predsjednik sindikalne organizacije Rudnik.\nNiska cijena uglja, a veliki broj onih koji ga kopaju u revirima jamskih pogona svakodnevnica je u poslovanju skoro svih rudnika. Uprave rudnika ne uspjevaju pored plata isplatiti sve obaveze i tako nastaju dugovanja zbog kojih kasnije budu blokirani. Prilika za pozitivno poslovanje vidi se u restrukturiranju rudnika.\n– Da se dio prihoda od prodatog uglja, 50-55 posto, daje za bruto plate sa svim doprinosima i obavezama koje opterećuju platu, a ostalo da ide plaćanje obaveza tekućeg poslovanja nabavke repromaterijala – smatra Muamer Omerhodžić, direktor ZD RMU Zenica.\nZbog blokade računa u pitanje je dovedena i primjena novog kolektivnog ugovora koji bi rudarima donio povećanje plata. Za oko 2.400 radnika u dva rudnika ostaje nada da će se narednih dana pronaći rješenje, računi deblokirati, a oni nastaviti ispunjavati zadati plan proizvodnje.


Sirija: Vojni savez opozicije i Kurda protiv ISIL-a – Minber\nlis. 12, 2015 at 5:51 pm\nadmin 7 godina ago 460 views\nS obzirom na novonastalu situaciju, na sjeveru Sirije formiran je novi vojni savez. Cilj im je tvrde, borba protiv grupe Islamska država Irak i Levant (ISIL) te borba za “demokratsku i sekularnu Siriju”.\nDemokratske snage Sirije, kako glasi naziv saveza, čine kurdske vojne formacije, dio umjerene arapske opozicije, a podržavaju ga i pripadnici kršćanske manjine.\nFormiran je kao odgovor na novi razvoj situacije, nakon ruske vojne intervencije.\nBrojne jedinice koje su uključene u novoformirani savez drže dobar dio teritorije koja se graniči sa područjem pod kontrolom ISIL-a.\nNadaju se da će nakon ujedinjenja dobiti veću vojnu pomoć zapadnih zemalja.\nOvo je značajan razvoj događaja. Demokratske snage Sirije čine grupe poput Jedinica narodne zaštite, snaga sirijskih Kurda sa sjeveroistoka Sirije, te pojedinih arapskih grupa i kršćanskih brigada. Sve one su se, u ranijim operacijama, zajedno borile protiv ISIL-a, ali sada su formalizovale postojeći savez.\n„Njihov cilj je borba protiv ISIL-a, kao i borba za, kako je zovu, demokratsku i sekularnu Siriju u kojoj će sve različite grupe živjeti jedna uz drugu. Također, govore mi da se nadaju da će ovaj savez biti jezgra nove sirijske vojske“, javlja reporterka Al Jazeere Zeina Khodr.\n”Visokorangirani zvaničnik iz oblasti poznate kao “demokratsko autonomno područje” na sjeveroistoku Sirije je rekao da je ujedinjenje bilo neophodno zbog promjene dinamike na terenu. On je naveo da ove snage imaju podršku i Sjedinjenih Američkih Država i Rusije i znaci na terenu zaista ukazuju da je to istina.\nSAD će opremati provjerene grupe\nPrije samo nekoliko dana, Sjedinjene Američke Države su saopćile da više neće obučavati pobunjeničke snage za borbu protiv ISIL-a, nego će opremiti već provjerene grupe na terenu. Washington je ranije sarađivao sa ovim grupama, pružajući im podršku iz zraka kad su se borile protiv ISIL-a.\nKad je riječ o Rusima, prije nekoliko dana održani su sastanci između ruskih i zvaničnika sirijskih Kurda. Salih Muslim, vođa sirijskih Kurda, rekao da su spremni sarađivati sa svakom grupom spremnom da se bori protiv ISIL-a.\nSada je pitanje hoće li ova grupa biti, kao što tvrde, jezgro nove vojske, sile s kojom će međunarodna zajednica htjeti sarađivati protiv ISIL-a i možda biti dio nove vojske.\nRuski zvaničnici stalno govore da su spremni raditi sa grupama koje čine Slobodnu sirijsku vojsku i da bi željeli integrisati te grupe u jednu vojsku. Još je rano za konkretne prognoze, ali bez sumnje je riječ o značajnom razvoju događaja”, javlja Khodr.\nadmin 12 listopada, 2015\nSirijska opozicija bojkotira pregovore


FDU: Predsednik Vučić ruši ugled našeg fakulteta - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » FDU: Predsednik Vučić ruši ugled našeg fakulteta\nFDU: Predsednik Vučić ruši ugled našeg fakulteta\nDanas Online29.06.2021. 23:02\nFakultet dramskih umetnosti (FDU) saopštio je večeras da u toj ustanovi nikada nisu postojali slučajevi silovanja, čak ni u formi prijave, niti bilo kog oblika fizičkog ugrožavanja studenata i studentkinja, te da predsednik Srbije svojim izjavama ruši ugled tog fakulteta.\nFakultet je apellovao na predsednika i na sve državne zvaničnike da se prema problemima seksulanog uzmeniravanja i svih vrsta napada na toj osnovi odnose odgovorno, „te da svoje tvrdnje zasnivaju na činjenicama i proverenim informacijama“.\n„Samo tako mogu doprineti konstruktivnom društvenom dijalogu koji će dovesti do poboljšanja procedura koje imaju za cilj da preveniraju i sankcionišu zlostavljače, a zaštite i ohrabre žrtve“, navodi se u saopštenju FDU.\n„Povodom nedavne izjave predsednika Srbije Aleksandra Vučića Fakultet dramskih umetnosti želi da informiše javnost da na našem fakultetu nikada nisu postojali slučajevi silovanja, čak ni u formi prijave, a svakako ne samog dela, niti bilo kog oblika fizičkog ugrožavanja studenata i studentkinja. Ovako olako izrečena tvrdnja ne samo što obmanjuje i uznemirava javnost, već i ugrožava reputaciju najuglednije državne visoke škole u oblasti umetnosti, kulture i medija“, navedeno je u saopštenju.\nU svom nastojanju da sledi evropske standarde u visokom obrazovanju, FDU sprovodi sve oblike prevencije i zaštite studenata i studentkinja, i primenjuje sve postojeće mere protiv seksualnog ugrožavanja i nasilničkog ponašanja tokom obrazovnog procesa, dodaje se\n„Te mere se, dosledno i bez izuzetka, primenjuju na sve slučajeve koji su u sukobu sa očekivanim standardima etičkog i akademskog ponašanja na Univerzitetu“, navodi se u obrađanju FDU javnosti.\nSilovanje je najekstremniji oblik seksualnog nasilja i njegovim procesuiranjem se bave isključivo krivično zakonodavstvo i zvanični istražni i sudski organi, te ne može biti predmet internih procedura bilo koje obrazovne institucije, pojašnjsava se u saopštenju.\nTakođe se upozorava da se „u visokoškolskom okruženju mogu identifikovati različiti oblici nedozvoljenog ponašanja i ugrožavanja psihofizičke bezbednosti studenata i studentkinja, a da su oni često mnogo skriveniji i perfidniji, te da ih postojeće zakonodavstvo ne tretira i ne sankcioniše adekvatno“.\n„FDU, kao obrazovna institucija koja oseća odgovornost za budućnost društva za koje školuje mlade ljude smatramo da i ti oblici ugrožavanja moraju da budu prepoznati i osuđeni i u tom pravcu su već načinjeni važni koraci vezani za interne procedure, pravilnike i poboljšanje etičkih kodeksa. Istovremeno, do pravih promena u odnosu prema ovim senzitivnim pitanjima može doći samo kroz angažman svih institucija društva i politike“, dodaje se u saopštenju FDU.\nAleksandar Vučićfakultet dramskih umetnostifdureagovanjeSeksualno uznemiranjeseksualno zlostavljanjeBeograd\n12 reagovanja na “FDU: Predsednik Vučić ruši ugled našeg fakulteta”\n30. juna 2021. u 00.16\nPitajte prvo Biljanu Srbljanović koga je optužila za seksualno uznemiravanje i što je profesorku FDU Mikinu suprugu optužila za podvođenje svojih studenkinja i učenica svom suprugu.\n30. juna 2021. u 04.58\nA on sa Palmom se setka,koliko para je dobijo od palme da ga brani, to vam je presednik\n30. juna 2021. u 06.05\nNista smesnije nego kada poltroni pisu svome gazdi.\n01. jula 2021. u 03.46\n… a čeda jovanović Vam doprinosi ugledu?


MyFarm sistem za praćenje stada | SR-201 | System Line\nPočetna Modernizacija štala Izmuzište MyFarm sistem za praćenje stada\nUštedite svoje vreme i novac! Uvek znajte šta da radite i kada!\nOmogućava vam bolji uvid u zdravstveno stanje vašeg stada sa integrisanim alarmima za hitne intervencije\nOkovratnici koriste dugovečne baterije koje vam šalju podatke 24/7 o estrusu!\nMože da radi i na pašnjacima i kao i u štalama\nOpcija priključivanja na selekcijsku kapiju\nSistem je dostupan za korisnika preko pametnog telefona\nKoristite okovratnike samo na grlima koja želite da pratite i za koje očekujete termin za osemenjavanje u skorije vreme.\nDodatni okovratnici se mogu kupiti i naknadno po ceni od 150 eur kada vam se za to ukaže potreba zbog rasta stada.\nKompletan sistem za praćenje 10 grla iznosi 6.980 Eur\nNavedena cena je sa uračunatim PDV-om i montažom.


Kia, Mazda ili Hyundai? | Testovi automobila | Pitajte Aleksandra Todorovića\nHitna kupovina - Brzi odgovoriPitajte Aleksandra Todorovica Autor:\tAleksandar Todorović - 12. April 2022.\nOdgovara Aleksandar Todorović:Poštovani g.Milane, jedan od najkvalitetniji automobil u svojoj klasi – Mazda CX-5 dolazi na evropsko tržište direktno iz Hirošime. Ovaj japanski brend je proteklih godina po pouzdanosti uspeo da pretekne Toyotu i Hondu, preuzimajući lidersku poziciju u ovoj oblasti. Duh Hirošime je: nikada se ne predati, i uvek treba težiti savršenstvu. Problem je veliki što ste vi u Srbiji, a u Srbiji su Mazdini servisi jako loši, to su na teži način shvatili svi koji su kupili nove Mazde prethodnih dana. Usmeni odgovori su 6.000 dinara. Preporuke modela 18.000 dinara, preporuke su besplatne ako me angažujete za traženje automobila. Ako želite prvo preporuke, pa da razmislite, pa me kasnije angažujete, to je 18 000 din + 600 e kad rešite da me angažujete. Ako me odmah angažujete, uplatite 600 evra, onda dobijate besplatne preporuke. Ko ima više poverenje u mene, dobije bolju ponudu, i obratno. Ako se dvoumite da li da me angažujete ili ne, molim vas nemojte! Tražim automobile samo klijentima koji u mene imaju maksimalno poverenje.\nKupci moraju da shvate da bez dobrog servisa nema ni temeljnog, kvalitetnog održavanja. Moderni automobili zahtevaju iskusne, obučene servisere, u suprotnom imaćete probleme i kod jednostavnih kvarova! Ako možete da je održavate u Nemačkoj, Austriji u ovlašćenim servisima to je onda druga priča, ali je tamo radni sat i do 8 puta skuplji nego u Srbiji, pa vi procenite šta vam je činiti. Mnogo je lakše održavati Mazde stare 10 godina, jer njih su iskusni majstori dobro upoznali, i imate u Beogradu par solidnih servisa za japanske automobila, a i moji majstori održavaju i Mazde, ali znajte da su cene delova prilično visoke. Delovi za Mazdu koštaju osetno više nego za Peugeot, Ford, Citroen, ali i više nego za Toyotu, Audi. Kia ima malo bolju servisnu mrežu, ali jedini solidni servis je ovaj u Beogradu. Ako kupujete Kiju, preporučujem samo novu, jer vam je garancija 7 godina, a osim toga, cene delova za Kiju su ponekad papreno skupi, tako da je polovna Kija nerentabilna – preskupa je za održavanje. Kia Sportage je sasvim solidan SUV, testirao sam je mnogo puta, a noviji model, je postao zreliji, bezbedniji i nadam se iskreno pouzdaniji i kvalitetniji. Motori su nedovoljno snažni i elastični za tako veliki SUV sa tako velikom masom, to je možda najveći minus korejskog brenda. Nema smisla da izdvojite 30.000 evra i da vas svi pretiču, ili koš gore kada sa natovarenim automobilom na usponu sa uključenom klimom poželite da preteknete šleper, neugodno možete da se iznanadite sa nedostatkom obrtnog momenta i snage.\nZa Hyundai Tuscon važi isto što i za Kiju, ali profesionalnog njihovih servisa su blago rečeno za pravu osudu! U prevodu ako kupujete nov auto, odaberite onu marku automobila za koje postoje dobri servisi! Moji majstori vam ne mogu održavati vašu novu Mazdu, jer gubite garanciju! Uostalom svi ti novi automobili su prepuni softverskih grešaka, a to vam moraju reševati ovlašćeni servisi. Hipeprodukcija, i previše komplikovanog softvera, brdo nežne elektronike i elektrike mogu biti noćna mora! Kupite nov auto, stane vam na putu, i niko živ ne može da vam pomogne, osim šlep koji će vam prebaciti auto u nestručni ovlašćeni servis! Loš servis je kao da vam ženu porađa ginekolog koga zanima samo seks, a svaki treći porođaj mu se završi sa povredom bebe, i pocepanom ženom. Da li to želite?\nMazda nije kriva (ili možda jeste) što je servisna mreža ovog brenda u Srbiji katastrofalno loša! Ali jeste ubedljivo najbolji SUV od ovde pobrojanih. Jako se lepo vozi (za jedan SUV), upravljač je skoro pa perfektan, direktan je, precizan, svaki vozač koji voli krivine, brzu vožnju se uvek oduševi sa Mazdom! Naravno, treba priznati i treba znati da je Mazda 6 mnogo stabilnija, ali i udobnija od Mazdinog SUV-a. Ali moda čini čuda, i SUV klasa je trenutno in.\nNosivost Mazde CX-5 je tek prosečna, a veličina prtljažnika i varijabilnost je ispod proseka klase. Na zadnjem sedištu neki konkurenti nude više prostora i udobnosti: Honda CR-V, VW Tiguan, Ford Kuga. Prosečna potrošnja u gradskim uslovima vožnje (Beograd) je 11,4 litara – sa automatskim menjačem 12,4 litara. Sistem i-stop je daleko od najboljih sistema stop/start. Displej se jedva vidi na jakom suncu, kod gore pobrojanih modela je puno bolje.\nKia nudi garanciju od 7 godina, diče se i sa novim vrlo atraktivnim dizajnom (meni se bar dopada) ali jedini motor koji uslovno mogu da preporučim (a to je da nigde ne žurite, da retko pretičete, i da na auto putu vozite oko 150 km/h a me brže) jeste 1.6 CRDI sa 136 KS. Nedostaje mu i snage i obrtnog momenta, mnogo je bio bolji stari dobri 2.0 CRDI ali njega Kia odavno ne ugrađuje! Turbo benzinaca je takođe 1.6 litara ima više snage – tačno 150 KS, ali vuče slabije od dizelaša jer ima manji obrtni moment, osim toga u gradu troši preko 12,5 litara što je stvarno previše! Dizelaš se zadovolji sa oko 8,5 litara mislim na Beograd i režim vožnje u Beogradu. Kia se kasnije teže prodaje, brže gubi vrednost od Mazde, i ipak nema japanski kvaliteta, ako želimo da budemo maksimalno iskreni! Cena dizelaša sa nekim solidnim paketom opreme je 43 000 evra, naravno sa AWD-om, odnosno sa pogonom preko svih točkova, je SUV sa samo prednjim pogonom je vrlo nestabilan, opasan čak u raznim situacijama, a zimi na snegu potpuno neupotrebljiv! Mnogo vam je bolje da kupite limizinu sa pogonom 4 x 4, Mercedes, BMW a još bolje Audi, ako volite da idete na zimovanja – nego SUV sa samo prednjim pogonom. Zapravo kada sam pomenuo BMW i Mercedes, serija 3 i C klasa su nemerljivo udobnije, bezbednije od Kije Sportage, a možete ih kupiti za manje od 50.000 evra, koliko treba dati za korejski SUV. Ako prelazite manje od 30.000 km godišnje, onda kupite polovan auto, jer je kupovina novog vozila ekonomski tada neislativa!\nOsim toga polovan auto koji košta 30.000 evra, recimo 4 godine star mnogo manje gubi na vrednosti naredne 4 godine, nego nov auto koji košta 30.000 evra, jer nov auto gubi 25% vrednosti u prvoj godini, posle u drugoj 20% itd…Auto star 4 godine gubi svake naredne godine tek 8% svoje vrednosti. Mnogo je bezbedniji polovni auto od 30 000 evra nego nov od 30 000 evra, jer onda kupujete premium auto, recimo Volvo, Mercedes, BMW i ne samo to, kupujete modele više klase sa većom masom, većom čvrstinom karoserijom! Ali naravno da većini kupaca nije najvažnija bezbednost, već je imperativ nov auto! Ako je vama cilj sam po sebi kupovina novih kola onda kupite nov auto! Kia je oko 45 000 evra. Da li bi ja kupio, platio Kiju toliko? Naravno da ne…..\nTagovi:forum Hyundai, Kia, Mazda, mobile de, najbolji NOV suv, Nova Kia Sportage, pitajte Aleksandra Todorovica, Polovna Kia Sportage, Polovna Mazda CX-5, provera automobila pre kupovine, provereni polovni automobili, saveti za kupovinu automobila, Utisci Mazda, utisci Mazda CX-5\nKia, Mazda ili Hyundai? 5 out of 5 based on 1 ratings. 1 user reviews.


Saveti o vrtovi i bašte\nVrtovi i bašte\nUrediti predivnu baštu oko kuće, iskorištavajući maksimalno postojeći prostor kako u vizuelnom tako i u organizacijskom smislu izazov je za svakog vlasnika. Potrebno je da se ideja stavi na papir, kako bi se uskladila sa kućom i željama vlasnika. Tada se u skladu sa željama vlasnika kao i postojećoj situaciji vrši odabir biljaka. Krajnji cilj je postizanje skladne celine. Bašta je živa kao organizam tako da svaka sezona donosi nove izazove, situacije koje treba rešavati sa nadahnućem.