Može li Bosna bez Visokog predstavnika?\nKARABEG: Da li mislite da je došao trenutak da međunarodna zajednica ode iz Bosne i Hercegovine?\nSIMIĆ: Prošlo je više od 11 godina od Dejtonskog sporazuma i mislim da je vrijeme da međunarodna zajednica polako počne da napušta Bosnu i Hercegovinu. Smatram da smo mi u dobroj mjeri sazreli i da nas prisustvo međunarodne zajednice sputava da budemo kreativniji u traženju rješenja. U situaciji kada međunarodna zajednica nameće rješenja jedni očekuju da će ona biti njima u prilog, dok ih se drugi boje. Mislim da to nije dobra situacija. Bosna i Hercegovina ima dovoljno potencijala da sama kreira sopstvenu sudbinu.\nDŽAFEROVIĆ: Ja mislim da se nisu stekli uvjeti da međunarodna zajednica i Ured Visokog predstavnika promijene svoj mandat u Bosni i Hercegovini. U Dejtonskom mirovnom sporazumu postoji Aneks 10 u kome piše da je Visoki predstavnik glavni autoritet kada je u pitanju tumačenje tog sporazuma. Da bismo mogli govoriti o odlasku međunarodne zajednice iz Bosne i Hercegovine, da bismo mogli govoriti o transformaciji Ureda Visokog predstavnika i o ukidanju bonskih ovlasti, o čemu se ovih dana govori, nužno je izvršiti ustavne promjene koje će Bosnu i Hercegovinu uspostaviti kao funkcionalnu, efikasnu i moderno uređenu državu koja može da funkcionira bez Ureda Visokog predstavnika. Takođe je nužno potpisati ugovor o stabilizaciji i pridruživanju s Evropskom unijom i pristupiti NATO savezu.\nSIMIĆ: Nama su potrebne reforme radi nas samih, a ne radi Visokog predstavnika gospodina Švarc-Šilinga (Shwartz-Schilinga) ili nekog novog koji bi došao poslije njega. Polazim od one poznate teze američkog predsednika Džefersona (Jeffersona) da “svaka generacija ima pravo”, ja bih dodao i obavezu, “da sama uredi svoje odnose pišući svoj ustav.” Prema tome, ne vidim razloga da nam razni predstavnici međunarodne zajednice propisuju standarde i rješenja koja postoje u nekim drugim državama predstavljajući ih kao vrhunac demokratije. Nama se često nameću propisi koji su došli iz drugih država, koji su čak slabo i prevedeni, pa su kontradiktorni jedni sa drugima. Mislim da su građani Bosne i Hercegovine, a i njeni političari, zreli i sposobni da urede svoju državu na način da ona bude i funkcionalna i efikasna. Ne mislim da bi odlazak Ureda Visokog predstavnika usporio reforme.\nDŽAFEROVIĆ: Ovdje nije je riječ o zakonima, već o tome da li postojeći ustav omogućava normalno funkcioniranje Bosne i Hercegovina bez interveniranja međunarodne zajednice. Postoji mnogo mehanizama blokade u Ustavu Bosne I Hercegovine koji mogu biti zloupotrijebljeni. Pomenuo bih jedan primjer. Mjesec dana prije izbora, u oktobru prošle godine, došlo je do blokade rada Parlamenta Bosne I Hercegovine. Poslanici iz Republike Srpske rekli su da neće da učestvuju u radu ukoliko Parlament ili Vijeće ministara ne formira komisiju za zločine u Sarajevu. Da nije bilo Ureda Visokog predstavnika ne znam da li bi ta blokada bila otklonjena i da li bi Parlament nastavio sa radom. To je je ono o čemu ja govorim kada je u pitanju uloga međunarodne zajednice u funkcioniranju Bosne i Hercegovine.\nSIMIĆ: Gospodin Džaferović je naveo jedan primjer koji se zaista dogodio. Ali medalja ima dvije strane. Postavio bih pitanje - ko je u Savjetu ministara i u Parlamentu Bosne i Hercegovine blokirao zahtjev da se oformi ta komisija koja treba da ispita zločine koji su tokom rata počinjeni nad Srbima u Sarajevu. Zbog čega nije oformljena? Svi se slažemo da je preduslov da Bosna i Hercegovina počne funkcionisati kao normalna država da dođemo do potpune istine o zločinima počinjenim tokom rata i da se procesuiraju svi oni koji su ih počinili. Nije bilo nikakvog razloga da se komisija ne oformi s obzirom da je oformljena komisija za slučaj Srebrenice. Ta komisija je nametnuta od strane bivšeg Visokog predstavnika gospodina Ešdauna (Ashdawna), pa ljudi u Republici Srpskoj kažu: “Gospodin Ešdaun (Ashdawn) je nametnuo komisiju o Srebrenici, a komisije za Sarajevo nema.” To su stvari koje na izvjestan način unose nemir u među pripadnike srpske nacionalnosti .\nDŽAFEROVIĆ: Gospodine Simiću, vi znate da se mi zalažemo da se oformi komisija za cijelu Bosnu I Herecegovinu kako bi se utvrdila istina o stradanju svih građana. Inače, mi smo glasali da se oformi komisija za Sarajevo, ali smo također predložili da se odmah nakon toga formira komisija za zločine počinje u Prijedoru, ali su poslanici iz Republike Srpske listom bili protiv toga. Ali nije problem u tim komisija. Radi se o tome da mi moramo imati takav ustav koji će osigurati da niko ne može doći u poziciju da, zbog toga što odbija da učestvuje u radu državnog parlamenta, blokira taj parlament ili bilo koju instituciju države Bosne i Hercegovine. Svakom se mora omogućiti učešće, ali niko svojim neučestovanjem ne može blokirati funkcioniranje institucija države Bosne i Hercegovine. Taj problem nije riješen u sadašnjem Ustavu Bosne i Hercegovine. Zbog toga ne možemo govoriti o odlasku Ureda Visokog predstavnika iz Bosne i Hercegovine i njegovoj transformaciji, kao ni o ukidanju bonskih ovlasti, sve dok se ne napravi takav ustavni sistem koji će onemogućiti blokade u funkcioniranju Bosne i Hercegovine. Rekao sam, u Aneksu 10 Dejtonskog sporazuma piše da je Visoki predstavnik glavni autoritet kada je u pitanju tumačenje tog sporazuma i ustava. Ko će nam biti glavni autoritet u tumačenju ustava ukoliko ode Visoki predstavnik prije nego što promijenimo ustav i uspostavimo Bosnu i Hercegovinu kao funkcionalnu i efikasnu državu? Svi mi govorimo o evropskom putu i svi kažemo da nam je jako stalo da Bosna i Hercegovina što prije postane članica Evropske unije i NATO saveza. Šta nam smeta Visoki predstavnik na tom putu? Umjesto da pričamo o njegovom odlasku, hajde da pričamo o ustavnim reformama, o reformi policije, o hapšenju optuženih za ratne zločine - sve to uslovi za prijem Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju. Hajde da najprije uradimo taj posao, pa onda neće biti nikakav problem da Visoki predstavnik spakuje kofere i ode iz Bosne i Hercegovine, ne samo on nego i cjelokupna međunarodna zajednica.\nSIMIĆ: Ja se slažem sa stavom gospodina Džaferovića o potrebi ustavnih promjena, ali problem nastaje onog momenta kada se postavi pitanje kako to uraditi. Ja smatram da mi to možemo uraditi sami, a vidim da je gospodin Džaferović za to da se to radi u prisutnosti međunarodne zajednice. U tom slučaju će svi očekivati da konačanu riječ ima međunarodna zajednica. Nama je Institut za mir iz Sjedinjenih Američkih Država bio mentor ustavnih promjena. Zašto? Došli su kao neko ko se ponudio da pomogne u pisanju ustava, a kasnije su se pretvorili u nekoga ko piše taj ustav. Slažem se da je dejtonski ustav u svojim odredbama vrlo kratak i štur, da je uspostavio samo kostur države i da je potrebno mnoge stvari doraditi, ali to ne treba da nam radi međunrodna zajednica. Evo, uzmimo reformu policije. Ona za nas nije upitna. Ali nama, Savezu nezavisnih socijademokrata, smeta što se u rješenjima koja se nude zanemaruje da Bosna i Hercegovina ima dva eniteta. Ova reforma koja se sada nudi je odlična, ali za Hrvatsku i Sloveniju, koje su uređene kao unitarne države, ne i za Bosnu i Hercegovinu koja ima složenu strukturu, kao što je danas ima 65 posto država u svijetu. Onaj ko je pravio reformu policije zanemario je tu činjenicu. Gospoda iz Stranke demokratske akcije i drugih partija koje to podržavaju očekuju da će Visoki predstavnik i međunarodna zajednica nametnuti tu reformu. Ona, međutim, nije održiva. Hajde da nađemo rješenja koje će biti naš proizvod, jer sve policije u svijetu nisu iste. Nađite mi u svijetu jednu policiju koja funkcioniše ovako kako je sada predloženo. Nema je. Pa nemojmo da Bosna i Hercegovina bude eksperimet.\nDŽAFEROVIĆ: Gospodine Simiću, vi smatrate da se mi zalažemo da Ured Visokog predstavnika ostane u ovom obliku jer se, eto, kao nadamo da će, ukoliko se ne bude mogao postići dogovor, Visoki predstavnik nametnuti rješenje. Svima je, međutim, poznato da Visoki predstavnik neće nametati ni ustav, ni reformu policije, niti bilo šta drugo u Bosni i Hercegovini. Visoki predstavnik je to već nekoliko puta poručio i domaćoj i međunarodnoj javnosti. Ali morate biti svjesni da, ukoliko nema Visokog predstavnika sa bonskim ovlastima, pa makar i sa mogućnošću da reagira, možemo doći u situaciju da zbog neke opstrukcije ne znamo šta i kako dalje. I zato ja kažem - hajdemo raditi ove reforme, šta nam smeta Ured Visokog predstavnika, neka ga za slučaj da treba da intervenira. Pomenuli ste reformu policije. Zašto bi funkcionalna policijska regija koja prelazi međuentitetsku liniju ugrožavala ustavni poredak i postojanje entiteta u Bosni i Hercegovini? Radi se o sigurnosnom kriteriju. Pa, valjda je u interesu svih građana koji žive u Bosni i Hercegovini da imamo funkcionalnu i efikasnu policiju. No, očigledno je da se, kad je u pitanju reforma policije, ne slažemo u tumačenju evropskih principa. Ako je to tako, onda pustimo da te principe tumači onaj koji ih je dao, a to je Evropska komisija. Jer, oko evropskih standarda nema kompromisa, oni se moraju primjenjivati.\nKARABEG: Da li mislite, gospodine Simiću, da se predstavnici međunarodne zajednice previše miješaju u poslove Bosne i Hercegovine? Recimo, nedavno je premijer Republike Srpske Milorad Dodik poručio Doris Pak, članu Evropskog parlamenta, da poštedi Republiku Srpsku svog daljeg angažovanja jer je ona, po njegovom mišljenju, primjer kako ne treba da se u Bosni i Hercegovini ponaša visoki međunarodni zvaničnik.\nSIMIĆ: Potpuno se slažem sa gospodinom Dodikom, ne samo kad je u pitanju Republika Srpska, nego i cijela Bosna i Hercegovina. Otkud pravo gospođi Doris Pak da uređuje odnose u Bosni i Hercegovini? To je legitimno pravo gospodina Džaferovića, moje i drugih predstavnika koje je narod izabrao na izborima. Mislim da pojedini međunarodni predstavnici svoju političku promociju vrlo često traže nudeći rješenja u Bosni i Hercegovini. Nemam ništa protiv toga da se javno govori o uređenju Bosne u Hercegovine, mogu i ja govoriti o uređenju Njemačke, ali da gospođa Doris Pak nudi ustavna rješenja za Bosnu i Hercegovinu - to nikako ne ide. Pa, kada se to poslanik bilo kog parlamenta u svijetu mogao uplitati u unutrašnje stvari druge države? Ona bivša Jugoslavija nikome to nije dozvoljavala, a nama gospodin Sanader, premijer Hrvatske, poručuje kako treba uređivati Bosnu i Hercegovinu, on saziva međunarodnu konferenciju. Zaboga! Je li Bosna i Hercegovina nedonošče? To je ono što meni smeta. Bosna i Hercegovina mora imati svoj dignitet.\nDŽAFEROVIĆ: Ne bih u isti koš stavljao lidere iz neposrednog bosanskohercegovačkog okruženja i gospođu Doris Pak, koja je ipak član Evropskog parlamenta i predsjednik Komiteta za jugoistočnu Evropu. Slažem se da nama nisu potrebni savjeti zemalja iz našeg neposrednog okruženja koje nisu u Evropskoj uniji. Neka one rade svoj posao, a Bosna i Hercegovina će raditi svoj. Ja, međutim, ne vidim razloga za neku nervozu kada jedan evropski parlamentarac, a pogotovu ako je to osoba kao što je gospođa Doris Pak koja je, kao što sam rekao, i predsjednik Komiteta za jugoistočnu Evropu, da Bosni i Hercegovini neki savjet ili ponudi neku inicijativu. Ja to razumijem kao dobronamjeran gest, jer neće Evropska unija ući u Bosnu i Hercegovinu, nego Bosna i Hercegovina treba da uđe u Evropsku uniju. Zato mislim da incijative koje dolaze iz Evropskog parlamenta i od evropskih parlamentaraca treba razmatrati sa dužnom pažnjom.\nSIMIĆ: Slažem se da svaki savjet treba čuti, ali imam osjećaj da pojedini međunarodni predstavnici, uključujući tu i gospođu Doris Pak, često znaju preći granicu dobre mjere. Ipak je ovo suverena država.\nKARABEG: Da vam postavim jedno hipotetično pitanje. Recimo, međunarodna zajednica je otišla iz Bosne i Hercegovine, nema više Visokog predstavnika. U jednom trenutku jedan dio Bosne i Hercegovine zatraži da se odvoji i da raspiše referendum o izdvajanju iz Bosne i Hercegovine. Ko u tom slučaju treba da presudi da li se takav referendum može raspisati ili ne?\nSIMIĆ: Ja mislim da je pitanje referenduma regulisano propisima i da de facto ne postoji mogućnost da neko posegne za referendumom, ukoliko ne bi došlo do određenih poremećaja u funkcionisanju Bosne i Hercegovine koji bi dali legitimitet takvom činu. Kad smo mi u Savezu nezavisnih socijaldemokrata prije i tokom predizborne kampanje pominjali referendum, mi smo o njemu govorili kao sredstvu koje će biti upotrijebljeno ukoliko neko bude negirao Republiku Srpsku i ukoliko je bude pokušao ukinuti. To je, moram priznati, bilo djelotvorno, pa su prestale poruke o ukidanju Republike Srpske. Čak je i Stranka za Bosnu i Hercegovinu, koja je na svojim predizbornim plakatima isticala da je za ukidanje Republike Srpske, priznala Republiku Srpsku kao konstitutivni dio Bosne i Hercegovine, pa pitanje referenduma više niko ne postavlja. Morali bi se dogoditi veliki potresi unutar Bosne i Hercegovine i veliki poremećaji u funkcionisanju demokratskih institucija da bi to pitanje moglo dobiti legitimitet.\nDŽAFEROVIĆ: Referendum kojim bi se ugrozio teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine je isključen. Po Ustavu Bosne i Hercegovine takva mogućnost ne postoji i svaka aktivnost u tom pravcu bila bi protivustavni i antidejtonski čin, a zna se koje su konzekvence za onoga ko bi eventualno povukao takav potez. Nadam da nikome to neće pasti na pamet. Ja ne govorim slučajno o ustavnim promjenama, o reformama koje bi Bosnu i Hercegovinu uspostavile kao funkcionalnu državu koja bi u slučaju takvog pokušaja mogla efikasno da reagira i da zaštiti svoj teritorijalni integritet, kao što ne govorim slučajno ni i o potrebi da Bosna i Hercegovina postane članicom NATO saveza. Naš ključni, sigurnosno - politički cilj je da se iznad Bosne i Hercegovine konačno razapne sigurnosni kišobran koji se zove NATO savez.


PCAxe - ASUS ROG Maximus X Formula | maticne-ploce | hardver\nHardver Matične ploče ASUS ROG Maximus X Formula\nStrana-> 1. ASUS ROG Maximus X Formula 2. Unboxing i propratni paket 3. Specifikacije i konektivnost 4. Test mašina 5. Naponska sekcija i hlađenje 6. Raspored ostalih komponenti 7. Overklok 8. Rezultati testova 9. Zaključak\nNova godina, nova generacija Intel Coffee Lake procesora i naravno nova ROG Maximus X Formula matična ploča da ide uz prazničnu atmosferu. Nije prošla ni puna godina dana od kako smo imali zadovoljstvo da se igramo sa predhodnom generacijom Maximus IX matičnih ploča, a već nam je došla i deseta generacija, iliti generacija „X“, sve zahvaljujući Intelovoj politici da krpi rupu koju je ostavilo iza sebe lansiranje AMD Zen arhitekture sa svojim višejezgarnim dizajnom. Vendori naravno ne propuštaju priliku da objave još po neki novi dizajn da isprati otključane modele procesora i odrade po koju reviziju.\nNova, da kažemo, ASUS ROG Maximus X Formula se ne razlikuje značajno od Formule IX iz prethodne generacije ROG Maximus matičnih ploča. Na prvi pogled bi vam bilo oprošteno da kažete da su ove dve matične ploče identične, izuzev par kozmetičkih izmena i dodataka. Maximus X Formula je i ovog puta opremljena sa EKWB vodenim blokom za naponsku sekciju, što će entuzijasti i zaljubljenici u vodeno hlađenje ceniti jer pruža mogućnost integracije još jedne vruće komponente u custom loop radi značajno boljeg hlađenja, a izbor konektora i ostale sposobnosti neće ostaviti nikog ravnodušnim. Formula X je ciljana na gejmere i populaciju entuzijasta sa solidno dubokim džepom, jer će sa svojom cenom od preko 420€, nažalost ostati van domašaja većine korisnika. Njene sposobnosti, dodatke i funkcije smo podrobno testirali i analizirali, a naše utiske možete pročitati u narednih par hiljada reči, uživajte :)


Daljinski kontrolisna borbena besposadna zemaljska platforma "MILOŠ N" - Page\nSeptember 29, 2020, 01:45:26 pm\nPALUBA > Vesti > Vesti iz zemlje i okruženja > Srbija > Kopnena vojska > Topic: Daljinski kontrolisna borbena besposadna zemaljska platforma "MILOŠ N"\nAuthor Topic: Daljinski kontrolisna borbena besposadna zemaljska platforma "MILOŠ N" (Read 172 times)\nDaljinski kontrolisna borbena besposadna zemaljska platforma "MILOŠ N"\n« on: September 04, 2020, 10:23:50 am »\nVelika borbena efikasnost "Malog Miloša"\nSavremeni koncept ratovanja karakterše potreba zamene ljudstva u svim potencijalno opasnim situacijama po njihov život.\nVojska Srbije je prepoznala ovu potrebu i upravo na ovim osnovama je razvijena i uvedena u sistem naoružanja i vojne opreme daljinski kontrolisna borbena besposadna zemaljska platforma "MILOŠ N".\nReč je o daljinski upravljanoj električnoj besposadnoj zemaljskoj borbenoj platformi srednje veličine "MILOŠ N", a osnovna namena tog sistema je podrška pešadiji i specijalnim jedinicama u onesposobljavanju i neutralisanju pojedinačnih i grupnih pešadijskih ciljeva na rastojanjima do 800 metara, navodi se na sajtu Ministarstva odbrane.\nPoznatiji je pod nadimkom "Mali Miloš" i ima dva oružna podsistema - mitraljez M86 kalibra 7,62 mm i revolverski bacač granata kalibra 40 mm. Kapacitet borbenog kompleta je 500 metaka 7,62x54 mm i 6 metaka 40x46 mm. Sistem poseduje savremen optoelektronski sistem sa dnevnom i termovizijskom kamerom sa promenljivim zumovima kao i laserski merač daljine. Sve je integrisano sa sistemom za upravljanje vatrom koji na osnovu izmerene daljine do cilja i izabranog oružnog podsistema može i automatski da zauzme potrebne elemente za gađanje. Sistemom se upravlja sa bezbednog udaljenog mesta iz komandno-logističkog vozila ili pomoću prenosnog upravljačkog pulta. Poseduje savremeni komunikacioni sistem koji ostvaruje pouzdano upravljanje vozilom čak i u urbanim uslovima tj. uslovima bez optičke vidljivosti.\n"Mali Miloš" pokazao se kao izuzetno precizno borbeno vozilo, i kao pionir besposadnih zemaljskih platformi u našoj vojsci otvorio je vrata za dalje modifikacije i unapređenja.\nU toku je izrada i ispitivanje logističko-transportne varijante pod nazivom "MILOŠ L", koja će pored standardnih logističkih potreba dotura tereta na prvu borbenu liniju, kao što su municija, hrana, voda, služiti i za evakuaciju ranjenika sa borbenih položaja.\nU narednom periodu planira se modifikacija sistema "MILOŠ N" dodavanjem naoružanja većeg kalibra kojim bi ovaj sistem postao i protiv-oklopno vozilo. Jedno od planiranih unapređenja u daljem periodu je i implementacija pametnih funkcija kojim bi "Mali Miloš" dobio mogućnost automatizovanog kretanja, prepoznavanja i izbegavanja prepreka i vraćanja na početni položaj, kao i samostalnog kretanja tj. praćenja vojnika u toku njihovog kretanja.\nImajući u vidu da je osnovna namena daljinski upravljane besposadne platforme "Miloš" zaštita ljudstva, domet koje vozilo "Miloš" može da uspostavi od komandno-upravljačkog vozila je oko dva kilometra. Zajedno sa dometom mitraljeza od 800 metara to znači da je operater vozila udaljen 2,8 kilometara od borbene linije fronta. Ovo vozilo je efikasno za uništavanje ciljeva do 800 metara mitraljezom i do 350 metara bacačem granata.\nBesposadna platforma na daljinsko upravljanje "Miloš" već je pokazala svoje kvalitete i značajno će poboljšati operativne sposobnosti Vojske Srbije.\nRe: Daljinski kontrolisna borbena besposadna zemaljska platforma "MILOŠ N"\n« Reply #1 on: September 04, 2020, 10:55:00 am »\nKo imenuje tehniku u Srbiji? Milos, mali Milos, Lazar itd. Pa zar nisu svesni koliko takva imena mogu da naskode.\nZamisli komandu : Milos pravac levo 200 metara. Ono neki tamo Milos ode umesto robota.\nIli komanda: posalji mi dva Lazara. Kad odgovor stize. Gospodine pukovnice, nasli smo samo jednog Lazara u nasem vodu.\n« Reply #2 on: September 04, 2020, 11:58:33 am »\nМислим да је у питању буквално и лоше коришћење националне епике и митологије у политичко-маркетиншке сврхе. Кад већ нема "правог Милоша да оде, побије говна и готова ствар", онда се разбацујемо Милошима и Лазарима, дајући обичним стварима херојска имена. То говори о психичкој незрелости или изопачености појединаца који воде... ма знате већ шта!\nИ Србија је у мојим дечачким играма имала бојни брод под називом Милош Обилић. Био је од ЛЕГО коцака и направио сам га да буде читавих 120 сантиметара дуг. Матична лука - Дубровник. Наравно!\n« Reply #3 on: September 04, 2020, 01:00:58 pm »\nOvo mi jako liči na proizvod firme http://www.kemz.org/robots.html\nGledao sam njihove borbene stanice uživo na jednoj izložbi naoružanja u Aziji i jedna me veoma podsjeća na Miloša. Skoro pa ista.\n« Reply #4 on: September 16, 2020, 08:27:39 am »


Компанија Књаз Милош подржала организацију Министарског савета ОЕБС-а | Socijalistička partija Srbije\nKompanija Knjaz Miloš podržala organizaciju Ministarskog saveta OEBS-a OEBS\nVršilac dužnosti generalnog sekretara Ministarstva spoljnih poslova Veljko Odalović i Miloš Stojisavljević, izvršni direktor komapnije Knjaz Miloš, potpisali su danas ugovor o donaciji te kompanije povodom 22. Ministarskog saveta OEBS-a koji se 3. i 4. decembra održava u Beogradu.\nOvom prilikom generalni sekretar Odalović istakao je da je Srbija preuzela veoma značajan i odgovoran državno-politički događaj.\n“U jednom veoma važnom političkom i bezbednosnom trenutku, Srbija će biti domaćin jednog skupa na kojem će učetvovati više od 40 ministara spoljnih poslova i visokih predstavnika”, rekao je Odalović i dodao da je to “potvrda širine i značaja ovog događaja”.\nOdalović je rekao da je najzahtevniji deo organizovanja Ministarskog saveta OEBS-a bio priprema adekvatnog prostora prema standardima ove organizacije, dodajući da je u tom cilju Beogradska Arena koja je namenjena sportskim i kulturnim dešavanjima, pretvorena u kongresni centar i da se na tome intenzivno radilo nekoliko meseci.\nOn se kompaniji “Knjaz Miloš” zahvalio na podršci i razumevanju, izražavajući nadu da će ugovor o donaciji biti “ne samo početak, već nastavak saradnje ove komanije i državnih organa”.\nIzvršni direktor kompanije Knjaz Miloš je izrazio zadovoljstvo što je kompanija Knjaz Miloš partner 22. Ministarskog saveta OEBS-a.\n“Ponosan sam zbog toga što Knjaz Miloš, jedna od najstarijih srpskih kompanija ima priliku ne samo da pokaže da je Srbija dobar organizator, već i da se pokaže kao tradicionalno dobar domaćin”.


INTERVJU: Mihajlo Ulemek - Služba je ubila Arkana, jer je postao pretnja Miloševiću! (13.02.2018) - RFX Entertainment\nHome » Serbia » INTERVJU: Mihajlo Ulemek – Služba je ubila Arkana, jer je postao pretnja Miloševiću! (13.02.2018)\nGost emisije “Intervju” bio je gospodin Mihajlo Mile Ulemek, nekadašnji pukovnik Srpske dobrovoljačke garde. Bio je blizak prijatelj i ratni drug Željka Ražnatovića Arkana i služio je u “Tigrovima” kao pukovnik, da bi se posle rata sa Arkanom čak i okumio. Dobri poznavaoci njegovog lika i dela navode da je on stric Milorada Ulemeka Legije i da je jednom prilikom Legiju upozorio da je on za DB samo potrošna roba i da ne treba da se oslanja na njih. Preporučujemo Vam da pogledate ceo intervju i saznate više o brojnim zanimljivim temama.Intervju je snimljen 01.02.2018. godine u našim prostorijama, u Beogradu.*************************************************************Poštovani prijatelji,Svi koji verno pratite emisije i želite da pomognete rad produkcije od danas to možete učiniti iz Srbije i iz inostranstva. Trudićemo se da ostanemo dosledni našoj ideji o slobodnom novinarstvu i širenju istine bez cenzure.Unapred se zahvaljujemo na svakom prilogu koji će pomoći rad naše produkcije, ali isto tako predlažemo da nam pišete sve vaše želje, predloge i konkretne savete kako da učinimo emisije još boljim na našu email adresu office@balkaninfo.meSrdačan pozdrav,BALKAN INFO tim*************************************************************UPLATE NA TEKUĆI RAČUN:Komercijalna Banka A.D. BeogradBroj računa: 205-9001020467818-62*************************************************************UPLATE PUTEM INTERNETA:Paypal – www.paypal.comtesatesanovic@yahoo.com*************************************************************Emisiju je vodio novinar Teša Tešanović.\nTags: ArkanArkanovi tigroviBalkan InfoBalkan Info IntervjuCecaLegijaMihajlo UlemekPukovnik SDGSrpska dobrovoljacka gardaTeša TešanovićZeljko Raznatovic ArkanZemunski klanАрканБалкан ИнфоЖељко Ражнатовић АрканЛ...ЛегијаМихајло УлемекТеша ТешановићЦеца\nArchives Select Month March 2019 (3120) February 2019 (1139) January 2019 (398) December 2018 (263) November 2018 (212) October 2018 (217) September 2018 (140) August 2018 (164) July 2018 (147) June 2018 (104) May 2018 (120) April 2018 (113) March 2018 (103) February 2018 (93) January 2018 (89) December 2017 (80) November 2017 (94) October 2017 (47) September 2017 (66) August 2017 (70) July 2017 (55) June 2017 (65) May 2017 (53) April 2017 (48) March 2017 (52) February 2017 (49) January 2017 (48) December 2016 (52) November 2016 (33) October 2016 (45) September 2016 (23) August 2016 (24) July 2016 (34) June 2016 (31) May 2016 (29) April 2016 (21) March 2016 (19) February 2016 (15) January 2016 (27) December 2015 (23) November 2015 (23) October 2015 (31) September 2015 (23) August 2015 (18) July 2015 (22) June 2015 (19) May 2015 (22) April 2015 (14) March 2015 (24) February 2015 (20) January 2015 (13) December 2014 (16) November 2014 (13) October 2014 (11) September 2014 (19) August 2014 (16) July 2014 (26) June 2014 (12) May 2014 (11) April 2014 (8) March 2014 (19) February 2014 (10) January 2014 (9) December 2013 (10) November 2013 (16) October 2013 (14) September 2013 (10) August 2013 (14) July 2013 (4) June 2013 (10) May 2013 (10) April 2013 (14) March 2013 (9) February 2013 (9) January 2013 (11) December 2012 (12) November 2012 (8) October 2012 (8) September 2012 (11) August 2012 (7) July 2012 (9) June 2012 (7) May 2012 (14) April 2012 (6) March 2012 (6) February 2012 (2) January 2012 (7) December 2011 (6) November 2011 (5) October 2011 (6) September 2011 (9) August 2011 (2) July 2011 (3) June 2011 (3) May 2011 (2) March 2011 (2) February 2011 (6) January 2011 (3) December 2010 (1) November 2010 (2) October 2010 (2) September 2010 (3) July 2010 (2) June 2010 (1) May 2010 (2) April 2010 (3) February 2010 (1) January 2010 (4) December 2009 (2) November 2009 (1) October 2009 (8) September 2009 (1) August 2009 (2) June 2009 (5) May 2009 (1) April 2009 (1) February 2009 (1) December 2008 (2) November 2008 (1) October 2008 (2) September 2008 (1) August 2008 (7) July 2008 (1) June 2008 (1) April 2008 (1) March 2008 (1) January 2008 (1) June 2007 (1) May 2006 (1) April 2006 (1)\nCategories Select Category Afghanistan (89) Algeria (1) Argentina (1) Australia (89) Austria (67) Azerbaijan (153) Bahrain (7) Belarus (136) Belgium (89) Bosnia and Herzegovina (117) Brazil (1) Bulgaria (100) Canada (3) Chile (118) Colombia (147) Croatia (71) Czech Republic (101) Denmark (62) Egypt (107) Estonia (121) Finland (87) France (155) Georgia (107) Germany (70) Ghana (74) Greece (110) Hong Kong (141) Hungary (105) Iceland (80) India (170) Indonesia (168) Iraq (89) Ireland (53) Israel (78) Italy (152) Jamaica (73) Japan (170) Jordan (87) Kazakhstan (94) Kenya (78) Kuwait (41) Latvia (91) Lebanon (88) Libya (53) Lithuania (73) Luxembourg (29) Macedonia (85) Malaysia (98) Malta (34) Mexico (131) Montenegro (45) Morocco (96) Nepal (103) Netherlands (84) New Zealand (34) Nigeria (85) Norway (34) Oman (49) Pakistan (146) Peru (125) Philippines (129) Poland (146) Portugal (67) Puerto Rico (53) Qatar (64) Romania (99) Russian Federation (116) Saudi Arabia (89) Senegal (83) Serbia (78) Singapore (77) Slovakia (78) Slovenia (39) South Africa (61) South Korea (226) Spain (108) Sri Lanka (92) Sweden (50) Switzerland (42) Taiwan (189) Tanzania (79) Thailand (211) Tunisia (113) Turkey (185) Uganda (61) United Arab Emirates (37) United Kingdom (64) United States (77) Venezuela (184) Yemen (81) Zimbabwe (40)


PČELE PRED ISTREBLJENJEM | Galaksija Nova\nIlustracija (Muhammad Mahdi Karim)\nU periodu vegetacije biljaka i voća, pravo je vreme i za prskanje od štetočina i bolesti. Međutim, zbog nemara i neznanja, pesticidima se uništavaju i pčele. Pčelari preporučuju da se voćke prskaju u popodnevnim satima, kada se pčele vrate u košnice.\nKontrolišu pčele, utvrđuju njihovo stanje i gubitke tokom zime – Čedomir Mladenović i Igor Anđelković iz Vranja pčelare 40 i 10 godina, a kada je neophodno u ovom periodu dohranjuju pčele.\nJoš je Albert Ajnštajn rekao: Kada\nnestanu pčele, za četiri godine će\nnestati i čovečanstvo”.\n„Zaključak da su pčele dobro zimovale, nema sada gubitaka. Što se tiče toga baš su dobro zimovale i vidimo da su u punoj snazi. Pčele su glavni oprašivači biljaka, svaki treći zalogaj koji pojedemo je zahvaljujući njima. Još je Albert Ajnštajn rekao: Kada nestanu pčele, za četiri godine će nestati i čovečanstvo”, ističe Anđelković.\nPčele najviše ugrožava neodgovorna upotreba pesticida u poljoprivredi, zaprašivanje krpelja i komaraca. „Preporuka je da se ne prska u cvetu nego kada dve trećine latice cveta opadnu, da prskaju u popodnevnim satima kada se pčele vrate u košnice. Tada manje opšte sa okolinom i preko noći taj pesticid, ta hemija ispari”, objašnjava Mladenović, predsednik društva pčelara „Matica”.\nPrisustvo pčela je znak nezagađene životne sredine, a njihovi proizvodi su lekovita i skupa hrana. Med, mleč i propolis čine tek jedan odsto onoga što dobijamo od pčela. Poslednjih nekoliko godina prinosi meda su manji. „Prinos uopšte nismo imali 2016. i 2017. godine. Morali smo da dohranjujemo svoja društva da bi preživela”, navodi Anđelković.\n„Prinos je smanjen zbog raznih klimatskih poremećaja, gde dolazi do zamrzavanja voća ili udari prejaka suša. Drugo, nemamo stočni fond koji je ranije išao na ispašu, đubrio to medonosno bilje”, kaže Mladenović. Srbija na šest stanovnika ima jednu košnicu, što je najbolji rezultat na svetu. U oblasti Sečuan u Kini, nestale su sve divlje i pitome pčele.\n10/06/2020 u 3:14 PM\nMolim se bogu svaki dan da se pcele sacuvaju.Tako mala organizovana stvorenja mnogo nam daju a nista ne traze.Bez meda ,polena ,propolisa ,maticne mleci i anty age kreme Magija pcele na bazi pcelinjeg otrova ne znam kako bih.Ucinimo nesto da opstanu.\n13/06/2020 u 10:15 PM\nDa požive pcelice tadilice…


Omladinci Metalca prvaci lige! - Fudbalski klub Metalac Gornji Milanovac\nOmladinci Metalca prvaci lige!\nDatum Utorak, 10 Jun 2014 13:05\nOmladinci Metalca su na superioran način osvojili prvo mesto u ligi regiona Zapadne Srbije „grupa Morava“ takmičarske 2013 / 14 godine. Istorijski rezultat i plasman u baraž za popunu kvalitetne lige Srbije naš tim je teoretski obezbedio trijumfom u pretposlednjem kolu, na igralištu u Svračkovcima. Izabranici Miloša Boškovića lako su izašli na kraj sa ekipom FAP-a, pritom se revanširajući Pribojcima za poraz u jesenjem delu sezone. Meč poslednjeg 30. kola u Bajinoj Bašti protiv Sloge bio je više stvar prestiža. Dvomeč sa pobednikom duela u kojem se sastaju prvak lige RZS „grupa Dunav“ (Smederevo) i prvoplasirani iz lige RZS „grupa Kolubarsko – Mačvanska“ (Krušik-Valjevo) na programu je 18. juna (prva utakmica) i 22. juna (revanš). Bolji iz tog baraž dvomeča obezbediće učešće u kvalitetnoj ligi Srbije i mečeve sa C.Zvezdom, Partizanom, Vojvodinom.... Kadeti i pioniri našeg kluba su u poslednja dva kola sezone ostvarili polovičan učinak, dok su petlići na stadionu „Metalac“ poraženi od glavnog konkurenta za visok plasman čačanskog Borca.\n29.kolo: Metalac – FAP 3:1 (2:0)\nStrelci: Božidar Šobat u 31, Đorđe Isailović u 34 i Marko Šmrkić u 47.minutu za Metalac\nMetalac: Bojović (od 62. Gavrilović), Đurđević (od 46. Šmrkić), Jelušić (od 66. Topalović), Urošević, Ponjavić, Tešić, Minić (od 80. Miletić), Ilić (c) (od 64. Vučetić), Vuković, Šobat (od 80. Garić), Isailović (od 46. Kizić).\n30.kolo: Sloga (BB) – Metalac 3:2 (0:2)\nStrelci: Darko Pavlović u 6. i 23.minutu za Metalac\nMetalac: Bojović, Mijailović, Drobnjak (od 66. Jelušić – od 78. Bajić), Isailović, Garović, Talović, Kizić, Garić (od 75. Cikić), Milošević, Pavlović (c), Šobat (od 53. Vuković)\n1.METALAC 30 22 0 8 91:27 (+64) 66 bodova\n30.kolo: Metalac – Budućnost (A) 6:0 (4:0)\nStrelci: Marko Šmrkić u 7. i 17, Vladimir Jevtić u 27, Stefan Ćurčić u 42, Lazar Ćalasan u 56. i Andrija Vučićević u 66. minutu\nMetalac: Jovanović, Maksimović (od 46. Vuković), Vučićević, Bajić (od 9. Ćurčić), Antić (c), Topalović, Radonjić, Šmrkić (od 46. Jočović), Sretenović (od 55. Stojić), Vučetić (od 46. Ćalasan), Jevtić (od 46. Joksić).\n5.METALAC 30 15 5 10 43:34 (+9) 50 bodova\n29.kolo: Metalac – FAP 3:0 (1:0)\nStrelci: David Mirković u 8, Jovan Joksović u 47. i Boris Vulićević u 67.minutu\nMetalac: Maleš (od 46. Jokić), Savković (od 60. Milosavljević), Lazarević (od 46. Đunisijević), Maksimović (od 60. Vulićević), Milićević, Talović (od 53. Vlasonjić), Mijailović, Vučetić, Joksović (od 53. Đorđević), Mirković (c), Petrović (od 46. Pavlović).\n30.kolo: Jedinstvo Putevi – Metalac 2:1 (1:1)\nStrelci: Dimitrije Anđić u 17.minutu (autogol) za Metalac\nMetalac: Jokić, Savković, Đunisijević (od 63. Lazarević), Maksimović (od 70. Đorđević), Milićević, Vlasonjić (od 50. Vulićević), Mijailović (od 65. Popović), Vučetić, Joksović (od 62. Milosavljević), Mirković (c), Radojičić (od 60. Talović).\n7.METALAC 30 15 2 13 53:52 (+1) 47 bodova\n23.kolo: Metalac – Borac 1 0:3 (0:2)\nMetalac: Igrutinović, Radojičić, Brković, Jeremić, I.Milićević, Matović, D.Milinković, J.Petrović, Jakšić, B.Milićević, Tomović. Igrali su još: Školjević, Savković, Čaluković, A.Milinković, Milovanović, Drinjaković, Borisavljević.\n24.kolo: Takovo Junior - Metalac\nNaslovnaVestiOmladinci Metalca prvaci lige! Vrh strane


Broj oglasa: 8477912\nZa BMW-a kompletni motori, polumotori, blok motora... Vrsimo servis i ugradnju delova. Saljemo brzom postom.\nBMW Serija 3 2007. god. - kompletan auto u delovima


marush - Bebac.com - Forum\no članu/ici marush\nAktivnosti člana/članice marush\nmarush je dodao/la post u temi Pravilnik o predskolskom obrazovanju 11 Sep 2018\nMeni je taj princip sasvim u redu kada bi se to sprovodilo sistemski i planski...ako je pravilnikom određeno da je neophodno zvanično ovlašćenje, onda se taj formular daje svim roditeljima u svim grupama...a u potrpunosti se slažem da to samo po sebi nije besmisleno...ono što jeste besmisleno i što mene zapravo ljuti je što se to sasvim nasumično primenjuje i što se odjednom neko slepo drži pravila i ne želi da dâ moje dete njenom deki, nego treba da se pravi cirkus i zove odgvorno lice u vrtiću....a prethodnih 6 godina dok je dolazio u vrtić po decu niko nikad nije tražio nikakvo uverenje....to insistiranje na pravilima za pojedinačne slučajeve, a sistemska primena me postoji...to me uvek mnogo ljuti...hvala svima na odgovorima!\nmarush je dodao/la post u temi Pravilnik o predskolskom obrazovanju 10 Sep 2018\nHvala MakiJana! Odnecu ja bez tih licnih podataka, pa cu videti da li je neophodno...nekako se kod nas svi ti podavi olako otkrivaju i navode, a to retko ko uzima u obzir...hvala jos jednom!\nOk, znaci ima zakonsku osnovu...ali da li mozda znas sta se to po zakonu trazi da se navede od podataka?\nMa i mom ocu niko nije to trazio sve ove godine...i sad odjednom ta nova vaspitacica.....posebno ako treba da se navede JMBG i slicni podaci za identifikaciju....po kom osnovu oni to traze i kako se ti podaci stite i cuvaju...zato me je intresovalo i iskustvo iz drugih gradova i vrtica...jer je potvrda bez tih podataka zapravo besmislena...i sto se onda trazi...proforme...zato me interesuje postoji ili neka zakonska odredba o tome\nOva tema je zastarela, ali se nadam da će neko možda da vidi...da li nekome u vrtiću traže potvrdu o tome ko može da uzima dete i na osnovu kog pravilnika ili zakona se to traži i šta ta potvrda zapravo treba da sadrži. Pitam se ako treba da sadrži lične podatke, na osnovu čega i u skladu sa čim neko treba da daje svoje lične podatke...interesuje me kako je u drugom vrtićima....moj otac od 2012. ide u isti vrtić po moju decu...i sada, posle 6 godina, vaspitačica koja je preuzela grupu moje mlađe ćerke pre 5 dana nije htela da mu da moju ćerku jer nema potvrdu...pa samo želim da znam koji su tu zakonski propisi i ograničenja...hvala\nmarush je dodao/la post u temi Bicikli, tricikli, balance-bicikli, Sta nam deca voze? 14 Mar 2018\nDa, zato sam baš i pitala...i ja mislim da je bolje sa tim silikonskim točkovima...ipak lakše idu...ništa, moraću ipak da procunjam, pa da pogledam „uživo“...hvala vam na komentarima drugari!\nPlaniram da kupim mlađoj ćerki trotinet, ima 4 godine i nije dosad pokazivala nikakvo interesovanje, pa ni nema iskustva...tek bi sad počela da vozi...ne bih davala previše novca, ali ne bih volela ni da uzmem neki totalno bezveze....da li neko ima preporuku ili iskustvo sa nekim....mislila sam da možda uzmem ovaj, ali vidim da nisu silikonski točkovi, pa se zbog toga premišljam http://planetbike.rs/pbshop/Roleri/Trotineti/ROCES-TROTINET-KETCHUP/19580/\nmarush je dodao/la post u temi !!! S.O.S. 28 Dec 2017\nPa meni se čini da je malo verovatno da se taj problem javi sad....veća je verovatnoća da se negde na putu nadole sad "zaglavi"....ali pošto je to baš baš mala kockica, mislim da su šanse za to minimalne....isprati ga još par dana oko stomačića i probave, ali mislim da ste bezbedni...to je čak i manja kockica nego što je D. progutala.\nFox, to se nama desilo pre mesec i po dana....samo mi je rekla da je progutala i pokazala mi je kakvu. To je bila ona baš mala iz onih Lego setova za stariju decu, sa dva ona vrha...mislim da je 1 cm. Mi smo tog dana inače imale zakazanu kontrolu kod njenog ORL lekara i on je pogledao i rekao mi je da je gutanje malih plastičnih predmeta najbezazlenije jer ih najlakše izbace. Treba se zabrinuti kad dete nakon gutanja premeta ima poteškoće sa jelom, pićem i disanjem. Kada dete progutra metalni predmet, to bi trebalo da se prati kod lekara, ali da se za ovaj čeka da dete izbaci...i to se čeka do 5 dana. Ja tu kockicu nisam ni videla niti "pronašla" jer nisam imala stomak da "kopam", ako me razumeš....kod nas je eto tako prošlo.\nmarush je dodao/la post u temi Edukativne i druge igračke za malo dete 27 Sep 2017\nBroc, starija ćerka je prošle godine dobila za rođendan...ona mnogo voli da crta, pa sam ja podržala tu kupovinu....dosta dugo se zanimala jer je bilo oko 20+ različitih sličica...malo je prošlo interesovanje sad, ali mlađa pokušava, nju počinje da nteresuje, ali nam se nešto pokvario jer im je ispadao pa svetlo treperi...generalno, kod nas se pokazao kao ok izbor.\nmarush je dodao/la post u temi !!! S.O.S. 15 Aug 2017\nmarush je dodao/la post u temi krema za suncanje 14 Jun 2017\nJao, ne znam, sve se nešto tripujem da mi neće biti dovoljno...mada nije da su one ne znam koliko velike....a ima i prodavnica i tamo ...a Mardž, je l' si i ti koristila ovaj La Roche Posay?\nI ja sam o njoj razmišljala, nego mi je skupa za dve boce, onda 500o treba da dam...mada vidim da ima od 250 ml, pa ne znam da li će mi biti dovoljno\nOvo je opet aktuelno...preporuke za kremu za sunčanje za decu, 7 i 3 godine...ja osedim svake godine dok odlučim, što zbog para, jer treba da uzmem 2 pakovanja, što zbog preporuka različitih...uglavnom sam sebamed uzimala i razmišljam da li da i ove godine uzmem...pritom imaju osetljivu kožu i lako im se iritita....pomoć?\nmarush je dodao/la post u temi III krajnik 10 May 2017


Srednja i velika preduzeća kao IT korisnici - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Magazin»Specijalna izdanja»IT za direktore»Srednja i velika preduzeća kao IT korisnici\nCilj ove analize je dobijanje uvida u IT sisteme najznačajnijih srpskih privrednih društava, kako bi se procenila njihova spremnost na buduća IT ulaganja. U osnovi, analiza je rađena da bi se dobio odgovor na pitanje ko kupuje IT u Srbiji. Ovo važno pitanje je sastavni deo SITO tema i standarnih izveštaja i čini celinu sa preostala dva pitanja koja SITO inicijativa obrađuje: (2) šta se prodaje i (3) ko prodaje IT u Srbiji?\nZašto je ovo bitno? Konkurentnosti nacionalne ekonomije nema bez konkurentnosti njenih najvećih kompanija. Na donjoj slici je ilustracija tehnološkog zaostajanja srpskih kompanija u odnosu na svetske. Procenat izdvajanja za IT domaćih kompanija je 0,5% prihoda i nekoliko puta je niži od svetskog proseka (4,0%). Ako se zna da su prosečni prihodi domaćih kompanija daleko niži od svetskih, to je jaz domaćih i svetskih kompanija u apsolutnom iznosu IT budžeta još veći. Takođe, uočava se i zaostatak srpskih kompanija u broju zaposlenih IT stručnjaka.\nSkoro polovina (44,6%) od 726 anketiranih preduzeća ima nisku PC upotrebu, tj. ima manje od 25% zaposlenih koji u svom poslu svakodnevno upotrebljavaju PC računar. Instalirana PC baza u ovim firmama iznosila je 28,3% svih računara u anketiranim preduzećima. S druge strane, istraživanjem je obuhvaćeno i 114 preduzeća (15,7%) sa instaliranom bazom računara 23,6%, čiji su zaposleni u velikom procentu (većem od 75%) koristili PC u svom poslovanju. U 27,5% anketiranih firmi, računare u svakodnevnom poslu koristi 25-50% zaposlenih, a najmanje je firmi (12,1%) u kojima računare koristi 50-75% radnika…


Putovanje kao najbolji način upoznavanja Evrope i novih kultura - EU Info Centar\n„Putovanjem ulažete u sebe i svoju budućnost. Izađite iz zone komfora i putovanjem ćete obogatiti ivot, steći jedinstvene uspomene i proširiti razumijevanje i poimanje svijeta“, poručeno je stotinama mladih učesnika događaja „Putovanje Evropom“ organizovanih u više od 20 zajednica širom BiH.\nS ciljem promocije mobilnosti mladih Bosne i Hercegovine i ohrabrivanja mladih da započnu otkrivanje Evrope i svijeta, EU info centar je organizovao edukativne događaje za mlade „Putovanje Evropom“ u više od 20 zajednica širom Bosne i Hercegovine, kako bi potaknuli bh. mlade da posjete Evropu, upoznaju multikulturne zajednice, razmijene iskustva sa svojim vršnjacima i lično dožive Evropsku uniju, zajednički evropski identitet i prošire svoje znanje o Evropskoj uniji.\n“Ne plašite se putovanja i promjena koje će vam ona donijeti! Jer putovanjem ćete zasigurno proširiti svoje horizonte i suziti zablude. Drugim riječima, naučit ćete mnogo i o drugima i o sebi, i to će vas promijeniti,” poručila je Inga Kotlo, mlada putnica iz BiH.\nGrupa mladih iskusnih putnika, koji su otkrili nove države, tradicije i kulture putujući vozom, autobusom, biciklom ili su stopirali, podijelili su bogato iskustvo i korisne savjete za putovanje. Govornici su inspirisali stotine mladih budućih putnika i podijelili svoje viđenje kako putovanje može obogatiti njihove živote i promijeniti njihovo viđenje svijeta upoznavanjem novih kultura, tradicija i stilova života.\nHarun Nuhanović, jedan od učesnika događaja je istakao: “Prvenstveno bih želio posjetiti susjedne zemlje, i nakon toga nastaviti preko čitave Evrope. Sigurno da bih kao prioritet postavio destinacije blizu mora kao što su Španija, Italija, Portugal, Velika Britanija. Obzirom da volim prirodu, primarno sredstvo koje bih želio koristiti na svojim putovanjima je definitivno voz.”.\nTokom diskusija koje su uslijedile nakon razmjene iskustava, mladi ljudi su iskazali veliki interes za putovanje vozom po Evropi, tj. Interrailom, ali i za ostale opcije jeftinog putovanja, smještaja (hosteli za mlade, Couchsurfing, itd.) i savjeta kako najlakše da upoznaju bogato kulturno-historijsko naslijeđe i velike evropske metropole. Svi učesnici su se složili da ne mogu porediti sebe prije i nakon avantura svijetom i Evropom, te vjeruju da su ih putovanja učinila boljim osobama kao i da će njihova iskustva i poruke nadahnuti mlade iz BiH.\nEvropska unija kontinuirano podržava mobilnost mladih te je nova Strategija za mlade EU za naredni period naglasila potrebu za jednakim mogućnostima mladih u procesu obrazovanja i na tržištu rada te poticanja mladih ljude da aktivno učestvuju u društvu uz značajno investiranje u programe kao što su Erasmus+ i drugih programa razmjene mladih.


Mart | 2017 | BH plus\n31/03/2017\tKomentari isključeni za Hifa Oil Grupacija: Euro-Metali kupili Mersteel, nekadašnjeg slovenskog giganta 156 Views\nEuro-Metali d.o.o. Doboj Jug, kompanija kćerka Hifa Oil, kupila je slovensku firmu koja posluje u Bosni i Hercegovini, Mersteel d.o.o. Sarajevo. Na ovaj način Euro-Metali su učvrstili svoju lidersku poziciju na domaćem tržištu sa perspektivom snažnijeg nastupa u regiji jugoistočne ...\n31/03/2017\tKomentari isključeni za Reis Kavazović u Bijeloj kući i State Departmentu 122 Views\nU okviru posjete Sjedinjenim Američkim Državama i bošnjačkoj zajednici u ovoj zemlji, reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini dr. Husein ef. Kavazović, posjetio je Washington, gdje se susreo s visokim zvaničnicima u američkoj administraciji, među kojima su i zvaničnici Bijele ...\n31/03/2017\tKomentari isključeni za AS Group kupio trećinu postrojenja Agrokomerca 119 Views\nKompanija AS Group putem svoje novoosnovane firme AC Food d.d. Velika Kladuša kupila je danas značajan dio postrojenja velikokladuškog Agrokomerca, povrđeno je za Klix.ba iz Uprave AS Group. Firma AC Food d.d. Velika Kladuša, članica AS Group, uplatila je danas ...\n31/03/2017\tKomentari isključeni za Saračević: Osim turističkih ljepota, BiH nudi vrhunsku pamet i tehnologiju 108 Views\nStotine hiljada turista su BiH prepoznale kao zemlju prirodnih ljepota i mjesto u kojem žele provesti svoj odmor. Uporedo sa tim, bosanskohercegovačku pamet i znanje u IT-u su prepoznale i vodeće svjetske kompanije iz SAD-a i Zapadne Evrope. Najbolji primjer ...\n31/03/2017\tKomentari isključeni za VIDEO: Kerim Ahmedspahić za 35 sekundi glavom razbio 111 blokova 180 Views\n31/03/2017\tKomentari isključeni za Tuzla: Novalić i Gutić otvorili firmu TTU Energetik, zaposleno 50 radnika, do kraja godine nova zapošljavanja 107 Views\n31/03/2017\tKomentari isključeni za VIDEO Investicijski procvat u Gračanici: Gradi se 20 proizvodnih hala, 400 radnika dobija posao 74 Views\nOtvaranje radnih mjesta i novi proizvodni pogoni je nešto o čemu često govore političari u Bosni i Hercegovini. Kada privrednici izađu sa takvim planovima, ispriječe im se birokratski problemi. Kao u Gračanici, gdje za investicione potrebe nema dovoljno električne energije. ...\n31/03/2017\tKomentari isključeni za Drvena džamija u Bužimu: Jedinstvena građevina sagrađena bez ijednog eksera 113 Views\nStara drvena džamija u Bužimu, uprkos činjenici da je sagrađena isključivo od hrastovine i bez ijednog eksera, i dalje odolijeva zubu vremena i po mnogo čemu je jedinstven primjer historijske građevine, čak i u regionalnim okvirima. Najveća drvena džamija u ...\n31/03/2017\tKomentari isključeni za Kada djetetu pokažeš raznovrsnost religija: Mostarski učenici odrasle mogu koječemu podučiti 87 Views\nSa djevojčicama koje pohađaju islamsku vjeronauku u posjeti mostarskim bogomoljama bio je i osmogodišnji Andrej, koji pohađa pravoslavnu vjeronauku, ali i njegova vršnjakinja Pia, koja uopće ne ide na vjersku nastavu. Učenici mostarske Šeste osnovne škole zajednički obilaze bogomolje kako ...\nMeđunarodni aerodrom Tuzla: Od ponedjeljka novih pet destinacija za Evropu\n24/03/2017\tKomentari isključeni za Međunarodni aerodrom Tuzla: Od ponedjeljka novih pet destinacija za Evropu 121 Views\nNajveći niskotarifni avioprevoznik u centralnoj i istočnoj Evropi Wizz Air na pisti tuzlanskog aerodroma, u ponedjeljak 27. marta postavit će i drugi avion Airbus A320 sa 180 putničkih mjesta. Vrijednost investicije je 98 miliona dolara, a kompanija se na taj ...


FOTO VIJESTI – Bankar.me\nJanuary 6, 2022 AUTOMOBILIZAM, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI, VIDEO VIJESTI 0\nJanuary 4, 2022 AUTOMOBILIZAM, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nDecember 16, 2021 AUTOMOBILIZAM, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI, VIDEO VIJESTI 0\nSubaru Solterri je razvijen u saradnji sa Toyotom, a u evropske prodajne salone stiže polovinom sljedeće godine.\nNovember 22, 2021 AUTOMOBILIZAM, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nElektrični automobil po cijeni električnog bicikla (foto)\nNovember 13, 2021 AUTOMOBILIZAM, Članci, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI, VIDEO VIJESTI 0\nU pitanju je manji “brat” kineskog modela Wuling Hong Guang Mini EV koji je postigao nevjerovatnu stvar – pobijedio je Teslu u borbi za titulu najprodavanijeg električnog automobila u Kini.\nKako izgleda indijski SUV od 7.000 dolara (foto, video)\nOctober 21, 2021 AUTOMOBILIZAM, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI, VIDEO VIJESTI 0\nOctober 20, 2021 FOTO VIJESTI, M:TEL (komunikacije), PLANETA, SVE VIJESTI, VIDEO VIJESTI 0\nOctober 8, 2021 AUTOMOBILIZAM, FOTO VIJESTI, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nSeptember 28, 2021 FOTO VIJESTI, NEKRETNINE, PLANETA, SVE VIJESTI, VIDEO VIJESTI 0


Ko je novi pakistanski premijer? | Politika | DW | 26.03.2008\nKo je novi pakistanski premijer?\nJusuf Gilani juče (25.03.) je položio zakletvu kao novi pakistanski premijer i prvim potezom pokazao da predsedniku Pervezu Mušarafu neće biti lako sa njim.\nJusuf Gilani je prvi premijer od kada je Pervez Mušaraf pučem 1999. preuzeo vlast u Pakistanu koga nije imenovao lično Mušaraf, nego ga je izabrao parlament. Mušaraf je, zapravo, 2001. poslao Gilanija u zatvor zbog navodne zloupotrebe vlasti iz koga je izašao posle četiri godine. Gilani je posle pričao da je na njega vršen pritisak da predje u Mušarafov tabor, ali je ostao veran Narodnoj partiji Benazir Buto.\nJedinstveno za izlazak iz krize Sada, posle polaganja zakletve je izjavio: „Izvesti naciju iz krize nije zadatak samo jedne stranke – sve snage moraju biti ujedinjene kako bi se ona prevazišla. Potrebna nam je podrška svakoga, a parlament mora postati najviša institucija u zemlji“, rekao je Gilani. Premijer je izbegao otvorenu kritiku Mušarafa, ali je delom pokazao kakve su mu namere. Jedna od prvih poruka bila je: „Uhapšene sudije moraju biti oslobodjene“.\nUbrzo je zaista i oslobodjen jedan od prvih uhapšenih, sudija Vrhovnog suda Čodri.\nProgram za sto dana u službi Pakistana Jusuf Raza Gilani potiče iz bogate zemljoposedničke porodice iz provincije Pandžab, najveće i najvažnije u Pakistanu. Njegova porodica gotovo ceo vek ima istaknutu ulogu u pakistanskoj politici. Gilani se smatra objektivnim, pragmatičnim i efikasnim političarem koji se interesuje za svakodnevne probleme običnog čoveka. Gilani je tako rekao: „Svesni smo problema nacije – rast cena, nestašice struje, siromaštva, nezaposlenosti. Našim programom za sto dana pokazaćemo da želimo da radimo za Pakistan. Mi ne vladamo Pakistanom, mi služimo zemlji“, rekao je premijer. Za sada je neizvesno koliko će dugo Gilani ostati na čelu vlade. Pretpostavlja se da on samo čuva mesto za supruga Benazir Buto Asifa Alija Zardari. Čim Zardari ponovo bude izabran za poslanika, mogao bi preuzeti i mesto predsednika vlade, mišljenje je mnogih posmatrača.\nAutor C. Hajncl\nTrajni link https://p.dw.com/p/DUi1


Utorak, 2.06.2020., 12:32 Utorak, 2.06.2020., 12:20\nCrna Gora ima 62 milionera koji na računima u bankama te zemlje imaju po milion i više evra, što je za četiri manje u odnosu na prošlu godinu.\nPozivajući se na podatke iz Centralne banke, najviši depozit fizičkog lica iznosi 10,6 miliona evra, piše podgorička Pobjeda.\nNajviše je građana koji na računu imaju od jedan do pet miliona, njih 58. Troje ima depozit od pet do 10 miliona, a jedno 10 do 20 miliona. Crna Gora je prošle godine imala 66 milionera, a najveći depozit fizičkog lica iznosio je 17,9 miliona evra.


PREKIDA SE TURNEJA BIJELOG DUGMETA?! Tifa mora na hitnu operaciju?! - Informer\npink.rs/informer.rs | 08.04.2017. | 15:02\nMladen Vojčić Tifa već dugo muku muči sa zdravstvenim problemima zbog koji će, po svemu sudeći, morati da prekine koncertnu turneju "Bijelog dugmeta" i ode na hitnu operaciju\n- Već dugo osećam bolove u desnom kuku, koji su ponekad neizdrživi. Moram da se rešim toga. Doktori mi predlažu ugradnju veštačkog kuka jer je to, uveravaju me, najbolje rešenje - rekao je Tifa za "Dnevni Avaz" i otkrio da će se ovoj hirurškoj intervenciji podvrgnuti već u ponedeljak, zbog čega su velike šanse da se unapred zakazani koncert u Skoplju odloži do daljnjeg.\n- Nadam se da će sve proći bez problema i komplikacija. Nakon operacije trebaće mi vremena za oporavak - priznao je pevač.\noperacija Bijelo dugme turneja Mladen Vojičić Tifa


Vlasotince opet bez vode, havarija kod vodozahvata - JUGPRESS\nVlasotince opet bez vode, havarija kod vodozahvata\nPostavio: Jugpress 17 Avgusta, 2020\nZbog havarije na cevovodu sirove vode prekinuta je proizvodnja vode u fabrici Nerezine, saopštio je JKP Vodovod Vlasotince.\n“Reč je o cevovodu sirove vode ispod vodozahvata. Cev je pukla na nezgodonm mestu gde je kameni nabačaj. Očekujemo da za par sati pustimo fabriku u rad ponovo i da u toku dana stabilizujemo snabdevanje. Nadam se da ćemo uspeti u toku noći da napunimo rezervoare, jer je za sutra prepodne najavljen nestanak električne energije”, kaže direktor ovog preduzeća Zvonko Ilić.\nNadležni apeluju na potrošače da vodu, kad stigne, racionalno koriste, kako bi svi imali uredno snabdevanje,


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Petak 5 novembar/studeni 2010\nned 31. okt/lis pon 1. nov/stu uto 2. nov/stu sri/sre 3. nov/stu čet 4. nov/stu pet 5. nov/stu sub 6. nov/stu ned 7. nov/stu pon 8. nov/stu uto 9. nov/stu sri/sre 10. nov/stu\nJutarnji program Radija 27 - pitamo: Da imete vizu, gdje biste ovoga vikenda? Redovna rubrika Radija 27 petkom je “Za zdrav život". Redovni sadržaji jutarnjeg programa za BiH su i vijesti i muzika.\nU ovoj emisiji možete čuti: -Kakva je situacija u Kraljevu nakon dva nova zemljotresa slabije jačine. Za naš program govori gradonačelnik Kraljeva Ljubiša Simović. -Istekao rok za dogovor Vlade i sindikata o Zakonu o penzijama. -Da li Tužilaštvo za ratne zločine preuzima slučaj Mladićevih jataka. -Da li poklonjenje žrtvama prvog čoveka Srbije u Vukovaru izražava ono što većina građana Srbije oseća danas? -O filmskom festivalu „Slobodna zona“ govori selektorka Branka Pavlović\nU ovoj emissiji možete čuti: - Kakva je situacija u Kraljevu nakon dva nova zemljotresa slabije jačine. Za naš program govori gradonačelnik Kraljeva Ljubiša Simović. - Istekao rok za dogovor Vlade i sindikata o Zakonu o penzijama. - Da li Tužilaštvo za ratne zločine preuzima slučaj Mladićevih jataka. - Da li poklonjenje žrtvama prvog čoveka Srbije u Vukovaru izražava ono to većina građana Srbije oseća danas? - O filmskom festivalu Slobodna zona govori selektorka Branka Pavlovic.\nU emisiji za BiH između ostalog možete čuti: - Prvostepenom presudom Suda BiH, Gojko Kličković, Mladen Drljača i Jovan Ostojić oslobođeni su optužbi za zločine u Bosanskoj Krupi počinjene tokom 1992. godine. - U BiH u toku je pretres na više od 20 lokacija i obrada više od 12 lica sa ciljem suzbijanja proizvodnje i prometa opojnih droga; akcija je proširena i na susjednu Hrvatsku, kažu zvaničnici u policiji. - U Banja Luci počele konsultacije predstavnika parlamentarnih stranaka novog saziva Narodne skupštine RS u vezi sa pripremom sjednice entitetskog parlamenta - Ponovni izbori za Skupštinu Hercegovačko-neretvanskog Kantona biće održani u nedjelju, 7. novembra, na pet biračkih mjesta u osnovnoj izbornoj jedinici Čapljina, - U tematskom dijelu emisije govorimo o tome da li firme u BiH rade dovoljno na brendiranju.


Dragan Kojić Keba isplatio dug za alimentaciju od 100.000 evra? (Foto) - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n14:11 23. SEP 2013.\n"Uverili ste se na osnovu uplatnica koje sam vam poslao da sam dug od 9.400.000 dinara u tom slučaju isplatio u celosti. Isto tako uredno plaćam alimentaciju u iznosu od 25.000 dinara mesečno, još od 2007. godine. Sve te uplate su uračunate u celokupan dug. U toku je sudski proces zbog traženja povećanja alimentacije, a ja o tome niti smem, niti želim da pričam da ne bih ni na kakav način uticao na tok postupka i rad sudije. A ko nedozvoljeno obelodanjuje sudske zapisnike nadam se da će snositi zakonske posledice", rekao je Keba.\n"Bez moje dozvole ne slažem se ni sa kakvim improvizacijama o mojoj privatnosti u medijima. Moj život je samo moja stvar, ali u našem slučaju nema potrebe da nam zakon uređuje brak, sami smo to uradili na najlepši mogući način", završio je Keba.\nMeđutim, Ljiljana Jevremović i dalje ostaje pri svome da pevač nije do kraja izmirio svoje obaveze. "Keba se krije iza lažnih priznanica, a to ću dokazati na sudu. On je plaćao 1.000 evra mesečno do pre dve godine, a od tada daje 210 evra mesečno. Tražio je da se alimentacija smanji na 150 evra. Moja ćerka ne računa na njegovo nasledstvo, samo želi da ima uslove za školovanje kao i njegova deca iz braka. Nisam jedina koja je u takvoj situaciji, ali drugim ljudima ne peva i ne igra takva moralna nakaza ispred očiju. Ostavila sam ga u četvrtom mesecu trudnoće, jer mi je priznao da se drogira."\ndragan kojić kebadragan kojic kebakeba


DELOVI ZA TRAKTORE | Ostalo | Smederevo | Besplatni Mali Oglasi Srbija\nDELOVI ZA TRAKTORE, Smederevo\noglas - 54680\nIMT DARKO je firma osnovana 2013. godine, kao porodična firma porodice Popović.\nFirma početkom 2015. godine postaje generalni uvoznik Massey Ferguson delova za motornu grupu.\nProdaja rezervnih delova za 533, 539, 540, 542, 549, 558, R60, R65\n- delovi za prskalice i automizere\n- delovi za kosačice\n- delovi za cisterne\n- delovi za tanjirače\n- delovi za sejalice\n- veliki izbor auto guma\n- veliki izbor ulja i maziva\nVise o nama : https://www.imtdarko.rs/\nZa sve informacije : 026/655070


Rezultati akcije „Izdrži i održi!“ 2013. godine – ODRŽIVE NAVIKE ZA ODRŽIVI RAZVOJ\nRezultati akcije „Izdrži i održi!“ 2013. godine\nOd 22-28. aprila 2013. godine organizovana je po drugi put akcija Izdrži i održi! uz podršku Centra za ekološku politiku i održivi razvoj Fakulteta političkih nauka pri Univerzitetu u Beogradu. Za ovu akciju se prijavilo 115 osoba, od kojih je 60 uspešno završilo akciju i učestvovalo svih sedam dana. Prijavljeni učesnici su uglavnom bili iz Srbije: 64 osoba (56%) iz Beograda, a ostatak iz drugih gradova Srbije (Inđija, Kragujevac, Lazarevac, Leskovac, Niš, Novi Sad, Pirot, Subotica, Sombor, Čačak, itd). Imali smo tri učesnika iz Crne Gore i tri učesnika koji borave van teritorije bivše Jugoslavije.\nPrijavljeni učesnici su u proseku imali 29 godina, dok je najmlađi učesnik imao 14 a najstariji 61. U okviru procesa prijave, tražili smo od učesnika da nam odgovore na par pitanja: na prvo pitanje, „Ocenite vaš trenutni nivo znanja o održivom razvoju“ prosečan odgovor je bio 67% (na skali koja je mogla ići do 100%). Na pitanje „U kojoj meri smatrate da primenjujete održive navike“, prosečna vrednost je bila vrlo slična (68%). Na pitanje „Koliko vam je stalo do toga da se ponašate održivo“, odgovor je bio 95%, što ukazuje na znatnu razliku između želje da se ponašaju održivo i način na koji trenutno primenjuju održive navike. Na poslednje pitanje „Da li ste spremni da promenite neke navike i usvojite nove održive navike“, odgovor je bio takođe jako visok, sa prosečnom ocenom od 96%. Moglo bi se reći da je prosečan učesnik ove akcije bio jako zainteresovan za proaktivno učešće, a da je dosta njih već primenjivalo neke održive navike uz želju da to promene i eksperimentišu novim ponašanjima.\nNa početku akcije smo tražili od učesnika da nam ukažu na temu koja ih najviše zanima, od kojih je ubedljivo najpopularnija tema bila Priroda (25%), zatim Energija (14%), Hrana (13%), Otpad (12%), Voda (10%), Prevoz (6%) i Potrošnja (6%), dok je 14% izjavilo da još uvek ne znaju. U nastavku slede rezultati njihovog učešća, kao i ocene same akcije. Ukoliko želite da saznate više o njihovim utiscima, možete ih pročitati u delu „Reči učesnika“ na ovoj veb stranici.\nU cilju praćenja ekološkog učinka naših učesnika, tražili smo da popunjavaju tzv. ekodnevnike, odnosno upitnike koji su svakog dana akcije bili isti. Upitnik koji smo koristili ove godine je znatno drugačiji od upitnika koji smo koristili 2011. godine, uzimajući u obzir sugestije naših učesnika da je bio isuviše detaljan i zahtevao puno vremena za popunjavanje. Takođe smo pri analizi rezultata prvobitne akcije ustanovili da bi trebalo pojednostaviti upitnik. Rezultati prikazani u nastavku su odgovori svih učesnika koji su popunjavali ekodnevnike; iako smo napomenuli da je nešto preko polovine „aktivno“ učestvovalo (popunilo ekodnevnike svakog dana akcije), u nastavku se nalaze rezultati svih učesnika (osam osoba je popunilo samo jedan ekodnevnik, osam osoba je popunilo dva ekodnevnika, devetoro je popunilo tri, petoro je popunilo četiri ekodnevnika, i samo jedna osoba je stala na pet ekodnevnika).\nOvaj grafikon prikazuje u kojoj meri su se učesnici prihvatili svojih dnevnih izazova (organizovano od prvog do sedmog dana, i prikazano uz odgovarajuću temu dana). Generalni trend je povećanje angažovanja vremenom, i to delimično u skladu sa temom dana. Na primer, iako je „hrana“ bila tema drugog dana, sa znatno povišenim učešćem, na pitanje „Da li ste danas jeli lokalnu ili sezonsku hranu“, može se primetiti veliki skok poslednjeg dana akcije, čija je tema bila „priroda“. Taj porast se može uočiti i u okviru pitanja „Da li ste danas smanjili količinu proizvedenog otpada“, koje pokazuje umeren porast u toku nedelje, ali visok skok poslednjeg dana akcije.\nVeliki porast se može uočiti i u okviru teme „energija“, koja ne samo da je imala poboljšano učešće na sam dan kada se obrađivala ta tema, već se može takođe uočiti da je taj trend nastavljen i sledećeg dana. Može se reći da je najuspešnija tema bila „prevoz“, imajući u vidu visok skok u broju osoba koje se prihvatilo dnevnog izazova da pešače ili koriste umesto prevoza ili automobila.\nŠto se tiče reakcije učesnika na akciju Izdrži i održi! većina ukazuje da su zadovoljni organizacijom akcije, iako je došlo do blažeg pada pri kraju nedelje. Na pitanje da li su naučili nešto novo u vezi sa održivim razvojem i navikama, došlo je do pada drugog dana akcije (tema „hrana“), ali je zatim ta vrednost porasla ponovo. Kao odgovor na izjavu „Sutra ću usvojiti još održivih navika“ može se uočiti blaži pad sredinom nedelje, ali se generalno umanjuje spremnost za usvajanje dodatnih navika vremenom (što može značiti da učesnici smatraju da su usvojili dovoljno novih navika, ili da realno ne veruju da će nastaviti da usvajaju dodatne navike). Konačno, kao odgovor na izjavu „Danas mi je bilo lako da se ponašam održivo“, najlakša tema je bila vezana za „prevoz“ a najteža za „hranu“.\nJoš jedno veliko „HVALA“ svima koji su se zainteresovali za ovu akciju, a posebno onima koji su aktivno učestvovali sa nama i pratili ovu akciju ne samo onlajn već i kroz svoje svakodnevne aktivnosti. Za kraj vam ostavljamo izdvojene reči učesnika svakog dana akcije:\nSvima u mom okruženju sam ja postala anegdota kada sam spakovala sav otpad od užine u torbu… a meni super – Milica S., prvog dana akcije\nU gradu od oko 100.000 stanovnika, kasirka u supermarketu u centru grada, nakon što je odustala od pakovanja proizvoda u plastične kese, izjavljuje “A da, uvek zaboravim da vas dvoje uvek imate platnene torbe”, a mi se mislimo “kamo sreće da dođe vreme kad nećemo biti tako upadljivi po tome” to jest kada će to biti uobičajeno. – Milana Lj., drugog dana akcije\nLjudi ne shvataju bitnost kontrolisane potrošnje vode i količine vode koje se svaki dan rasipaju. Zbog dostupnosti vode u našoj zemlji ljudi ne shvataju koliko je bitno ograničiti njenu potrošnju. U cilju podizanja svesti predlažem da vodovod jednom nedeljno isključuje vodu na pola dana kako bi ljudima pokazali kolika je bitnost vode kao osnovnog resursa neophodnog za život. – Ana S. trećeg dana akcije\nUhvatila sam sebe da mi je punjač za telefon bio danima u utičnici, tako da sam to konačno korigovala. – Miljana C. četvrtog dana akcije\nBaletanke na noge, naočare na glavi, bočica vode u ruci i pravac – fax! Sunce je pržilo, ali ja sam – štedela! Nabacila sam boju i ponosim se ! – Biljana B. petog dana akcije\nNa kafi sa drugaricom dok smo ćaskale pomenula sam joj celu ovu akciju. Shvatila sam da je njena mama, iaoko inače manje obrazovana od nas, dosta dobro upućena u načine za zaštitu životne sredine. Između ostalog naučila je moju drugaricu da pije 2l vode dnevno iz staklene flaše umesto iz plastične. Takođe, oni su jedna od retkih porodica ( za koje ja znam ) da recikliraju otpad. Jako mi je drago da se broj ljudi koji vode racuna o planeti povećava – Katarina M. šestog dana akcije\nDanas sam izašao iz betonske džungle i dan proveo na salašu kod kuma. Salaš se nalazi na obali obližnjeg jezera, sa terasom sa koje se vide šumarci i vodena površina i molom koji su oni sami napravili sa kojeg može da se peca i uživa u izlascima i zalascima Sunca i onome što nam svima s vremena na vreme treba – tišini. – Nenad L. sedmog dana akcije\nPosted in: Akcija - Izdrži i održi!, Ekološki otisak, Održive navike, Rezultati\nBajs, bus ili kola?\nInovacije za održivi razvoj\nPridružite se 3.458 drugih pratioca\nMračna strana proizvoda za ličnu negu odrzivirazvoj.org/2015/10/29/mra… 4 years ago\nSvetski dan voda wp.me/p1szef-uF 5 years ago\nWorld Summit Youth Award wp.me/p1szef-uw 6 years ago\nDisruptive Ideas Change the World wp.me/p1szef-up 6 years ago\nKonkurs za tekstove ili video-snimke wp.me/p1szef-um 6 years ago


Xiaomi Robot Builder zabavna i edukativna igračka | Gigatron Blog\nHome Svet tehnike i računaraIT kutak\tXiaomi Robot Builder zabavna i edukativna igračka\nod GIGATRON April 5, 2019\nwritten by GIGATRON April 5, 2019\nXiaomi Robot Builder je mnogo više od obične igračke. On je zabavan, edukativan i nesvakidašnji. Uz pomoć ovog robota možete da gradite, upravljate, ali i da naučite nešto o tehnologiji, fizici i programiranju. Zbog svojih naprednih karakteristika Xiaomi Robot Builder je savršen poklon za decu, ali i odrasle.\nSadrži čak 978 delova, uključujući točkove i zupčanike. Zahvaljujući velikom broju delova, moguće je sklopiti jednu od 3 figure velikih dimenzija. Možete birati između aviona, robota ili dinosaurusa, a sklapanje figura je poput onih kod setova Lego kocki. Što je najbitnije, svi delovi i kocke su napravljeni od bezbednog materijala.\nProgramirajte robota da se kreće\nGlavni motor Mi robota pokreće ARM procesor koji mu omogućava da izvrši savršeno koordinisane radnje. Pored toga, struktura Mi Robot Builder-a je dovoljno stabilna pa može da se kreće bez problema, a zahvaljujući algoritmu ornutog klatna Mi Robot je stabilan za kretanje u svim pravcima, pa čak i pod opterećenjem do 3kg.\nXiaomi Robot Builder: Specifikacije, cena, kupovina na rate.\nJedno punjenje ugrađene baterije, dovoljno je 12 sati neprekidne zabave sa Xiaomi Robotom.\nUz pomoć smart telefona možete da upravljate robotom – da ga pokrećete u željenom pravcu, rotirate, crtate putanju ili aktivirate neki od mnogobrojnih zvukova. Za sve one koji žele da nauče kako da programiranju tu je serija tutorijala na aplikaciji MI Robor Builder.\nXiaomi Robot Builder će obradovati sve koji vole igračke, tehniku i dobru zabavu, a u njegove napredne karakteristike možete da se uverite i u našoj video prezentaciji:\nIgračkeMi Robot BuilderProgramiranjeXiaomi\nBizNet April 8, 2019 - 9:57 am\nZanimljivo je što delovi ovog robota pašu na LEGO kockice, pogotovo sa serijom Technics. Kada robot dosadi, mogu se praviti i mnoge druge konstrukcije po postojećim planovima, ili shodno mašti dece.


Međunarodni P.E.N. je svjetsko udruženje pisaca. Vodeći glas književnosti, P.E.N. okuplja pjesnike, romansijere, esejiste, historičare, dramatičare, kritičare, prevodioce, urednike, novinare i scenariste u zajedničkoj brizi za umijeće i umjetnost pisanja i u angažiranju za slobodu izražavanja putem pisane riječi. Preko svojih 129 cenatara u više od 90 zemalja P.E.N. djeluje na svih šest kontinenata.\nOsnovan u Londonu 1921. na inicijativu romansijerke Catharine Amy Dawson Scott, P.E.N. je prvobitno predstavljao pjesnike, esejiste, urednike, romansijere (Poets, Essayists, Editors, Novelists), ali je danas njegovo članstvo otvoreno za sve kvalificirane pisce koji prihvataju Povelju P.E.N.-a. Njegovi osnivači i prvi članovi bili su, između ostalih, Joseph Conrad, D. H. Lawrence, George Bernard Shaw i John Galsworthy.\nPutem svojih sastanaka i kongresa P.E.N. predstavlja forum na kojem se pisci slobodno sastaju da bi raspravljali o svom djelu i da bi govorili uime pisaca koji u svojim zemljama moraju šutjeti. Putem programa svojih individualnih centara i putem svojih međunarodnih komiteta – uključujući Komitet za pisce u zatvoru, Komitet za pisce za mir, Komitet za žene pisce, Komitet za prevođenje i jezička prava – P.E.N. radi na promoviranju prijateljstva i dobre volje među piscima, na unapređivanju međusobnog razumijevanja putem književnosti, na uklanjanju klasne, rasne i nacionalne mržnje. On ističe slobodu izražavanja i brani pisce koji stradavaju u opresivnim režimima, bez obzira da li su ti režimi ekstremno desni ili ekstremno lijevi.\nPosljednjih godina kongrese Međunarodnog P.E.N. organizirali su P.E.N. centri u Venecueli, Japanu, Sjedinjenim Državama, Njemačkoj, Švicarskoj, Portoriku, Južnoj Koreji, Holandiji, Kanadi, Portugalu, Austriji, Kataloniji, Španiji, Brazilu, Hrvatskoj, Češkoj, Australiji, Meksiku, Škotskoj, Finskoj, Poljskoj i Rusiji.\nMeđunarodnim P.E.N.-om upravlja Skupština Delagata iz svih centara, koja bira dužnosnike i Izvršni komitet. Individualni centri P.E.N.-a su samoupravni. P.E.N. je nepolitička, nevladina organizacija sa konsultativnim statusom u Ujedinjenim Narodima i formalno uređenim odnosima s UNESCO-om.\nSTRATEŠKI PLAN MEĐUNARODNOG P.E.N.-a\nMeđunarodni P.E.N. je svjetska organizacija pisaca angažiranih u promoviranju književnosti i međusobnog razumijevanja ljudi preko nacionalnih granica i granica između kultura. Njegovi centri rade na međunarodnoj intelektualnoj saradnji i slobodi izražavanja, na promoviranju i unapređivanju književnosti i poezije u vlastitim kulturama i zajednicama i na pružanju pomoći piscima u nuždi.\nSredišta i centri\nPovelja Međunarodnog P.E.N.-a utjelovljuje četiri glavna cilja:\npromoviranje književnosti i jezičkih prava\npromoviranje slobode čitanja i pisanja djelovanje u korist progonjenih pisaca u cijelom svijetu\nizgradnja zajednice pisaca u P.E.N. centrima u svim regionima svijeta.\nTi ciljevi se ostvaruju putem strateških planova, odgovarajućih komiteta i programskih aktivnosti. Rad Međunarodnog PEN-a odvija se na dva nivoa: kroz aktivnosti centara i kroz posebne programe, rad stalnih komiteta i Sekretarijata Međunarodnog PEN-a.\nCentri PEN-a su autonomni. U skladu s idealima organizirane demokratije oni sami odlučuju o članstvu, biraju svoje predstavnike i organiziraju svoje aktivnosti. Aktivnosti centara upravljene su k sljedećim ciljevima:\nCILJEVI DJELOVANJA CENTARA PEN-a\nPrvo: da bi promovirali književnost i jezička prava\nPEN centri se angažiraju u sljedećim aktivnosti:\n1:1 organiziraju književne susrete – za članove ili i za širu javnost – na kojim se čitaju književna i pjesnička djela i raspravlja o njima;\n1:2 gdje god je to moguće organiziraju ili koorganiziraju seminare i konferencije o književnosti i poeziji;\n1:3 gdje god je to moguće podstiču kvalitetno pisanja putem publiciteta i nagrada;\n1:4 podstiču prevođenje kao most između jezičkih zajednica svijeta;\n1:5 podržavaju prava svih jezika u skladu s UNESCO-ovom Univerzalnom Deklaracijom o Jezičkim Pravima.\nDVA: da bi ostvarivali ideale međunarodne solidarnosti i zajedničkih vrijednosti kako je izraženo u Povelji Međunarodnog PEN-a\nPEN centri poduzimaju sljedeće aktivnosti:\n2:1 organiziraju međunarodne konferencije ili regionalne seminare na koje pozivaju članove iz drugih centara i druge goste;\n2:2 prihvataju i pružaju pomoć, ako je moguće, piscima u egzilu iz drugih zemalja.\nTRI: da bi promovirali slobodu čitanja i pisanja\nPEN centri se angažiraju u sljedećim aktivnostima:\n3:1 organiziraju se tako da mogu brzo djelovati u suprotstavljanju svakom obliku gušenja slobode izražavanja kod kuće ili u inostranstvu i da se mogu hitro odazvati pozivima na djelovanje od strane pisaca iz vlastite zemlje ili iz drugih centara PEN-a.\n3:2 aktivno promoviraju sposobnosti čitanja i pisanja kod onih grupa građana gdje prisustvo pisaca može povećati kvalitet obrazovanja ili zanimanje za književnost i poeziju.\n/PEN nije sindikat i ne treba da djeluje kao autorska agencija./\nČETIRI: djelovanje u korist progonjenih pisaca širom svijeta\n4:1 Međunarodni PEN ima Stalni Komitet za pisce u zatvoru. Individualni centri osnivaju svoje takve komitete. Predstavnici tih komiteta čine Odbor Međunarodnog Komiteta za pisce u zatvoru (WiPC, Writers-in-Prison Committee).\n4:2 Centri sarađuju sa WiPC u unapređivanju vlastitog rada u korist progonjenih pisaca putem prihvatanja počasnih članova i učestvovanja u programu pod nazivom “Hitno djelovanje” (Rapid Action) u određenim hitnim slučajevima.\n4:3 Centri mogu također davati priloge direktno PEN-ovom Fondu za hitne slučajeve (Emergency Fund) koji pruža neposrednu praktičnu i financijsku pomoć progonjenim piscima i njihovim porodicama.\nPET: izgrađivanje zajednice pisaca u PEN centrima u svim regionima svijeta\n5:1 Kao akronim, P.E.N. se 1921. odnosio na Pjesnike, Esejiste, Noveliste. Ali su vrlo brzo u članstvo bili primani urednici, izdavači i prevodioci, kao i druge kategorije pisaca kao što su historičari i novinari u svim medijima.\n5:2 PEN centri su autonomni u biranju članova i organizirani su kao centri s izbornim članstvom. Članovi se, međutim, traže jedino među onim piscima koji prihvataju ciljeve Međunarodnog PEN-a koji su izraženi u Povelji. PEN centri su pozvani da unapređuju osjećaj zajedništva među piscima bez obzira na rasu, jezik, uvjerenja, spol ili etničko porijeklo.\nMeđunarodni PEN aktivno djeluje u stvaranju novih centara u svim dijelovima svijeta i ohrabruje saradnju među centrima u određenim geografskim regionima.\n5:3 Centri zbližavaju svoje članove-pisce s piscima drugih zemalja putem različitih reprezentacija na regionalnim seminarima i međunarodnim konferencijama.\n5:4 Centri nastoje da se predstave članovima PEN-a iz inostranstva koji su u posjeti njihovoj zemlji, posebno piscima koji su u egzilu, pružajući im pomoć kad je to moguće.\nIMPLEMENTACIJA OKVIRNOG NACRTA I KONKRETNIH PROGRAMA\nMeđunarodni PEN pripada svojim učlanjenim centrima. Međunardni PEN, kao organizacija, igra reprezentativnu, koordinirajuću i implementirajuću ulogu. Ta uloga je izvedena iz Povelje, podložna je godišnjem preispitivanju na Skupštini Delegata i izražena u Pravilima i regulativnim propisima Međunarodnog PEN-a.\nMeđunarodni PEN je zasnovan na idealima efikasnosti, transparentnosti i odgovornosti u nastojanju da promovira viziju PEN-a. Londonski Ured Međunarodnog PEN-a, koji je središte Sekretarijata, odražava te vrijednosti.\nMeđunarodni PEN ima konsultativne odnose sa UNESCO-om, zasnovane na podudarnim idealima koji su izraženi u njihovim poveljama, i akreditiran je kao međunarodna nevladina organizacija kod Komisije za ljudska prava Ujedinjenih Naroda.\nCiljevi Međunarodnog PEN-a se ostvaruju putem njegovih programa. Zadatak i obaveze svakog programa podložni su nadzoru Skupštine, Blagajne i Izvršnog komiteta. Uprava svakog programa koju čini Stalni Komitet odgovorna je onim centrima koji učestvuju u tom programu. Svaka može sama izabrati svoje radne metode i tražiti ekonomsku podršku za svoje aktivnosti.\nTo također znači da svaka pomoć koja pristiže iz vanjskih izvora može biti upravljena prema specifičnim programima i aktivnostima u skladu s označenim izborom davaoca. Da bi se održala valjana i razvojna opća financijska podrška, pri tome se nastoji obezbijediti i finansiranje Londonskog Ureda, što direktno ili indirektno koristi svim programima.\nProgrami Međunarodnog PEN-a su sljedeći:\nP. 1 Fondacija Međunarodnog PEN-a (nezavisni status)\nP. 2 Fond za hitne slučajeve (nezavisni status)\nP. 3 Fondacija latino-američkih i špansko-govornih centara (nezavisni status)\nP. 4 Londonski Ured\nP. 5 Godišnji Kongres\nP. 6 Komitet pisaca za mir\nP. 7 Komitet za pisce u zatvoru\nP. 8 Komitet za prevođenje i jezička prava\nP. 9 Komitet za žene pisce\nP 10 Mreža pisaca u egzilu\nP 11 Magazin Međunarodnog PEN-a\nPrva tri programa su nezavisne pravne cjeline prema Zakonu o dobrotvornim društvima (ili ekvivalentnim zakonima), osnovane da služe ciljevima Međunarodnog PEN-a. Njima upravljaju postavljena povjerenstva ili upravni odbori.\nP 1 FONDACIJA MEĐUNARODNOG PENA\nFondacija Međunarodnog PEN-a osnovana je 1992. kao dobrotvorno tijelo da potpomaže edukativne i dobrotvorne aktivnosti Međunarodnog PEN-a u unapređivanju književnosti, kao i da pruža pomoć progonjenim piscima i njihovim porodicama. Ona organizira književne priredbe da bi podigla ugled PEN-a i ojačala svijest o djelatnosti i idealima PEN-a. Njen dobrotvorni status omogućuje Fondaciji da u najvećoj mjeri iskoristi prihod PEN-a, od kojeg najveći dio dolazi od članica PEN-a. Ona isto tako prikuplja dodatni novac od fondacija, kompanija i pojedinaca koji podržavaju ideale PEN-a i dobijaju pomoć od vladinih tijela i nezavisnih fondova.\nP 2 FOND ZA HITNE SLUČAJEVE\nFond za hitne slučajeve osnovan je 1973. Kao nezavisna organizacija koja blisko sarađuje s Međunarodnim PEN-om. Fond daje praktičnu pomoć uhapšenim ili šikaniranim piscima i novinarima. U nekim slučajevima Fond nudi i pomoć njihovim porodicama.\nP 3 FONDACIJA LATINO-AMERIČKIH I ŠPANSKO-GOVORNIH CENTARA\nSkupština Delagata odlučila je 1997. da španski treba da bude radni jezik Međunarodnog PEN-a pod uslovom da su obezbjeđena sredstva za pokrivanje troškova koji iz toga proizlaze. Ubrzo poslije toga osnovana je ova Fondacija, kojom upravlja nezavisni nadzorni odbor. Ona plaća za prevode dokumenata na španski i sa španskog i osigurava predvodilačku službu kad se to traži. Finansira se kroz donacije.\nP 4 LONDONSKI URED\nSjedište Međunarodnog PEN-a je u Londonu. Međunarodni Sekretar vodi Londonski Ured. Međunarodni Sekretar je također i sekretar Izvršnog komiteta Međunarodnog PEN-a, kojim predsjedava Predsjednik Međunarodnog PEN-a.\nUred služi centrima s namjerom da im omogući da funkcioniraju u skladu s ciljevima Međunarodnog PEN-a. Međunardni Sekretar je odgovoran za osoblje i aktivnosti Ureda unutar budžetskih okvira koje godišnje utvrđuje Skupština Delegata. Londonski Ured se uglavnom finansira iz članarine.\nP 5 GODIŠNJI KONGRESI\nSkupština Delegata Međunarodnog PEN-a, koja se sastoji od delegata centara članica, upravno je tijelo Međunarodnog PEN-a. Ona se okuplja jednom godišnje na kongresima kojim je svake godine domaćin drugi centar. Osim što objezbjeđuju prostor za sastanke Skupštine Delegata, međunarodni kongresi uključuju književne sesije, čitanja i seminare, na kojim može učestvovati svaki član PEN-a i koji su najčešće otvoreni za javnost. Kongresi se finansiraju iz ad hoc aktivnosti prikupljanja novca, kojim asistira Londonski Ured.\nP 6 KOMITET ZA PISCE ZA MIR\nKomitet za pisce za mir osnovan je 1984. Svoje godišnje sastanke drži u okviru međunarodnih konferencija pisaca koje svake godine u maju na Bledu organizira Slovenački PEN centar. Na tim sastancima predstavnici PEN-a i drugi zainteresirani pisci razmatraju načine na koje pisci mogu raditi za mirnu koegzistenciju u svijetu.\nKomitet organizira razgovore i podržava mirnu koegzistenciju među piscima i intelektualcima u konfliktnim regionima. PEN je književna organizacija i jedan od fokusa Komiteta za pisce za mir je zloupotreba jezika književnosti u ratnoj propagandi i izazivanju mržnje prodiv naroda, vjera i kultura.\nP 7 KOMITET ZA PISCE U ZATVORU\nKomitet za pisce u zatvoru Međunarodnog PEN-a djeluje u korist progonjenih pisaca širom svijeta. Ustanovljen 1960. kao odgovor na sve češće pokušaje da se ušutkaju glasovi neslaganja hapšenjem pisaca i novinara, Komitet prati slučajeve gotovo 900 pisaca godišnje. Preko svojih centara članica Komitet posreduje kod vlada i pruža moralnu podršku zatvorenim piscima, koji mogu postati počasni članovi pojedinih centara. Komitet djeluje i putem mehanizama Ujedinjenih Naroda, uključujući Komisiju za ljudska prava Ujedinjenih Naroda, kako bi skrenuo pažnju i na individualne slučajeve i na sistematsko kršenje ljudskih prava u pojedinim zemljama.\nKomitet održava bazu podataka za sve slučajeve zlostavljanja pisaca i novinara, koja se dnevno ažurira. Ova lista slučajeva se dva puta godišnje daje u štampanoj formi, a informacije o pojedinim slučajevima ili o pojedinih zemljama stavljaju se na raspolaganje na zahtjev sjedišta Komiteta u Londonu. Komitet je ustanovio Mrežu za uzbunu u hitnim slučajevima, koja obezbjeđuje detalje o slučajevima u kojima su život i sloboda pojedinaca ugroženi, kao i adrese onih vlada kojima pojedinci žele uputiti svoje vlastite protestne poruke povodom tih slučajeva.\nP 8 KOMITET ZA PREVOĐENJE I JEZIČKA PRAVA\nKomitet za prevođenje i jezička prava ustanovljen je 1978. On ima dvostruki zadatak: da ohrabruje prevođenje savremene književnosti pisane na jezicima manje rasprostranjenosti na globalne i druge jezike, te da govori u odbranu jezika koji nisu državni.\nGlavni dio djelatnosti Komiteta bila je priprema Univerzalne deklaracije o jezičkim pravima. U njoj se ističe da svaka osoba ima individualno pravo da upotrebljava svoj jezik, te da svaka jezička zajednica ima kolektivno pravo da upotrebljava svoj jezik. Deklaraciju je injicirao katalonski PEN centar, koji je zatim sarađivao s 60 nevladinih organizacija iz šest zemalja, da bi uobličio konačni dokument. Komitet koji je potom osnovan nastavlja da radi s zainteresiranim nevladinim organizacijama na prihvatanjaju jedne takve deklaracije od strane UNESCO-a i na njenom konačnom podnošenju na jednoj međunarodnoj konferenciji na kojoj bi se ona prihvatila kao tekst međunarodnog prava.\nP 9 KOMITET ZA ŽENE PISCE\nKomitet je formiran 1991. da bi udovoljio posebnim potrebama žena pisaca i da bi ohrabrio popularizaciju, izdavanje i prevođenje njihovih djela. Komitet sada ima svoje predstavnike u više od 70 PEN centara. Žene pisci sa svih šest kontinenata i iz različitih etničkih i jezičkih grupa aktivne su u djelatnostima Komiteta. Komitet svake godine distribuira trojezične novine (na engleskom, francuskom i španskom) koordinatorima u preko 70 zemalja za lokalnu distribuciju. Komitet organizira i regionalne konferencije, koje uvijek objavljuju svoje publikacije.\nGodine 1999. osnovan je stalni Program “Pisci u egzilu” s glavnim ciljem da poveća podršku Međunarodnog PEN-a piscima koji su prisiljeni da žive u egzilu. Taj Program je sad dobio formu Mreže pisaca u egzilu, čiji ciljevi su da se izmjenjuju informacije i iskustva i da se podigne svijest, i lokalno i internacionalno, o problemimima s kojim su suočeni pisci u egzilu. Čineći to, Mreža pomaže tim piscima da se uklope u svoju novu okolinu i da nastave svoju karijeru. Angažirana je i u izgradnji i održavanju baze podataka, za koju se brine jedan od članova Mreže.\nMagazin Međunarodnog PEN-a objavljuje dva puta godišnje Međunarodni PEN u Londonu. On sadrži mješavinu pjesama i kratkih priča, referate koji su podneseni na kongresima i konferencijama Međunarodnog PEN-a, prikaze koji su fokusirani na savremenu književnost na jezicima manje rasprostranjenosti, članke, kao i informacije o piscima u zatvoru i njihove napise. Pretplata ide preko Londonskog Ureda.\nOsnivač: Gdja C. A. Dawson Scott\nH. G. Wells1933-36\nMeđunarodni predsjednički komitet: 1941-47\nVictor van Vriesland1962-65\nV. S. Pritchett1974-76\nMario Vargas Llosa1976-79\nAlexandre Blokh, Sook-Hee Chun, Georges Emmanuel Clancier, Peter Elstob, Nadine Gordimer, Ronald Harwood, Nancy Ing, Francis King, György Konrad, Joanne Leedom-Ackerman, Predrag Matvejević, Arthur Miller, Antonio Olinto, Michael Scammell, Leopold Sedar Senghor, Mario Vargas Llosa, Thomas von Vegesack, Per Wastberg.\nMEĐUNARODNI SEKRETAR: Terry Carlbom\nPreveo Zdenko Lešić


➡GP NOVA LJEVICA OSUĐUJE HAPŠENJE GOJKA RAIČEVIĆA I DRAŽENA ŽIVKOVIĆA I ZAHTIJEVA NJIHOVO HITNO OSLOBAĐANJE IZ PRITVORA‼ – Građanski pokret Nova ljevica\n➡GP NOVA LJEVICA OSUĐUJE HAPŠENJE GOJKA RAIČEVIĆA I DRAŽENA ŽIVKOVIĆA I ZAHTIJEVA NJIHOVO HITNO OSLOBAĐANJE IZ PRITVORA‼\n🔵GP Nova ljevica najoštrije osuđuje večerašnje hapšenje i određivanje pritvora glavnim urednicima portala IN4S Gojku Raičeviću i portala Borba, Draženu Živkoviću i zahtijeva njihovo hitno oslobađanje iz pritvora.\n🔵Kao što smo kazali i pretpostavili nakon hapšenja Anđele Đikanović, pitali smo se samo ko će biti sledeći uhapšen. Nijesmo morali čekati dugo na odgovor.\n🔵Večeras je DPS-policijsko-tužilačko-sudska hunta uhapsila novinare uskraćujući im slobodu govora, obavljanje svog posla, obavještavanja javnosti.\n🔵Svima je već odavno jasno da je na djelu otvorena diktatura i da nikada u Crnoj Gori nije bilo opasnije vrijeme. Više je nego očigledno da je na djelu novi Informbiro i samo se čeka da se formira novi Goli otok i otpočnu čistke po uzoru na one Staljinove.\n🔵Vjerujemo da narod to neće dozvoliti, da će shvatiti da se mora ujediniti i osloboditi diktature, skinuti okove, kako sa ruku, tako i iz glave, lažnim podjelama kojom ih truje vlast i dijeli da bi mogla da nastavi da pljačka i otima i ono malo što je ostalo neopljačkano.\n🔵Svi smo mi uhapšeni, ne samo Anđela, Gojko i Dražen i vrijeme je da se oslobodimo, maknemo ovaj diktatorski režim sa vlasti i skinemo 30-ogodišnji jaram sa vrata.\n← ➡GP NOVA LJEVICE OSUĐUJE HAPŠENJE ANĐELE ĐIKANOVIĆ I ZAHTIJEVA DA SE ODMAH PUSTI NA SLOBODU‼\n📢VLADA CRNE GORE KAO MILAN TAROT →


Воја и Вук, врућа политичка роба\nTo ga, iako bez dokaza o političkom očinstvu, čini naslednikom Vojislava Koštunice, koji je toliko puta zavarao svoje političke protivnike. Naime, izgledao je kao Bik Koji Sedi, s vigvamom podignutim na Dorćolu, ali su samo retki mogli da primete kako vremenom poprima obrise kardinala Rišeljea.\nKada su izvođači radova petog oktobra, isprljani revolucionarnim radom koji je podrazumevao neophodne dilove sa Slobinim judama, potom, s Vilijamom Mongtomerijem, Legijom i delijama, došli po Voju da mu daju vlast, činilo se da je on uzima kao antibiotik. Znao je, naime, da će terapija samo nakratko izlečiti Srbe jer njihovo lečenje demokratijom ima ograničen rok trajanja. Kad istekne dejstvo penicilina, Srbi, umesto lekara, traže novog Mesiju.\nI Koštuničini mrzitelji, koji su ga rado opisivali kao brata blizanca Voje Šešelja, samo u dva broja većem crnom fraku, koji mu visi oko rukava, kao i oni koji su, gledajući Koštunicu, imali viziju da on zapravo sve vreme u Srbiji obitava kao Sloba bez greške, kao konačna, finalna i usavršena verzija krutog momka iz Požarevca, bili su sve vreme u zabludi.\nKoštunica se, posle stolovanja na mestu predsednika SRJ, i s dva mandata kao premijer Srbije, bez buke i histerije povukao ne samo iz stranke, već i iz takozvanog javnog života.\nSlično je učinio i Vuk Jeremić. Napustio je demokrate i bavi se međunarodnom politikom. Da je bivši šef države i lider demokrata Boris Tadić postao pripadnik te škole mišljenja, iako je bio razredni Vuku, a učio od Voje, još bi neko izvesno vreme igrao u nekom drugom filmu! Ne bi prošlo mnogo, a Srbi bi ga molili da se vrati u staru projekciju.\nSrbi, za sada, tu molbu ne isporučuju Voji i Vuku, ali je izvesnom broju radnih ljudi i građana ta naizgled nadrealna ideja još u svesti. Zašto, inače, prema najnovijem istraživanju „Ipsos stratedžik marketinga”, Vuk Jeremić izaziva pozitivne misli kod čak 22 odsto anketiranih, što ga stavlja na treće mesto najpopularnijih političara, koje deli sa Zoranom Mihajlović? Ispred njih dvoje su samo neprikosnoveni Vučić i udaljeni Dačić, dok su iza Vuka šef države Tomislav Nikolić, Vojislav Šešelj… Daleko iza Vuka, gotovo ispod radara, borave Borko Stefanović, Čedomir Jovanović i Bojan Pajtić, a negde između su, sa 15 odsto, zaštitnik građana Saša Janković i omiljeni Vučićev levičar Aleksandar Vulin.\nO Koštunici pozitivno misli 10 odsto anketiranih, što ga takođe stavlja ispred Borka, Čede i Bojana, a izjednačava s nekadašnjom stranačkom drugaricom Sandom Rašković Ivić, s kojom Voja ne održava veze od kada je, kao tvorac DSS-a, napustio partiju koju je osnovao, zajedno s najodanijim ljudima. Ponekad, Koštunica ruča s Nenadom Popovićem, koji, osim što se zalaže za podizanje zida na granici s Makedonijom, pokušava da se nametne kao Koštunica koji se razume u ekonomiju i koji politički marketing ne smatra oružjem za masovno uništenje. Mada Popovića vide i drugačije: kao kandidata za srpskog Orbana, koji meša malter.\nKako se, dakle, dogodio politički apsurd: da dvojica izopštenika iz medija i javnosti ostanu tako dugo posle njihovog izgnanstva, takozvana vruća politička roba? Koštunica je poslednji put viđen na sahrani svoje supruge Zorice Radović koja je bila i njegov politički, ideološki i intelektualni saborac. S tim da nije imala ambicije da postane Mira Marković prosvećene desnice.\nVoja se zapravo, od odlaska iz politike, posvetio negovanju supruge i retkim odlascima u Belanovicu. More ionako nije voleo. Naročito od kada je obalu zauzeo Milo.\nPoput Voje, koji je smatrao da Srbi moraju da uče demokratiju dugo i mukotrpno, sa svešću da ni takva vrsta napora ne obećava da će o njoj, dakle demokratiji, išta naučiti, osim svesti da učlanjenje u bilo koju stranku obećava najviše onim najvišim rastom, kojima ne trebaju merdevine da bi uništili protivnički bilbord, i Vuk Jeremić ne postoji u medijima. Osim kada prođe pored kioska. Posvećen je lobiranju za mesto generalnog sekretara Ujedinjenih nacija i za sada nema podrške sopstvene vlade, pa ostaje nejasno šta to Srbija može da izgubi ako kandiduje Vuka. Naročito ako se ima u vidu da se za to mesto favorizuje Bugarka Irina Bokova, prijateljica Hilari Klinton, koja se po prirodi stvari previše ne protivi ulasku Kosova u Unesko. Uzgred, Bokova je direktorka Uneska.\nČinjenica da premijer razmišlja o opasnosti da se Jeremiću ne rodi ideja da vremenom doživi kontrarevoluciju, pa da pomisli da se od Vuka može postati Vučić, verovatno je jedan od razloga zašto nekadašnji Borisov šef diplomatije, koga su, inače, u kuloarima nazivali „žutim Vučićem”, nestrpljivo čeka na audijenciju u Nemanjinoj 11. Doduše, Jeremića su nazivali i Borisovim Kusturicom, ali ćosavim, što je bio rezultat njegovog zalaganja za nepriznavanje Kosova. Međutim, žuti su ga smatrali i neprirodnim, patriotskim organom, stranim elementom u svoj telu. Vuk se, zapravo, nikada nije prilagodio klanovskom demokratskom organizmu.\nKakva sada može biti politička upotrebna vrednost Koštunice i Jeremića, koji emituju političko zračenje koje će ih svakako, vratiti u sferu interesovanja različitih partijskih mešetara? Oni, jednostavno, zrače cenzus, a možda i daleko više. Međutim, Voja ima 71 godinu i verovatnije je da je bliži učlanjenju u nekakvo savetodavno veće staraca, čija podrška može i političara srednjeg rasta načiniti dvometrašem. Nije li, uostalom, Vojina podrška možda ključno doprinela pobedi Tomislava Nikolića na predsedničkim izborima?\nNa drugoj strani, rođen pre 40 godina, Vuk još pripada mladuncima srpske politike i ako imamo u vidu da je izjednačen za Zoranom Mihajlović koja ne izlazi s ekrana i iz kozmetičarskog salona, ne čude spekulacije da ga je novi disident demokrata, njegov stari i dobri neprijatelj Borko Stefanović, bar se tako spekuliše po čaršiji, već zamolio da mu se pridruži u stvaranju nove stranke. Ako je Borko kandidat za komandanta Prve proleterske, šta bi onda bio Vuk? Novi šef Skoja?\nKako je Vuk to odbio, a ranije se takođe zahvalio i Dačiću, verovatno je procenio da još nije vreme da se ispreči Vučiću, predosećajući da, ako to učini, neće ostati u jednom komadu pred superseckom opozicije koji se, u slobodno vreme, predstavlja i kao premijer.\nDa li je usitnjavanje opozicije rezultat Vučićevog obožavanja ruske salate ili je sama opozicija pokazala nesposobnost da se odupre lideru SNS-a? Da li građani, naslućujući to i tražeći nova rešenja, aktiviraju stare junake?\nMožda je tajna njihovog trajanja u ilegalnom radu? Nemam stranku, dakle postojim! Idealno za politički slogan, ako se aktiviraju.


SRBIJA OPEN: Mateo Beretini osvojio titulu u Beogradu! | Blok vesti\nHome Sport SRBIJA OPEN: Mateo Beretini osvojio titulu u Beogradu!\nSRBIJA OPEN: Mateo Beretini osvojio titulu u Beogradu!\nITALIJAN postavljen za drugog nosioca Mateo Beretini je u odlučujućem meču savladao Rusa Aslana Karaceva 6:1, 3:6, 7:6 (7:0).Original Article\nPrevious article“NASTAVLJA SE DOMINACIJA SRPSKIH RVAČA” Čestitka ministra Udovičića Nemešu\nNext articlePAVLOVIĆEV PRVENAC ZA VOĐSTVO CRNO-BELIH: Partizan konačno probio odbranu Spartaka (VIDEO)


Antropologija zla, Bojan Jovanović, Krug - centar za distribuciju knjiga\nПочетна / Antropologija / Antropologija zla\n„Tematika zla, više od bilo koje druge aktuelne teme, ima prioritet zbog značaja za ljudski opstanak… prisila koja uslovljava činjenje zla svojom tajanstvenošću postavlja uvek aktuelna pitanja o realnosti jednog principa koji, prepoznat kao mogućnost opredeljenja, implicira i svoje kulturne, socijalne i religijske aspekte…\nTokom istorije, zlo se ispoljavalo na različite načine, a ljudska imaginacija je u njegovoj funkciji pokazala svoju tamnu raskošnost koja upozorava da ono još uvek nije izreklo svoju poslednju reč…\nZlo crpe svoju snagu iz čovekove slabosti i nemoći da mu se odlučno odupre. Ta nemoć je izražena u prepuštanju političkom i socijalnom negativitetu u kome se i banalnost zla iskazuje nemogućnošću da se učini dobro. Iluzija o neposrednoj koristi zla uvek se i rasprskava u društveni košmar iz kojeg kolektiv nastoji da izađe ulažući mnogo više snage od one koja je bila potrebna da se zlo blagovremeno spreči.”\nAntropologija zla количина\nШифра производа: 3d5ec6dc0dee Категорија: Antropologija\nZločin i običaji u primitivnom društvu Antropologija građanstva\nГледате: Antropologija zla 1.430,00дин.


skaljarski klan kavacki klan rat klanova | Info | Crna hronika\nZATIŠJE MEĐU KLANOVIMA NAKON HAPŠENJA VELJINE GRUPE! Tišina u podzemlju, primirje i u CRNOJ GORI 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Gordana Bojanić Izvor Blic 16.04.2021. / 20:30\nKriminalnih obračuna od hapšenja, koje se dogodilo prije dva mjeseca, u Crnoj Gori i Srbiji nije bilo, iako su glavni ljudi ozloglašenih "kavčana" i "škaljaraca" na slobodi i, prvi put posle dugo vremena, na istoj teritoriji.\nJovan Vukotić, vođa "škaljarskog klana" na slobodi je već neko vrijeme i vratio se u Crnu Goru. On je nedavno istakao da rijetko izlazi iz kuće, jer svaki put kada to uradi "neko ga prati".\nU Crnoj Gori je i prvi čovjek "kavačkog klana" Slobodan Kašćelan, a njemu se nedavno pridružio i drugi vođa klana Radoje Zvicer, koji se, nakon što je preživio atentat u Ukrajini, vratio u Kotor.\nUpravo njima je u goste, samo nekoliko nedjelja prije nego što je "pao" cio njegov klan, došao Veljko Belivuk i nonšalatno se, u pratnji obezbjeđenja "kavača" kretao po primorju.\nDa udarci crnogorskim klanovima nastavljaju da se ređaju od Belivukovog "pada" pokazuje i jučerašnje hapšenje istaknutih članova "kavačkog klana" Igora Božovića i njegovog sina Vladimira koji su godinama bili u bjekstvu.\nIgor Božović, kojeg Specijalno državno tužilaštvo sumnjiči da je početkom novembra 2011. godine sa Kašćelnom stvorio kriminalnu organizaciju, bio je u zatvoru kada je policija u Kotoru hapsila "kavčane". Spuške bedeme napustio je 4. avgusta 2017. godine, a Specijalno državno tužilaštvo tek 12 dana kasnije tražilo je od Višeg suda da Božoviću odrede pritvor, a on je već tada pobjegao.\nCrnogorac Dalibor Daba Tomović (46) pronađen je mrtav u iznajmljenom automobilu na napuštenom parkingu u kotoru prošle nedjelje.\nU prvom trenutku vjerovalo se da je izvršio samoubistvo, međutim istražitelji sada sumnjaju da je možda ipak ubijen. Prvi dokazi na licu mjesta ukazivali su na to da je Tomović sam pucao u sebe, međutim tokom uviđaja inspektori su pronašli dvije čaure, a ubrzo je utvrđeno i da se neposredno nakon smrti sastao sa pripadnikom "kavačkog klana".\nNicović za MONDO otkriva ko će zavladati BG podzemljem! Očekujmo USPON ŠKALJARACA\nIme Dalibora Tomovića u medijima se prvi put pojavilo 2016, kada je vraćen u Crnu Goru sa beogradskog aerodroma zbog veza s kriminalnim grupama. On je tada označen kao bezbjednosno interesantna osoba i nalazio se na spisku ljudi kojima je zabranjen ulaz u Srbiju.\nIako su se glavni ljudi crnogorskih klanova primirili, njihovi podanici imaju povremene "ispade" kada se nađu "oči u oči" sa suparničkom ekipom. Pa je tako, prošle nedjelje Savo L, navodni član "škaljarskog klana", pokušao je da napadne "kavčanina" Vidoja S. koji je razgovarao sa advokatom u zatvoru Spuž., Teži obračun spriječili su čuvari zatvora.\nU periodu od četiri mjeseca, tačnije od septembra 2020. do februara ove godine na ulicama Srbije dogodilo se čak pet mafijaških obračuna. Pripadnici grupa ubijani su na sred ulice, u tržnim centrima, a njihovi egzekutori nisu prezali od brojnih svjedoka ni sigurnosnih kamera koje bi ih razotkrile.\nSamo u januaru ove godine dvojica mladića Zoran Uskoković i Timotije Stojanović Džimi, u razmaku od dva dana ubijena su u Beogradu i Pančevu. Dok su ubice Stojanovića, koji je povezivan sa navijačkom grupom Velje Nevolje otkrivene, egzekutori Uskokovića i dalje se nalaze u bjekstvu. Nedjelju dana nakon likvidacija razbijena je klan Velje Nevolje, a od tada, pa do danas čini se da su ulice mirnije. Ni jedno kriminalno ubistvo nije se dogodilo.


Spremite se za saobraćajne gužve, ukoliko planirate da putujete za praznike! Naplatne rampe radiće 24 sata\nPovećan je i broj inkasanata na naplatnim stanicama kako bi se obezbedio nesmetan prolazak vozila\nJP „Putevi Srbije“ saopštili su danas da se tokom praznika očekuje pojačan intenzitet saobraćaja na srpskim autoputevima, zbog čega će na naplatnim stanicama svi kanali za naplatu putarine i distribuciju kartica biti u funkciji 24 časa dnevno bez pauze.\nPovećan je i broj inkasanata na naplatnim stanicama kako bi se obezbedio nesmetan prolazak vozila.\nNapominju i da najbrži prolazak kroz naplatne stanice omogućava elektronska naplata putarine (ENP) koja značajno skraćuje vreme putovanja i omogućava vozilima prolazak bez zaustavljanja, a ujedno predstavlja i jeftiniji vid plaćanja putarine.\nGotovi praznici: Biće gužve na putevima – na izlazu iz zemlje i ka planinama\nUčesnici u saobraćaju mogu putem portala na autoputevima i aplikacije za mobilne telefone „Putevi Srbije“ da se informišu u realnom vremenu o eventualnim zadržavanjima na naplatnim stanicama, prekidima saobraćaja, stanju kolovoza, vremenskim prilikama i drugim neophodnim informacijama.\npraznici putarina saobraćaj\nDve godine su uspeli da izbegnu koronavirus, a onda su dozvolili avionu da sleti: Iz njega izašlo 36 zaraženih, vlasti panično uvele mere