U ZAKUP NUDE 50 HEKTARA ORANICA I PAŠNJAKA: Kikinda raspisala oglas za izdavanje poljoprivrednog zemljišta u javnoj svojini | Novosti.rs\nOglas sadrži 41 šifru za javno nadmetanje, a za zakup mogu da se prijave pravna i fizička lica koja imaju registrovana poljoprivredna gazdinstva. Početna cena za hektar obradivog zemljišta je 24.027 dinara, za livade i pašnjake 4.805 dinara, a za neobradivo zemljište 2.877 dinara. Najtraženije parcele su oko nekadašnje kasarne, a njihova pojedinačna površina je od jednog do tri hektara i prvenstveno su za košenje.\n- Formular za učešće na nadmetanju dostupan je na sajtu Grada i u Uslužnom centru. Pravna lica treba da prilože izvod iz Privrednog registra i potvrdu o aktivnom statusu poljoprivrednog gazdinstva. Dokumentacija se dostavlja lično ili poštom, najkasnije do 8. aprila. Otvaranje ponuda je narednog dana. Zakupac postaje ponuđač najviše cene - navodi Dalibor Oličkov, šef Odseka za poljoprivredu u Gradskoj upravi.\nObaveza zakupaca biće da u roku od pet dana uplate sredstva za zakup. Detaljnije informacije mogu se dobiti u Uslužnom centru, u kancelariji 70 Gradske uprave, na oglasnoj tabli i na telefon: 0230 410-223.\nKikinda poljoprivredno zemljište zakupci parcele


Staša Gejo na Svetskom kupu u Insbruku - Olimpijski komitet Srbije\nNaša najbolja takmičarka Staša Gejo učestvuje na Svetskom kupu u Insbruku u sportskom penjanju koji je počeo juče i traje do 26. juna. Nakon dva vezana Svetska kupa koja su održana prošlog meseca u Solt Lejk Sitiju u SAD i Svetskog kupa u Briksenu, Međunarodna federacija za sportsko penjanje nastavlja sa svojom serijom Svetskih kupova sa šestim turnirom u ovoj sezoni. Serija se nastavlja u Evropi, a domaćin je austrijski grad Insbruk.\nNaša Staša Gejo je u jučerašnjim kvalifikacijama u bolderu podelila prvo mesto sa takmičarskom iz Japana, Futaba Itom i na taj način pokazala da se nalazi u vrhunskoj formi pred polufinale i finale koje će biti održano u petak, 24. juna 2022. godine. Polufinale ženskog boldera održava se od 13.00 časova, dok će se finale u ovoj disciplini održati u večernjim časovima od 19.45.\nPodsećamo da je naša najbolja takmičarska Staša Gejo nastupala, kao i na prethodnim turnirima Svetskog kupa, u bolderu – disciplini koja predstavlja njenu specijalnost. Staša je na prethodnim izdanjima Svetskog kupa bila u samom vrhu. Na prvom turniru u Meiringenu Staša je osvojila 6. mesto u finalu. Nakon toga, u Seulu je za malo ostala bez medalje zauzevši 4. mesto. Konačno, u Solt Lejk Sitiju je prvo zauzela 8., a nekoliko dana kasnije 11. mesto. Konačno, u italijanskom Briksenu osvojila je 10. mesto. Ovi rezultati, kao i prvo mesto u kvalifikacijama prvog dana Svetskog kupa u Insbruku, garantuju da će Staša i ovog puta biti jedan od najozbiljnijih kandidata za visok plasman.\n23.06.2022. Sportsko penjanje\nNaša najbolja takmičarka Staša Gejo učestvovala je i završila je na 10. mestu…


Mobilni Blog | HTC One M9 kao remek-delo dizajna\nKada bi budući HTC One M9 izgledao ovako, ne bismo imali ama baš ništa da dodamo i oduzmemo. Ove fotografije delo su nemačkog dizajnera Jonasa Daenerta, koji je pod pseudonimom PhoneDesigner objavio nekoliko render fotografija ovog modela koga prati dosta prašine u vezi sa njegovom zvaničnom premijerom koji se očekuje početkom marta. Imajući u vidu dizajn aktuelnog modela One M8 i neke fotografije koje su slučajno dospele do interneta, a za koje se veruje da otkrivaju izgled budućeg HTC-ovog asa, vrlo je moguće da će novi One M9 izgledati otprilike ovako.\nKo je zvanični dizajner M9 naravno ne znamo, ali Daenert je objavio nekoliko fotgrafija ovog telefona u želji da dočara M9 iz svih uglova kako bi fanovi ovog brenda imali priliku da dobiju jasniju sliku o tome kako će telefon izgledati. Ono što se na njima da videti odgovara oneme što smo viđali, ali i onome što očekujemo od budućeg HTC-ovog flegšipa.\nVrhuni kvalitet izrade, sa podrazumevanim aluminijumom ili nekim sličnim metalom kao osnovnim materijalom za izradu tela telefona, trebalo bi, u najmanju ruku, da ponovi neprevaziđeni dizajnerski uspeh prethodnika. Fotografije nam ukazuju na to da bi M9 mogao bti dizajnerska mešavina postojećeg modela sa elementima preuzetih sa iPhone-a, što se vidi po bočnim stranama.\nPored dizajna i izrade na najvišem nivou trebalo bi da budu i 5-inčni full HD ekran. Na proveri vrednosti biće i novi Qualcomm Snapdragon 810 procesor, koji će raditi sa 3GB RAM memorije, dok kameru čeka veliko unapređenje (sa aktuelnih 4 na 20MP!). Takođe, jasno je da će i prednja kamera biti “pojačana”, što se vidi i na ovim fotografijama.\nHTC One M9 dolazi sa Android Lollipop operativnim sistemom i najnovijom verzijom sjajnog Sense korisničkog interfejsa.\nIzvor i fotografije: twitter.com/PhoneDesigner\nTAGOVI: One M9 One M9 dizajn One M9 najava One M9 predstavljanje One M9 premijera One M9 specifikacija\nLG G4 stiže u aprilu


SERIJAL PREPORUKA: UBITI IV - KILLING EVE\nNastavljamo sa preporukama i danas vam predstavljamo seriju koja je jedan prilično redak i neobičan televizijski primerak. Već posle prve sezone svojom originalnošću osvojila je kritiku i publiku a nakon završene druge zasluženo je mnogi smatraju jednom od najboljih serija u poslednjoj deceniji.\nUbiti Iv (Killing Eve) – Koktel od naizgled nespojivih sastojaka, savršeno smućkan i neodoljivo ukusan. Dakle, ima ovde za svakoga po nešto, od neizvesnosti Hičkokovih trilera, preko Koenovske tragikomedije do karikaturnih crta svojstvenih za likove filmova Vesa Andersona. Sama radnja je naizgled poznata, stara dobra igra mačke i miša, konstatno nadmudrivanje između serijskog ubice i policijskog agenta. Međutim, u slučaju glavnih junakinja ove serije ništa nije jednostavno i crno-belo. Vilanel nipošto nije uobičajan psihopata i ubica na kakvog smo navikli, ona je neodoljivo luckasta, detinjasta i razmažena, sposobna da sve one emocije koje ne oseća savršeno odglumi. Njoj je ubijanje prirodna potreba i posao koji obavlja sa uživanjem, onako usput dok doručkuje ili obavlja neke svakodnevne aktivnosti. Britanska glumica Džodi Komer je najblaže rečeno fantastična u ovoj ulozi (za koju je pre nekoliko dana dobila Emi nagradu), ona ni u jednom trenutku ne upada u zamku preglumljavanja, njena Vilanel je ozbiljna ali neodoljivo simpatična negativka koju je jako teško mrzeti. Sa druge strane imamo Iv, ništa manje intrigantnu agentkinju MI5 kojoj neobična povezanost sa Vilanel pomaže da pobegne od dosadne svakodnevice i zadovolji svoj avanturistički duh. Sandra Ou je pokazala kolikim glumačkim opsegom raspolaže još u seriji “Uvod u anatomiju” pa njena savršena izvedba ove uloge nije naročito iznenađenje.\nOdnos između Vilanel i Iv, kao srž cele priče je potpuno nepredvidiv, apsurdan i zbunjujuć, one se istovremeno preziru i obožavaju i samo zbog njih dve, mimo svih drugih kvaliteta vredi dati šansu ovoj neobičnoj seriji.\nSkoro je završeno emitovanje druge sezone, svaka ima po 8 epizoda, taman da se brzo nadoknadi ako ste je propustili.\njodie comerkilling evenajbolje serijesandra ohserijal preporukaserijeubiti ivuvod u anatomijuwes anderson


Prilagođavanje okna za navigaciju - Access\nŽelite da organizujete objekte baze podataka na način koji najviše odgovara? Zatim kreiranje prilagođenih kategorija i grupa u oknu za navigaciju reorganizovanje, markirajte i čak i skrivanje objekata. Takođe možete da sakrijete okno za navigaciju da obezbedite sopstveni metod za navigaciju i korišćenje makroa za naprednije kontrolu.\nAko tražite samo osnove, pogledajte članak korišćenje okna za navigaciju.\nPrilagođeni okna za navigaciju organizovane po tri poslovnih funkcija\nOrganizovanje objekata u prilagođenim grupama\nViše opcija za prilagođavanje\nDa biste sve ići glatko: planiranje pristup, nastavite u fazama i razumeli implikacije bezbednost.\nPlaniranje prilagođenih kategorija i grupa\nKada planiranje i dizajniranje sistem za navigaciju za bazu podataka, rad sa osobama koje će da ga koristite. Ako je to praktično, neka svojih potreba centralnoj vaš procesa dizajniranja. Zavisno od raspoloživih resursa, razmotrite korišćenje grupa fokusiranje planiranja i sprovođenje testova upotrebljivosti tokom dizajna. Ukratko, fokusirajte se na korisnika.\nNa primer, pretpostavimo da imate mnogo izveštaja u bazi podataka, i da pokrenete izveštaje sa različitim frekvenciju. Može da kreirate izveštaje kategoriju, a zatim kreirajte dnevno, sedmično, mesečno, kvartalni i godišnji grupe. U svakoj grupi, možete da dodate odgovarajuće izveštaje.\nMnoge primere za Prilagođavanje okna za navigaciju, pogledajte članak Istaknutih predloške programa Access.\nKada ste spremni, kreiranje prilagođenih kategorija, prilagođene grupe unutar tih kategorija, a zatim dodajte objekte baze podataka za svaku grupu. Koristite dijalog Opcije za navigaciju da biste kreirali prilagođene kategorije i grupe i upravljali njima. Dijalog prikazuje listu svih kategorija koje su definisane u bazi podataka i prikazuje grupe za izabranu kategoriju.\nRazmislite o kreiranja prilagođenih kategorija i grupa kao skele za prilagođene navigacije.\nKreiranje prilagođene kategorije Access pruža jednu unapred ugrađeni prilagođenu kategoriju za vas koji se zove prilagođene. Možete da preimenujete tu kategoriju i zatim dodate ili uklonite grupe da odgovara vašim potrebama. Takođe možete da kreirate nove prilagođene kategorije.\nNapomena Kada kreirate prilagođenu kategoriju, ona se primenjuje samo na trenutnu bazu podataka. Ne možete preneti prilagođene kategorije i grupe u druge baze podataka.\nKreiranje prilagođene grupe Kada kreirate kategoriju, Kreirajte prilagođene grupe za novu kategoriju. Možete da kreirate onoliko grupa koliko vam je potrebno.\nOrganizovanje objekata baze podataka u prilagođenim grupama\nKad kreirate kategorije i grupe, možete dodati, skrivanje ili prikazivanje grupa i objekata da odgovara vašim potrebama. Objekte u grupi možete da dodate ili uklonite iz nje u bilo kom trenutku.\nDodavanje objekata u prilagođenim grupama U oknu za navigaciju možete prevucite ili kopirajte i nalepite objekte iz Grupe Nedodeljeni objekti za dodeljivanje u prilagođenu grupu. Na taj način, možete dodati prečicu za objekat baze podataka i ne premeštate ili kopirate objekata samoj. Prečice se mogu prepoznati po maloj strelici pored donjeg levog ugla ikone objekta.\nSvaka grupa bi trebalo da imate samo jednu prečica do objekta u datom bazom podataka. Kada otvorite prečicu, otvarate objekat na koji ona ukazuje.\nNapomena Ugrađene kategorija i grupa u oknu za navigaciju ne prikazuju prečice i umesto toga prikazivanje objekata stvarni baze podataka. Ove grupe uključuju sve grupe u svim ugrađenim kategorijama i grupi Nedodeljeni objekti u svakoj prilagođenoj kategoriji.\nPrikazivanje ili skrivanje grupa ili objekata Kada popunite prilagođene grupe ili grupe, možete da sakrijete grupu Nedodeljeni objekti i ostale grupe koje ne želite da prikažete.\nMožete da sakrijete neke ili sve grupe u prilagođenim kategorijama, kao i neke ili sve objekte u datoj grupi. Kliknite desnim tasterom miša komande koje su obezbeđene tako što ćete u oknu za navigaciju možete da koristite ili možete da izaberete svojstvo za svaki objekat i ga sakrio od grupe i kategorije u otvorenoj bazi podataka.\nSkrivene grupe i objekte možete da učinite potpuno nevidljivim ili možete da ih prikažete u oknu za navigaciju kao nedostupne ikone. To ćete učiniti ako u dijalogu Opcije za navigaciju potvrdite ili opozovete izbor u polju za potvrdu Prikaži skrivene objekte. Možete koristite ovaj dijalog kada je potrebno da biste otkrili grupu ili objekat.\nVažno Iako možete da uklanjate objekte iz prilagođene kategorije ili grupe, ne možete uklanjati objekte iz unapred definisane kategorije ili grupe. Iako možete da Izbriši (to je trajno uklonite) unapred definisane grupe, preporučujemo da ovo uradite zato što ona može izazvati probleme u bazi podataka. Baze podataka su skupovi komponenti koji funkcionišu zajedno i, ako se objekat izbriše iz tog skupa komponenti, može se ugroziti delimična ili kompletna funkcionalnost baze podataka.\nPostoji nekoliko načina za više opcija za Prilagođavanje okna za navigaciju.\nSkrivanje okna za navigaciju Možda ćete hteti da obezbedite sopstveni metod za navigaciju, kao što je Komandna tabla obrasca ili obrasca za navigaciju.\nOnemogućavanje prikaza dizajna Možete da sakrijete objekata baze podataka da biste sprečili i dizajn, ali i dalje pruža prečice do njih u prilagođenim kategorijama i grupama.\nPovezanih makroa Takođe možete da koristite radnji makroa da biste kontrolisali okna za navigaciju:\nPostavljanje prikazanih kategorija Koristite da biste prikazali ili sakrili kategorije bez obzira na postavke u dijalogu Opcije za navigaciju .\nNavigateTo Koristite da biste došli do kategorije ili grupe ili automatsko kretanje do kategorije ili grupe kad se baza podataka otvori.\nLockNavigationPane Koristite da biste sprečili korisnike da slučajno dodavanje, premeštanje ili brisanje stavki u oknu za navigaciju. Takođe možete da koristite RunMenuCommand.\nFunkcije upotrebljivosti mogu da se zaobiđu. Prilagođavanje okna za navigaciju ne sprečava zlonamernog korisnika da promene neželjenih dizajna u bazu podataka ili sprečili neovlašćeni pristup podacima. Razmotrite sledeće:\nAko koristite makro za kontrolisanje i zaključavanje okna za navigaciju, korisnicima možete da onemogućite makro prilikom pokretanja tako što ćete pritisnuti i držati pritisnut taster SHIFT.\nMožete da sakrijete kategorija i grupa koje sadrže objekte baze podataka i možete da sakrijete same objekte, ali je moguće bi korisnici mogli da ih otkrijete.\nZaključavanje okna za navigaciju ne sprečava korisnike da kopiraju objekte baze podataka u ostavu.\nViše informacija o bezbednosti baze podataka potražite u članku odluka o pouzdanosti baze podataka i šifrovanje baze podataka pomoću lozinke za bazu podataka. Više informacija o kontrolisanje pri pokretanju baze podataka, pogledajte članak Podešavanje korisničkih opcija za trenutnu bazu podataka.\nSledeće procedure prikazuju kako da kreirate i preimenovanje prilagođene kategorije i grupe.\nVažno Za sledeće procedure da biste radili, u oknu za navigaciju mora biti vidljiva i omogućena njegove komande menija kliknite desnim tasterom miša. Više informacija potražite u članku Više opcija za prilagođavanje i Podešavanje korisničkih opcija za trenutnu bazu podataka.\nKliknite desnim tasterom miša na vrhu okna za navigaciju, a zatim izaberite Opcije za navigaciju.\nU dijalogu Opcije za navigaciju, u okviru liste Kategorije kliknite na dugme Dodaj stavku. Na listi će se pojaviti nova kategorija.\nPokušajte da kreirate ime koje će osobama koje koriste tu bazu podataka imati smisla. Kada kreirate ime, primetićete da se natpis liste na desnoj strani menja u skladu sa tim imenom. Na primer, ako ste novu kategoriju nazvali Moja komandna tabla, na listi sa desne strane prikazuje se natpis Grupe za stavku „Moja komandna tabla“.\nTakođe, obratite pažnju da na listi sa desne strane sadrži grupu naziva Nedodeljeni objekti. Access podrazumevano kreira tu grupu. Ona sadrži sve objekte baze podataka koje možete da koristite za popunjavanje prilagođene grupe.\nU okviru kategorijeizaberite prilagođenu kategoriju, a zatim kliknite na dugme Preimenuj stavku.\nIzaberite kategoriju za koju želite da dodate jednu ili više grupa.\nZa svaku grupu, u okviru grupe za <Group Name> lista, kliknite na dugme Dodaj grupu.\nOstavite izbor u polju za potvrdu pored Grupe Nedodeljeni objekti izabrana, a zatim kliknite na dugme u redu. Access zatvara dijalog Opcije za navigaciju i dodaje novu prilagođenu grupu u oknu za navigaciju.\nU okviru grupe za <Group Name>izaberite prilagođenu grupu, a zatim kliknite na dugme Preimenuj grupu.\nKreiranje prilagođene grupe iz objekta baze podataka\nUnesite ime za novu grupu, a zatim pritisnite taster ENTER.\nSledeće procedure prikazuju kako da organizujete objekte baze podataka u okviru prilagođene kategorije i grupe.\nObjekat prečice možete dodati u prilagođenu grupu na nekoliko različitih načina.\nIzaberite meni na vrhu okna za navigaciju, a zatim u gornjem odeljku menija izaberite novu kategoriju.\nGrupe koje su kreirane za tu kategoriju se pojavljuju u donjem delu menija, kao i grupa Nedodeljeni objekti .\nKopiranje i lepljenje:\nKada završite, možete da ostavite vidljivu u oknu za navigaciju grupe " Nedodeljeni objekti " ili možete da sakrijete.\nU oknu kategorija , izaberite odgovarajuću kategoriju.\nU oknu grupe za <Category> , opozovite izbor u polju za potvrdu Nedodeljeni objekti .\nNa listi grupe za <Category> , opozovite izbor u polju za potvrdu pored grupe koju želite da sakrijete.\nDruga mogućnost je da u oknu za navigaciju kliknite desnim tasterom miša na naslovnu traku grupe koju želite da sakrijete, a zatim izaberite stavku Sakrij.\nNa listi grupe za <Category> , potvrdite izbor u polju za potvrdu pored grupe koju želite da biste sakrili ili ponovo prikazali.\nNa listi kategorije izaberite odgovarajuću kategoriju.\nNa listi grupe za <Category> , izaberite grupu koja sadrži skrivenog objekta.\nOpozovite izbor u polju za potvrdu pored objekta.\nDruga mogućnost je da u oknu za navigaciju kliknite desnim tasterom miša na objekat, a zatim izaberite stavku Sakrij.\nNapomena Ne možete da sakrijete objekte u grupi Nedodeljeni objekti prilagođene kategorije u oknu za navigaciju.\nU oknu za navigaciju zatamnjeno ikona se pojavljuje za sve skrivene objekte.\nAko ste sakrili prečicu u grupi, kliknite desnim tasterom miša na prečicu i izaberite stavku Otkrij u ovoj grupi.\nKliknite desnim tasterom miša na objekat koji želite da sakrijete i izaberite stavku Svojstva objekta ili (za tabelu) Svojstva tabele u priručnom meniju.\nPreimenuj prečicu za objekat\nKada preimenujete prečicu za objekat, Access ne Preimenovanje objekta baze podataka koja upućuje na prečicu.\nBrisanje prečicu za objekat\nU oknu za navigaciju kliknite desnim tasterom miša na prečicu koju želite da uklonite, a zatim kliknite na dugme Ukloni.\nKada izbrišete prečicu za objekat, Access ne briše objekta baze podataka koja upućuje na prečicu.\nVažno Ako odaberete da izbrišete objekat iz grupe, imajte na umu da to može izazvati probleme. Preporučujemo da Brisanje objekta zato što je baza podataka je skup komponenti koje funkcionišu zajedno, a ako objekat je izbrisana sa tom skupu komponenti, mogu raskinuti delimično ili potpuno funkcionalnost baze podataka.\nSu napredne više načina za Prilagođavanje okna za navigaciju. Možete da sakrijete okno za navigaciju tako što ćete koristiti u dijalogu Opcije i onemogućavanje objekat prikaz dizajna tako što ćete koristiti svojstvo objekta. Makroe možete da koristite i da biste selektivno prikažete ili sakrijete kategorije, pomerite se do kategorije ili grupe, skrivanje okna za navigaciju ili zaključavanje okna za navigaciju.\nDa biste pokrenuli radnje makroa pokretale automatski kada baze podataka se otvara, smestite ih u makro AutoExec. Više informacija potražite u članku Kreiranje makroa koji se pokreće prilikom otvaranja baze podataka. Više informacija o kreiranju makroa za kontrolu korisničkog interfejsa potražite u članku Kreiranje makroa korisničkog interfejsa (UI).\nSkrivanje okna za navigaciju pomoću dijaloga opcije\nMožete da sakrijete okno za navigaciju i koristite drugi način za navigaciju, kao što je Komandna tabla obrazac, obrazac za navigaciju, ili strateški nalazi dugmad i veze u obrascu za pokretanje (pogledajte članak Istaknutih predložaka Access).\nU otvorenoj bazi podataka izaberite karticu Datoteka i kliknite na dugme Opcije.\nZa ovu postavku da biste preuzeli utiče na, zatvorite i ponovo otvorite bazu podataka.\nNapomena Da biste ponovo prikazali u oknu za navigaciju, ponovite ovu proceduru, ali, potvrdite izbor u polju za potvrdu.\nOnemogućavanje prikaza dizajna objekata baze podataka\nU oknu za navigaciju možete da postavite svojstvo Onemogućavanje prikaza dizajna prečice na prečicu (kliknite desnim tasterom miša na prečicu i izaberite stavku Svojstva objekta) da biste kontrolisali da li korisnici mogu da koriste prečica da biste otvorili ciljne objekat u prikazu dizajna ili prikazu rasporeda. Na primer, ako omogućite ovog svojstva za prečicu u obrazac, korisnici mogu da promene dizajn ili raspored obrasca pomoću prečica.\nU oknu za navigaciju kliknite desnim tasterom miša na prečicu koju želite da onemogućite prikaz dizajna, a zatim izaberite stavku Svojstva objekta ili (za tabelu) Svojstva tabele.\nU dijalogu <Object Name> svojstvaOnemogućavanje prikaza dizajna prečice potvrdite izbor.\nKoristite SetDisplayedCategories makroa da prikažete ili sakrijete kategorije\nDa biste kreirali novi makro, na kartici Kreiranje , u grupi makroi & kôd , kliknite na dugme makro.\nDa biste dodali radnje u postojeći makro, kliknite desnim tasterom miša makro u oknu za navigaciju, a zatim izaberite stavku Prikaz dizajna.\nNa kartici Dizajn , u grupi Prikaži/sakrij kliknite na dugme Prikaži sve radnje.\nSa padajuće liste izaberite stavku SetDisplayedCategories u dizajneru makroa. Radnje koja se pojavljuje u dizajneru makroa.\nU okviru Prikaži izbor postavke. Odaberite da ako želite kategorija da biste prikazali u oknu za navigaciju. Odaberite opciju ne ako ne želite kategorije da biste prikazali u oknu za navigaciju.\nPonovite korake od 3 do 5 za svaku kategoriju koju želite da kontrolišete pomoću makroa.\nViše informacija potražite u članku Radnja makroa "SetDisplayedCategories".\nKoristite NavigateTo makroa za kretanje do kategorije ili grupe\nDa biste dodali radnju u postojeći makro, kliknite desnim tasterom miša makro u oknu za navigaciju, a zatim izaberite stavku Prikaz dizajna.\nSa padajuće liste izaberite stavku NavigateTo u dizajneru makroa. Radnje koja se pojavljuje u dizajneru makroa.\nU okviru kategorija kliknite na ime kategorije koju želite da pomerite se do.\nAko želite da biste prešli na određene grupe u kategoriji, kliknite na strelicu u polju grupe , a zatim kliknite na ime grupe koju želite da pomerite se do.\nViše informacija potražite u članku Radnja makroa "NavigateTo".\nKorišćenje LockNavigationPane makro za zaključavanje okna za navigaciju\nSa padajuće liste izaberite stavku LockNavigationPane u dizajneru makroa. Radnje koja se pojavljuje u dizajneru makroa.\nNavedete vrednost za Lock argument. Odaberite kako da biste zaključavanje okna za navigaciju.\nViše informacija potražite u članku Radnja makroa "LockNavigationPane".\nKorišćenje RunMenuCommand makroa za sakrivanje okna za navigaciju\nAko biste radije da kreirate vlastiti sistem za navigaciju, možete da sakrijete okno za navigaciju tako što ćete koristiti radnju makroa RunMenuCommand i argumenta windowhide .\nSa padajuće liste izaberite stavku RunMenuCommand u dizajneru makroa. Radnje koja se pojavljuje u dizajneru makroa.\nViše informacija potražite u članku RunMenuCommand radnju makroa.


Tivćani očekuju goste iz cijele bivše Jugoslavije\nPRED DOČEK NOVE GODINE\nGlavočić je kazala da je program pod nazivom “Wellcome to the party” Advent već predstavljen u Skoplju, a početkom nedjelje i na veoma posjećenoj konferenciji za novinare u Beogradu\nTivat, riva, Foto: Siniša Luković\n23.11.2017. 14:05h Ažurirano: 23.11.2017. 14:05h\nTuristička organizacija Tivat započela je intenzivnu promotivnu kampanju kako bi što širem krugu potencijalnih turista predstavila bogat program dočeka Nove godine u tom gradu. Kampanja se sprovodi u državama bivše Jugoslavije, a predstoji i promotivni nastup na tržištu Albanije.\nDirektorica TO Tivat Gabrijela Glavočić juče je novinarima kazala da bogat novogodišnji program u Tivtu ove godine počinje već 25.decembra na katolički Božić i trajaće do 7.januara kada je Božić po julijanskom kalendaru. Program će se odvijati na gradskoj rivi i šetalištu Pine čije je kićenje u novogodišnje ruho već počelo, pa su velikim mašnama “uljepšane” čak i palme koje je uništila štetočina crveni surlaš, a što je du dijelu javnosti već izazvalo podijeljenje reakcije.\nPraksu organizovanja dočeka Nove godine na otvrenom Tivat je uveo lani, a pozitivno iskustvo sa tog događaja i preko 15 hiljada posjetilaca koji su tokom tri dana pohodili ovaj grad i programe na Pinima, uvjerili su organizatore u opravdanost te akcije, Stoga je ove godine pripremljen još bogatiji i duži program u trajanju od dvije nedjelje, a koji će ukupno koštati oko 180 hiljada eura. Od toga 80 hiljada eura obezbjeđuje Opština, 70 hiljada Turistička organizacija Tivat a nešto preko 30 hiljada eura Udruženje hotelijera i ugostitelja Tivta u saradnji sa sponzorima.\nTivćane i njihove goste u Novu 2018. godinu svojim pjesmama uvesti možda i najveća regionalna pop zvijezda, poznati splitski muzilar Zlatan Stipišić Gibonni sa svojim bendom. Naredne noći, 1, januara na Pinima će pjevati Željko Joksimović, dok će drugog januara koncert održati Neda Ukraden. Tih ali i svihh dana u periodu “od Božiča do Božića”, nastupaće i broni drugi muzičari iz zemlje i inostranstva, pa će u u Tivtu pored ostalih, svirati i “Trio gušt”, RHCP tribute band, “Senkina đeca”, Danijel Alibabić, James Brown tribute band, Nina Petković, Bane Nedović, “Toć”, izvođači klasične muzike i brojni drugi…Biće održani božićni bazari, a u posebnim kućicama na Pinima tivatski ugostitelji pripremiće i specijalnu ugostiteljsku ponudu primjerenu božićnoj i novogodišnjoj atmosferi.\nGlavočić je kazala da je program pod nazivom “Wellcome to the party” Advent već predstavljen u Skoplju, a početkom nedjelje i na veoma posjećenoj konferenciji za novinare u Beogradu.\n“Promociji, koja je održana u hotelu "Zira", prisustvovao je veliki broj srbijanskih medija kao i veliki broj muzičkih zvijezda među kojima SergejĆetković, Lepa Brena, Leontina, Neda Ukraden, Goran Bregović, Marija Šerifović, Dragoljub Đuričići, Vlado Georgiev…. Program smo predstavili i direkktno gostujući na RTV Pink, kao i na posebnoj promociji u tržnom centru “Delta City” u Beogradu, uz bogat program animacije publike kojoj smo podijelili i neke od nagradnih aražmana u tivatskim hotelima i restoranima. “Wllcome to the party”Advent smo predstavili i u okviru “Banjalučkog sajma” koji je prošle ssedmice završen u Banja Luci, gostovali smo na RTV Republike Srpske, nakon čega smo održali i veliku pres konferenciju u Sarajevu sa koje je informacije o dešavanjima za Novu gonu u Tivtu premio veliki broj BiH medija", istakla je Glavočić dodajući da slijede promocije na sajmu turizma u Kragujevcu, a onda i u Tirani u Albaniji, te u Dubrovniku i Trebinju, kao i na domaćem tržištu.\n“Poseban akcenat stavili smo na online promociju preko Google-a i niza najpopularnijih portala u regionu. Podaci sa Googlea ukazuju da je do sada za nekih 10 dana emitovanja preko 390 hiljada ljudi sa prostora bivše Jugoslavije vidjelo naš sajt sa kompletnim programom manifestacije. Preko društvenih mreža smo za samo nekoliko dana dobili preko 5.500 novih pratilaca koji prate naše objave”, istakla je Glavočić dodajući da su i mnoge turističee agencije u zeljama regiona već počele prodaju novogodišnjih aranžmana za Tivat, a ovdašnji hotelijeri i izdavaoci privatnog smještaja su za taj period snizili cijene svojih usluga za 10 do 15 posto.\nGabrijela GlavočićTO Tivat\n16.10. 15:31 h\t214\t88098\t15\n16.10. 15:44 h\t38\t49603\n16.10. 18:47 h\t36429\n16.10. 18:02 h\t315\t31484\n16.10. 14:22 h\t31396


Potraga za pijanim muškarcem, ne za pedofilom - juGmedia\nNiška policija traga za muškarcem koji je početkom nedelje primećen kako se pijan tetura i skida pantalone na trotoaru pored Medicinskog fakulteta, ali nema prijavu da je to lice na bilo koji način ugrožavalo decu iz obližnje osnovne škole.\n„Na društvenim mrežama pojavili su se natpisi da je u blizini škole pedofil sa spuštenim pantalonama onanisao i dozivao devojčice. Mi takvu prijavu roditelja i dece nemamo. Imamo prijavu direktora škole o pijanom licu koje je skidalo pantalone pored fakulteta„, izjavili su u policiji.\nPrema natpisima roditelja na društvenim mrežama, muškarac je sa spuštenim pantalonama onanisao i dozivao devojčice u ponedeljak popodne na parkingu između Medicinskog fakulteta i škole „Car Konstantin“, a pobegao je kada je jedan od očeva koji je čekao dete ispred škole krenuo da ga juri.\nTri zgrade bez vode\nLESKOVAC – Tri poslovna objekta u centru Leskovca ostala su oko 10 časova bez vode zbog havarije na vodovodnoj mreži. (više…)


Žarko Paspalj - Konferencija "Poslovanje sa svrhom"\nIgrao za Budućnost, Partizan, San Antonio, Olimpijakos, Panatinaikos, Panionios, Aris, Pariz Sen Žermen, Kinder, Atlantu. Proglašen je za najboljeg igrača fajnal fora Evrolige 1994. godine.\nŽarko Paspalj je započeo svoju karijeru polovinom 80-ih u Budućnosti, u to vreme malom klubu koji je služio kao rasadnik talenata za veće klubove kao što su KK Partizan, Cibona, Jugoplastika, Crvena zvezda i Bosna. Paspalj je igrao u NBA ligi za San Antonio Spars, zatim Olimpijakos, Panatenaikos, Panionis, Aris i Virtus.\nBio je duša nacionalnog tima, čovek godinama zadužen za dobru igru i dobru atmosferu. Naravno, kapiten. Primio je u ruke i podigao mnogima najdraži trofej u istoriji jugoslovenske košarke, pehar evropskog prvaka posle legendarne utakmice sa Litvanijom u Atini 1995. godine. „Palja“ je celu karijeru igrao neku svoju košarku, šutirao je iz pozicija u kojima to nikome nije padalo na pamet i podjednako izluđivao i protivnike i publiku.\nKada bi se iz nekog ćoška okrenut leđima košu digao na šut svi na tribinama bi se uhvatili za glavu i pomislili „neće valjda da šutira?!“ U sledećem trenutku lopta već cepa mrežicu koša, a oni isti što su se držali za glave skakali bi oduševljeno. Bilo bi krajnje površno govoriti o igračkim kvalitetima Žarka Paspalja, a ne osvrnuti se na njegove ljudske kvalitete.\nOn jeste bio vrhunski košarkaš, ali je on pre svega veličanstven čovek. Zajedno sa drugovima iz reprezentacije Divcem, Danilovićem, Đorđevićem, Savićem, Bodirogom i Rebračom osnovao je Grupu 7, humanitarnu organizaciju za pomoć deci i ljudima koji su bili žrtve ratova u Jugoslaviji.\nKapitenski je ostao uz reprezentaciju i po završetku karijere, bodrio je „plavu četu“ sa tribina na svim važnim takmičenjima. Samo taj spoj sjajnog čoveka i velikog košarkaša, mogao je da izrodi jednu od najvećih jugoslovenskih sportskih zvezdi kome se dive i koga vole širom sveta, legendarnog „Palju“ Žarka Paspalja.


Zašto Erdogan želi mir sa Kurdima\nRedžep Tajip Erdogan na jednom od partijskih obraćanja u Istanbulu\nNedavno proglašenje primirja od strane lidera Radničke partije Kurdistana Odžalana ide u prilog nastojanjima turskog premijera Erdogana da, kada mu istekne mandate, uz podršku Kurda u parlamentu promeni Ustav i postane predsednik sa mnogo većim ovlašćenjima, piše Stiven Larabi (Stephen Larrabee) u “Foreign Affairs”.\nUprkos početku razgovora, mir je još daleko, a osim na domaćoj sceni, mnogo je prepreka i u regionu Bliskog istoka.\nProšle sedmice je Abdulah Odžalan, lider Radničke partije Kurdistana (PKK) koji se nalazi u zatvoru, proglaisio primirje nakon skoro tri decenije pobune protiv turske države. Pre toga, sukobi – u kojima je poginulo oko 40 hiljada ljudi – činili su se nerešivi. Nastojanja Ankare da uguši pobunu samo su jačala kurdski nacionalizam i PKK. Međutim, sada sa Odžalanom, koji je očito rešen da mirnim putem prevaziđe razlike, rastu šanse da se napokon okončaju sukobi.\nOdžalanova izjava je došla u pogodnom trenutku. Nekoliko činilaca doprinelo je sazrevanju vremena za mir. Prvo, vladajuća partija Pravde i razvoja (AKP) i šira turska javnost uviđaju da su bezuspešni pokušaji da se pobuna uguši na silu. Stoga su potrebni odlučniji napori vlade u pronalaženju političkog rešenja za kurdski problem.\nDrugo, kurdsko pitanje je tesno povezano sa političkim ambicijama premijera Redžepa Tajipa Erdogana. Prema statute njegove partije, Erdogan ne može da se opet kandiduje za premijera kada mu istekne drugi mandat na ovoj funkciji. Stoga mnogi očekuju da će se nadmetati za predsednika Republike.\nUkoliko mu to uspe, biće prvi šef države izabran na neposrednim izborima, zaokružujući političku karijeru i što mu omogućava da oblikuje političku scenu do 2023. godine, kada se obeležava sto godina od osnivanja Republike Turske.\nJedini problem je što je aktulelna predsednička funkcija uglavnom cereominajlna. Stoga Erdogan nagoveštava da želi izmene turskog ustava u cilju jačanja ovlašćenja šefa države i smanjenja moći premijera. Međutim, Erdoganovom AKP nedostaju glasovi u parlamentu za takve promene ustava. Za to mu je potrebna podrška prokurdske partije Mir i demokratija (BDP), koja ima 33 poslanika. Mirovni sporazum sa Odžalanovim PKK, obećanje promena Ustava kojima bi se proširila kulturna prava Kurda i proširila definicija turskog državljanstva – pomogla bi Erdoganovoj vladi da dobije podršku BDP-a.\nU stvari, da bi došao na predsedničku funkciju kakvu želi, Erdoganu će biti potrebna velika nagodba sa Kurdima. Međutim, takav scenario brine mnoge Turke, koji smatraju da bi se novim ustavom koncentrisalo previše moći u rukama jednog čoveka i time otvorio put za još veći autoritarizam.\nNa kraju, šanse za mir su povećanje nakon što su u Erdoganovoj partiji zaključili da je za okončanje pobune Kurda ključna Odžalanova uloga. U novembru 2012, on je pomogao da se okonča 67-to dnevni štrajk glađu više od 600 kurdskih zatvorenika. Odžalanova lična intervencija je pokazala koliko je veliki njegov uticaj i nužnost njegovog direktnog uključivanja u bilo koji mirovni plan. Stoga nije bilo iznenađenje kada je mesec dana nakon Odžalanovog posredovanja, Erdogan najavio preliminarne razgovore sa njim u cilju okončanja pobune PKK.\nTursku stranu je predvodio Hakan Fiden, šef turske obaveštajne službe, inače blizak Erdoganov saradnik. Fiken i Odžalan su se fokusirali na razrađivanje strateške mape puta za mirovni sporazum.\nNaravno, još je daleko od postizanja mira. Postoji nekoliko pitanja koja mogu da onemoguće postizanje sporazuma. Na primer, pitanje amnestije može izazvati velike teškoće. Mnoge kurdske grupe – uključujući samog Odžalana – insistiraju da amnestija pripadnika PKK mora biti deo svakog dogovora. Međutim, većina turske populacije smatra borce PKK teroristima i protivi se njihovom oslobađanju.\nTakođe, Odžalan možda želi mir i ima veliki uticaj u PKK, ali ova organizacija nije više njegovo “dete”. Ona je postala transnacionalni pokret sa različitim mrežama i operacijama u celom regionu Bliskog istoka. Očalan nema kontrolu nad svim tim grupacijama. Čak iako ubedi veći deo PKK da podrži mirovni sporazum, pojedine tvrdokorne nacionalističke grupe možda i dalje nisu spremne da polože oružje. Na kraju krajeva, mnogi komandanti PKK ne vide svoju budućnost izvan oružane borbe.\nRazvoj događaja u regionu Bliskog istoka takođe komplikuje mirovne razgovore. U Siriji su se u julu 2012. vladine snage povukle iz pet gradova duž granice sa Turskom u kojima su Kurdi u većini. To je stvorilo politički vakum koji je požurila da popuni Demokratska unionistička partija (PYD), bliska Odžalanovom PKK. Brzina i lakoća sa kojom je PYD uspostavila kontrolu pojačala je sumnjičavost Turske da je Asad inscenirao povlačenje snaga iz ovih gradova kako bi ojačao PKK na štetu Turske i sirijske opozicije u kojoj dominiraju suniti. Zvaničnici u Ankari su zabrinuti da ova zona koju kontroliše PYD može postati baza za napade PKK na tursku teritoriju, odnosno na njene snage bezbednosti. Turska je zapretila da će u slučaju takvih napada vojno intervenisati, čime je pojačan rizik od širenja sukoba.\nVlasti u Iranu se takođe suočavaju sa pobunom Kurda, koju predvodi Partija za slobodni život Kurdistana (PJAK), a koja je izdanak PKK. Turska i Iran povremeno koordinišu napore i razmenjuju obaveštajne podatke u cilju sprečavanja napada PKK i PJAK.\nAbdulah Odžalan - fotografija iz 1999.\nMeđutim, odnosi ove dve zemlje su sada zategnutiji zbog zbivanja u Siriji, što je dovelo da drastičnog smanjenja saradnje. Na taj način slabi sposobnost Turske da spreči napade PKK:\nŠtaviše, prema pojedinim turskim zvaničnicima, Iran je počeo da tajno podržava PKK. Teheranu nije u interesu da se okončna pobuna PKK, jer bi time nestala jedna od njegovih glavnih poluga za pritisak na Tursku.\nPromena u politici Irana prema PKK se podudara sa ozbiljnim pogoršanjem odnosa Ankare sa Malikijevom vladom u Bagdadu. Turska smatra da je Maliki (šiit) marioneta Teherana i podržavala je na parlamentarnim izborima u martu 2010. njegovog rivala Ijada Alavija.\nNakon izbora, Maliki sve vreme nastoji da konsoliduje kontrolu nad iračkim političkim institucijama, pre svega nad policijom i obaveštajnim službama i ograniči uticaj sunita i Kurda. Ankara se pribojava da ti napori mogu da rasplamsaju sektaško nasilje koje je potresalo Irak između 2003. i 2007. godine, a što bi vodilo njegovom raspadu, tako da bi, između ostalog, Kurdi na severu zemlje stekli punu nezavisnost. Takav razvoj događaja bi uništio nade da se pregovorima okonča pobuna Odžalanovog PKK.\nNajvažnija strateška promena je, međutim, značajno poboljšanje odnosa između Turske i Kurdistanske regionalne vlade (KRG) na severu Iraka. Odmah nakon prvog Zalivskog rata 1991, Ankara je odbijala da uspostavi zvanične odnose sa KRG, pribojavaći se da bi mu to dalo legitimitet i ubrzalo stvaranje nezavisne kurdske države na južnoj granici Turske.\nMeđutim, nakon 2009, obe strane su uvidele da imaju zajedničke interese. Njihove ekonomije su veoma međuzavisne. Oko 80 odsto robe koja se proda u kurdskom delu Iraka je poreklom iz Turske. Oko 1.200 turskih kompanija trenutno posluje u ovoj regiji (uglavnom u građevini, ali i istraživanjima i eksploataciji nafte).\nJoš jedan razlog za poboljšanje odnosa Ankare i iračkog Kurdistana je energija. U julu 2012, Erdoganova vlada je odlučila da direktno uvozi sirovu naftu od Kurdistanske regionalne vlade, bez obzira na protivljenje Bagdada. U toku su razgovori o izgradnji jednog gasovoda i dva naftovoda koji bi išli direktno preko iračke teritorije na severu koju kontrolišu Kurdi.\nRanije je Ankara težila da spreči KRG da direktno kontroliše izvore energije u tom regionu, strahujući da će to ojačati njegovu poziciju u cilju stvaranja nezavisne kurdske države. No, Turska se sada nada da će saradnja u oblasti energije poslužiti kao podsticaj Kurdistanskoj regionalnoj vladi da zatvori baze za borce Odžalanovog PKK na severu Iraka.\nImajući u vidu sve domaće i regionalne činioce, još je daleko mirovni sporazum kojim bi se okončala pobuna PKK. Pregovori su još uvek u početnoj fazi. Bez obzira na to, sami razgovori su pokušaj koji najviše obećava u poslednjih nekoliko decenija u cilju prekida sukoba. Ukoliko se u tome uspe, biće uklonjena važna prepreka za bezbednost na Bliskom istoku i stabilizaciju turske demokratije. Okončanje pobune Kurda bi, takođe, dalo veću težinu Turskoj u njenim ambicijama da igra još značajniju ulogu na Bliskom istoku.\nZbog svega ovoga, međunarodna zajednica bi trebalo da podrži ove razgovore – ma koliko mir izgledao daleko.\nPet stvari koje treba znati o Ocalanovom pozivu na primirje\nIrački kurdski “tigar” se okreće Turskoj\nTurska: Je li Ataturkova vizija mrtva?


Skupština Čačka usvojila rebalans budžeta, gradska kasa punija za 158 miliona dinara | MediaPortal.rs\nSkupština Čačka usvojila rebalans budžeta, gradska kasa punija za 158 miliona dinara\nOsnovnom odlukom o budžetu Grada Čačka za 2021. godinu predviđen je iznos od 4.795.000.000 dinara. Skupština Grada je tokom jučerašnjeg zasedanja usvojila odluku o rebalansu budžeta, kojim su sredstva uvećana za 158 miliona dinara. Rebalans je urađen isključivo zbog važnih investicija koje se očekuju u Čačku, značajnih sredstava koje je obezbedila Vlada Republike Srbije, kao i Grad Čačak iz ostalih izvora.\nBudžet Grada je odlično planiran, prihodi su povećani, troškovi racionalizovani, a saradnja sa Vladom Srbije izuzetna. Gradska kasa će u 2022. godini raspolagati sa više od pet milijardi dinara. Podsećanja radi, budžet Grada Čačka je 2016. godine iznosio 3.632.000.000, tako da se za pet godina beleži povećanje od 1,4 milijarde dinara.\nPrihodi budžeta su sve veći, a prevashodno od poreza na zarade, koji predstavlja najznačajniji izvor sredstava. Novac od poreza na zarade je za tekuću godinu projektovan na 1,7 milijardi dinara, ali je značajno veći od planiranog po pokazateljima u prvih pet meseci, pa su indikatori da će biti veći od dve milijarde dinara, na šta su svakako uticali porasti zarada i broja zaposlenih.\nRebalansom je za rekultivaciju nesanitarne deponije u Prelićima predviđeno 74.000.000 dinara. Povećana su sredstva i za zaštitu životne sredine, kao i za funkcionisanje ustanova kulture i nove kulturne sadržaje, a za TOČ je odvojeno 64.000.000 dinara, koji će biti opredeljeni za razvoj turizma u Ovčar Banji. Republika Srpska je u gradsku kasu uplatila četiri miliona dinara za završetak izgradnje crkve blaženopočivšeg patrijarha srpskog Irineja u Vidovi.\nBudžet za poljoprivredu, koji je iznosio 45.000.000 dinara uvećan je za 5,4 miliona, iz razloga što interesovanje domaćih poljoprivrednih proizvođača za subvencije nikada nije bilo veće.\nČačanskoj privredi je 10 miliona dinara isplaćeno u januaru, a rebalansom se za domaće privrednike odvaja još devet miliona dinara. Budžet NTP-a je sa 15 uvećan na 20,4 miliona dinara.\nRebalansom su osnovnom obrazovanju omogućene blage korekcije u zadatim okvirima, pre svega za prevoz dece, a budžet je uvećan za 4,3 miliona dinara.\nPovećanje sredstava odnosi se i na Kancelariju za mlade, podrške merama populacione politike, socijalnu, dečiju i zdravstvenu zaštitu, borbu protiv virusa korona, ali i za unapređenje sportskih aktivnosti.\nGrad je rebalansom opredelio dodatna sredstva za predškolske ustanove, pa je PU „Radost“ obezbeđeno još 6,8 miliona dinara namenjenih za letovanje više od 2.000 mališana, za besplatan boravak u Odmaralištu „Ovčar“ za čačanske vukovace, korisnike Centra za pružanje usluga socijalne zaštite "Zračak", ŠOSO „1. novembar“, kao za besplatno letovanje svih zaposlenih koji su radili u kovid sistemu.\nOve godine, Grad vraća 70 miliona dinara kredita, a novog zaduženja nije bilo. Odobrena kreditna sredstva biće korišćena u skladu sa potrebama, po najpovoljnijim uslovima na tržištu kapitala. Ona su namenjena, pre svega, za izgradnju sale za kontaktne sportove, za koju je dobijena saglasnost Vlade Republike Srbije, izgradnju još jednog vrtića, u Zablaću, i za rekultivaciju deponije.\nBudžet Grada je stabilan, granitno čvrst i danas se na računu Grada Čačka nalazi 301 milion dinara.


UIO BiH: Informacija uvoznicima, izvoznicima i špediterima | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nUIO BiH: Informacija uvoznicima, izvoznicima i špediterima\nBy Vladimir Blagojevic 24. марта 2020. Aktuelnosti No Comments\nZbog vanredne situacije uzrokovane epidemijom Covid 19 svi kamioni koji samo vrše tranzit robe kroz Republiku Hrvstaku u obavezi su da prelaze na graničnim prijelazima Gradiška i Šamac na sjeveru, te Bijača na jugu Bosne i Hercegovine. Zbog trenutne, veoma komplicirane procedure sa vozačima kamiona koje provodi Granična policija Hrvatske, stvorile su se velike kolone kamiona, posebno na prijelazima Gradiška i Šamac, te zastoj prometa teretnih motornih vozila.\n– Zbog toga apelujemo na sve prijevoznike koji izlaze iz BiH sa praznim kamionima koji idu na utovar u Hrvatsku ili prevoze robu čije je krajnje odredište Republika Hrvatska, a koja ne podliježe nadzoru nadležnih inspekcija, da koriste granične prijelaze Gradina, Brod i Izačić. Na ovakav način će se osigurati smanjenje kolona kamiona na prijelazima Gradiška i Šamac – navedeno je u saopštenju Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nTakođe, iz UIO BiH pozivaju uvoznike i špediterske kuće da, u slučajevima gdje to moguće, uvozne pošiljke upućuju tranzitnim prijavama u carinske ispostave u unutrašnjosti zemlje, kako bi se rasteretio rad carinskih ispostava Gradiška i Šamac, koje su trenutno izuzetno opterećene.\n– Kako bi se izašlo u susret privrednicima u BiH na način da se provođenje carinskih postupaka dodatno ubrza, UIO je otvorila mogućnost da špediterske kuće u ispostavama Gradiška i Šamac podnose carinske prijave na server Uprave u toku 24 sata. Registrovanjem što većeg broja carinskih deklaracija tokom 24 sata (posebno za one pošiljke koje ne podliježu inspekcijskom nadzoru), carinska služba će moći obrađivati iste od ranih jutarnjih sati – zaključeno je u saopštenju Uprave.


Marsel Mos - Potrebno je više brige posvetiti pojedincu, njegovom životu, zdravlju, obrazovanju Istaknut\nPrvo, vraćamo se, a i treba da se vraćamo, običajima "plemenitog trošenja". Potrebno je da, kao u anglosaksonskim zemljama i mnogim drugim savremenim društvima, divljim i visokocivilizovanim, bogati ponovo počnu - slobodno, ali i prisilno - sebe smatrati svojevrsnim rizničarima svojih sugrađana. Antičke civilizacije - iz kojih naše i potiču - imale su: jedne jubileje, druge liturgije, koregije i trijerarhije, sisitije (zajedničke obede), obavezne izdatke gradskih većnika ili konzularnih ličnosti. Morali bismo se vratiti sličnim zakonima. Najzad, potrebno je više brige posvetiti pojedincu, njegovom životu, zdravlju, obrazovanju - što je, uostalom, i rentabilno - njegovoj porodici i njenoj budućnosti. Potrebno je više dobronamernosti, osetljivosti, velikodušnosti pri sklapanju ugovora o iznamljivanju usluga, iznajmljivanju nekretnina, prodaji neophodnih namirnica. I doista bi bilo potrebno pronaći način da se ograniči dobit od špekulisanja i lihvarstva.\nNo neophodno je da pojedinac radi. Potrebno je da bude primoran da više računa na sebe nego na druge. S druge strane, potrebno je da brani svoje interese, lično i grupno. Višak velikodušnosti i osećanja za zajednicu bio bi podjednako štetan i za njega i za društvo, kao što su štetni i egoizam naših savremenika i individualizam naših zakona. U Mahabharati neki zao šumski duh objašnjava bramanu koji je davao mnogo darova, i to prilično bezrazložno: "Eto zašto si mršav i bled". Podjednako treba izbegavati život kaluđera i život Šajloka. Taj novi moral će sigurno predstavljati dobar, umeren spoj stvarnosti i ideala.\nIz dela Sociologija i antropologija II\nPročitano 1187 puta\tPoslednji put izmenjeno Subota, 27 Juni 2015 12:00\nViše iz ove kategorije « Vladimir Fedorovski - Rusija treba da ostane zaseban svijet\tAbraham Mol - Šta je kič? »\nVi ste ovde: Home Društvo Marsel Mos - Potrebno je više brige posvetiti pojedincu, njegovom životu, zdravlju, obrazovanju


Skrivalice “vlade narodnog jedinstva”*\nPrvo cu nesto reci o tome sta je to vlada narodnog jedinstva i zasto mislim da mi nismo na tragu vlade narodnog jedinstva.\nVlada narodnog jedinstva znaci da su drustvo i drzava dosli u jednu odredjenu situaciju u kojoj treba da se ukinu svi partikularni interesi i da se u ime opsteg kolektiva, kojem svi mi pripadamo, svi zajedno sabijemo u svoje redove i za jedno izvesno vreme radimo zajednicki na spasu zajednicke nam zajednice.\nNisam primetila da se predsednik Republike Slobodan Milosevic ikada povodom ovakve vlade narodnog jedinstva obratio gradjanima i naciji, da objasni o cemu je rec i zasto treba da se pravi takva vlada. Cula sam da su pojedini ljudi bili u kabinetima, da su nesto razgovarali, ali nasi gradjani, a ni ja takodje kao poslanik, ne znam zbog cega se pravi ta vlada nacionalnog jedinstva, niti je to gradjanima uopste objasnjeno.\nZnaci, to je jedno vrlo specificno stanje u kojem se ne samo deli vlast izmedju pojedinih stranaka, nego se donosi dogovor – sta hocemo da promenimo, sta je cilj vlade narodnog jedinstva, medjutim, nista od toga mi nismo culi. Ne samo da to nismo culi nego nismo culi vec mesecima ni sta predsednik Republike uopste misli. Redjaju se neki ljudi, dolazi Redman, dolazi Curkin, dolazi ovaj i onaj, a mi ne znamo sta je uopste sa planom nacionalnog programa. On se naciji ne obraca niti nas o bilo cemu obavestava (sve vreme se u sali komentarise – to se ne cuje, predsednik zvonom opominje na red).\nZnaci, ne moze biti reci o tome da je to vlada nacionalnog jedinstva, jer ona ima svoj vrlo odredjen smisao, nego je verovatno bilo reci o tome da je podeljen broj poslanika pa sada treba da nadjemo nacin da isplivamo i da ostane socijalisticka vlada ista kakva je i bila.\nDrugo, treba da se postavi jedno kljucno pitanje – da li ikom ovde, bilo u kojoj partiji da je, Socijalistickoj ili partijama iz opozicije, pada na pamet da bi predsednik Republike Slobodan Milosevic podelio i mrvu vlasti sa bilo kim. Njemu to ne pada na pamet, niti ce mu to pasti na pamet dok bude na vlasti. Prema tome, samo naivni su mogli poverovati da on zeli da deli vlast. Nazalost, to je farsa kao i sve ostale farse.\nPosto je vlada preuzela program koji je navodno Avramovicev program, mogu da postavim i pitanje – da vidim ciji je to program. Da li se u ovoj situaciji uopste moze govoriti o ekonomskom oporavku? Da li se uopste moze govoriti o monetarnom sistemu i uvodjenju reda u monetarni sistem, a da se nista pri tom nije izmenilo.\nMislim da to ne moze, jer ima mnogo stvari koje bi trebalo izmeniti da bi doslo do ekonomskog oporavka. Prvo, postavljamo pitanje ciji je to uopste program, a zatim mozemo postaviti i pitanje kakve su namere uopste tog programa. Taj program je program Slobodana Milosevica. Ko god dodje na vlast moze da nadje jednog strucnjaka da mu napravi program i da mu nadene to ime. Ne moze.\nAko je neko na vlasti onda je to njegov program. Ako program propadne ja ocekujem da Slobodan Milosevic dâ ostavku. (Poslanici reaguju.) Od sada ja to ne zovem – Avramovicev program, nego zovem – Milosevicev program. (Poslanici protestuju.)\nPredsednik: Molim vas da saslusate govornika. (Predsednik sve vreme zvonom uspostavlja red.)\nVesna Pesic: Znaci, znamo ciji je program. Politika ne moze da se skriva cas iza Jezde, cas iza Dafine, pa iza Panica, iza Cosica, ne mozemo se vise u ovoj drzavi igrati takvih skrivalica.\nA sta je namera ovog programa? Nazalost, mi smo svi zeljni toga da zivimo u jednom uredjenom drustvu i znamo da mozemo da planiramo svoj zivot, da mozemo da ga proracunavamo i u tom smislu svaki normalan covek mora da dâ podrsku onome sto bi zavelo monetarni red. Znamo kako je bilo. Znamo da nismo mogli ni novine ni hleb da kupimo, jer ne znamo koliko milijardi imamo u novcaniku. Ali, ono sto taj program podrazumeva, prva faza tog programa je najlaksa faza, a to znaci tehnicki gledano – zakljucas stampariju, ode inflacija.\nMedjutim, ima mnogo drugih problema koji ukazuju na to da ekonomski oporavak, promene ekonomskog sistema podrazumevaju mnogo vise od ovoga. Postavljam pitanje – da li u jednoj takvoj ekonomiji moze da postoji to da nemamo Ustavni sud. Molim vas, Ustavni sud je jedna najobicnija politicka krpa jer se Ustavni sud izjasnio o tome da su one uredbe bile neustavne, Ustavni sud ne funkcionise, pravna drzava ne funkcionise niti ikome pada na pamet da to sve funkcionise.\nPrema tome, smatram da je rec o tome da je trebao gospodi jedan odredjeni predah, a bio je potreban predah zato sto ona inflacija nije vise nista donosila. Ona je inflatorno oporezivala gradjane, ali su otprilike od poreza mogli da skupe oko 10 000 dolara, a trebalo je jos ova dva miliona po proracunu izvuci od strane gradjana i to je taj predah koji treba da traje nekoliko meseci i posle toga se vracamo na staro.\nZasto ne moze? Postavicu direktno pitanje gospodinu mandataru, zato sto nijedan uzrok takvog stanja ovde nije otklonjen niti se pokazuje kako program misli da otkloni uzroke koji prakticno dovode do inflacije.\nPitam gospodina Marjanovica, kako on misli da pokrije deficit od jedne i po milijarde dolara. Po svim proracunima taj deficit je potcenjen zato sto se racuna da ce biti drustveni proizvod deset milijardi a po proracunima nece. Drugo, taj deficit ce biti veci i on se svakog meseca i sada uvecava jer je obrt sredstava toliko smanjen da se svakog meseca pravi deficit.\nZnaci, deficit od milijardu i po ne moze da se smanji, za to nema nacina izuzev ako opet ne proradi stamparija. Molim da mi se na to pitanje direktno odgovori i pokaze sta ce da se skrese, na koji nacin i gde ce se praviti ustede.\nMi smo imali prilike da cujemo predsednika Milosevica kako kaze da Srbija treba da bude vojno najmocnija drzava na Balkanu. Postavljam pitanje zasto? Kakav je to plan da mi budemo najmocnija vojna drzava na Balkanu. Molim da se proracuna koliko nasi susedi imaju na raspolaganju vojske, naoruzanja i da se prilagodimo, da budemo jedna miroljubiva zemlja, a ne da gajimo takve iluzije koje treba gradjani da plate. (Negoduju u sali, predsednik zvonom pokusava da uspostavi red.) Mnogi gradjani, kada se povlacila vojska iznad Sarajeva, bili su zgranuti sta Srbija placa, koliko naoruzanje je stajalo iznad Sarajeva, koliko tenkova, topova, hocemo li mi to i dalje da placamo, da stoji i da se gadja civilno stanovnistvo (poslanici protestuju, cuje se zvono kojim predsednik uspostavlja red).\nPrema tome, molim da prvo vidimo koliko ce biti skresano i zasto je Srbiji potrebna...\nPredsednik: Molim vas da saslusamo govornika.\nVesna Pesic: Zasto je Srbiji potrebna ovolika policija. Za koga sprema toliku policiju? Znaci, da vidimo sta treba da se skrese, na koji nacin i kako cemo skresati zajednicku i opstu potrosnju.\nVi ste ispravno rekli da svi viskovi radne snage treba da izadju iz preduzeca i molim da se pokaze iz kojih sredstava ce se finansirati ti ljudi kada izgube sutradan posao. Eto, to su ta pitanja.\nAli, postavila bih i jos jedno pitanje. Nasa privreda nije trzisno izbalansirana privreda. Sada kada smo pustili jednu infuziju, jedan deo te privrede je proradio, ali to je pre svega prehrambena industrija. Medjutim, veci deo nase privrede je potpuno mrtav. Kako ce metalska industrija doci do novog dinara? Hocete li to da objasnite. Kako moze da dodje do novih para. Ko ce da kupuje traktore i kombajne. Ili ce ponovo to biti subvencionirano iz primarne emisije.\nI, konacno, i trece je pitanje koje je zaista nesto sto nijedan normalan covek ne moze da zamisli kada se govori o oporavku privrede i privrednom porastu. Mi ne mozemo, buduci da je u 1993. godini opala proizvodnja u Srbiji za 30%, da nam je maksimalan cilj da dostignemo nivo proizvodnje u 1993. godini.\nPokazite kako cemo dostici nivo proizvodnje u 1993. godini, da krene privredni rast bez investicija. Gde cete naci novac za investicije? A ako nema proizvodnje, nema para, nema robe, nema nicega.\nTo su samo neka od pitanja u vasem programu, koja su ostala sasvim neodredjena, niti se zna kako se ta pitanja uopste mogu resiti.\nJa cu sada zavrsiti time sto cu kazati da zaista...\nPredsednik: Isteklo je vreme.\nVesna Pesic: Neka je. Ja cu postaviti pitanje u vezi sa mandatarom i sa vladom. Molim vas, otkud ta ideja da su oni koji su privrednici, koji rade u preduzecima, koji su direktori preduzeca, samim tim kvalifikovani da vode drzavu i drzavnu privredu? Logika preduzeca je suprotna uravnotezavanju privrede, to su dve razlicite logike misljenja.\nJa ne znam otkud sada to da stvaramo neku direktorsku vladu, jer onaj koji je dobar privrednik, dobar preduzetnik, on ne narusava tu ravnotezu, da bi dostigao profit, a onaj koji vodi drzavu, prakticno treba da stvara ravnotezu.\nZato molim da svi oni koji odu u vladu (to sto su vec neki rekli) podnesu ostavke na svoja direktorska mesta.\nKonacno, rekla bih nesto povodom samog mandatara. Molim vas, mi ne mozemo vise uzimati da su uspesni privrednici oni privrednici koji prakticno vode drzavna preduzeca. “Progres” je preduzece koje dugo traje, o njemu smo mnogo citali na raznim mestima, u “zutoj stampi”, u skandaloznim rubrikama. To je tipicno preduzece koje ima drzavni monopol, koje nije nikakvo uspesno preduzetnistvo, nego je rec o tome da ima ogromne drzavne privilegije i tajne fondove. Ima monopol na uvoz prirodnog gasa. Nisu to preduzeca koja su nekakvom svojom vestinom to ostvarila, nego iza njih stoji drzava i stoji da su (to je ono sto se zna oduvek) tipicna udbaska preduzeca.\nPrema tome, nemojte molim vas da govorimo o tome. Konacno, po tom istom udbaskom principu (poslanik iz sale: A Cimerman?). Jeste, on me je to naucio. Po tom istom principu...\nPredsednik: Molim narodnog poslanika Vesnu Pesic da zavrsi, dva minuta ste prekoracili vreme. Ovo je odluka Skupstine, molim vas. Nemojte me dovoditi u situaciju da vam oduzmem rec.\nVesna Pesic: Ovim zavrsavam. Po tom istom principu se ulazi i u upravu i postaje predsednik uprave drustva “Partizan”. Tamo se okuplja vojna elita, privredna elita, partijska elita i udbaska elita. To je to u tim vrhovima.\nPrema tome, samo da zavrsim, kada je Franjo Tudjman bio jedan od kadrovika u narodnoj armiji, bio je clan drustva “Partizan”.\nIzbor Vlade i Mirka Marjanovica za predsednika.\n* Ucesce u debati o izboru “vlade narodnog jednistva” (april 1994), prema stenografskim beleskama Narodne skupstine Srbije.\nReci “ne” mirovnom planu jednako je nastavku rata*\nDanas se ocigledno nalazimo na vaznoj prekretnici. Ili ce ova Skupstina podrzati nastojanja da se okonca rat ili ce podleci raspaljenim strastima i raznim spekulacijama za njegovo produzenje.\nSamo podsecanja radi i sasvim kratko hocu da kazem i vama i javnosti Srbije da su protiv rata, jos pre njegovog izbijanja, bili ne samo nacelni pacifisti, nego i mnogi gradjani Srbije, i vojnici a ne samo civili, kao i mnogi Srbi u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Nas nisu uvazavale ni domace vlasti, a ni medjunarodni cinioci. Cak smo trpeli povremeno i brutalne uvrede, od cega smo pretrpeli trajnu stetu, ali ne samo mi nego i svi oni koji su zaista bili za mir, obnovu i prosperitet Srbije. To je glavni motiv za ovo podsecanje, da bismo sto trezvenije procenili kojim putem da krenemo, a ne da se parnicimo ko je kad bio u pravu i ko kakve satisfakcije ocekuje.\nOdustajanje najmocnijih ljudi u Srbiji od ratne politike moze biti krupna promena u sadasnjem i buducem polozaju Srbije. Da li je zaista rec o promeni koja vodi ka miru, izbegavanju razbuktavanja rata i katastrofe Srbije, umnogome ce pokazati vec i ova debata koju smo danas zapoceli. Gradjanski savez Srbije smatra da u pluralistickom sistemu niko ne moze imati pravo da vodi politiku u ime celine drustva i drzave, a jos manje da ima monopol na definisanje i tumacenje nacionalnih i drzavnih interesa. A jos manje ima pravo da donosi sudbinske odluke bez obrazlaganja i polaganja racuna pred ovom skupstinom.\nSvako onaj ko pokusava da ove, mozda najteze dane Srbije, koristi da nam nametne lazni izbor izmedju starog i novog vodje vaskolikog srpstva, ne misli ni na Srbiju, ni na srpski narod, ni na gradjane nase, nego nas gura u totalni slom i potpuno ocajanje. Nas je izbor jasan: to je izbor izmedju mira i rata, izmedju buducnosti i potonuca, izmedju diktature i demokratije. Mi se zalazemo za principijelno odbacivanje ratne politike bez obzira ko je zastupao: vlast ili opozicija, s ove ili s one strane Drine.\nZa nas je danas kljucno pitanje kako da se srpski narod u Bosni i Hercegovini odvrati od nastavka rata i pogibelji. Za taj narod Srbija snosi odgovornost i sada i ubuduce. Ali, mi moramo reci otvoreno da ratna politika Pala potapa i njih i Srbiju. Mora se uspostaviti neki red stvari. Jer, sta ce Srbi bez Srbije? Legitimno srpsko pitanje nije moguce resiti topovima na Palama i ukidanjem mirovnog procesa. Ono se ne moze resiti propascu Srbije. Tu granicu Srbi ne mogu da predju i da uobraze da Pale vode Srbiju.\nSrpski narod je udario glavom o zid i on sada mora dzinovskim koracima da ide ka kompromisu. Cena je ogromna upravo zato sto se nisu pravili kompromisi. Zaostajemo cak i za onima koji su decenijama bili iza nas. Neka se niko ne pita zasto mu je mala penzija, zasto je omladina rasterana, zasto vec pljuste otkazi radnicima, zasto se pljackaju seljaci, zbog cega smo izolovani, zasto kriminal, zasto jedva zivotarimo. Svako treba da zna za sta placa ceh. Mora da zna da je to cena rata.\nZato Gradjanski savez smatra, u skladu sa svojom dosadasnjom politikom, da na pitanje da li treba potpisati plan Kontakt grupe, jasno kaze: da, treba ga potpisati. Reci NE mirovnom planu jednako je nastavku rata. A zasto treba prihvatiti taj plan? On je trenutno jedini raspolozivi i najefikasniji put do mira. Ako ovu sansu ispustimo, druge mirovne ponude nece biti. Povlacice se samo radikalniji potezi protiv nas.\nDa li je taj plan prihvatljiv? Po nasoj oceni plan nije idealan ali on je prihvatljiv jer je relativno uravnotezen. Idealnog plana za podelu Bosne nema. Svi znamo da njen etnicki sastav izgleda kao “leopardova koza”. Uostalom, tamosnji Srbi su trazili etnicku podelu i – dobili su je – uglavnom. Neka svima bude jasno da nema zivotno sposobne drzave koju trazi Karadzic na bazi etnicke podele Bosne. Mi smo od pocetka isticali da ne treba ici na etnicku podelu i na etnicka ciscenja, jer to po prirodi same Bosne proizvodi nakazne drzave. Tako je moralo biti jer je i sama ideja bila nakazna. Trazeci takvu, nemogucu drzavu, prakticno se zrtvuje narod tamo i zrtvuje se Srbija ovde. Kako kod da se Bosna podeli, stotine hiljada ljudi ostaju na teritorijama onog drugog. Konacno, to sto je predlozeno je samo prelazno resenje koje tek otvara put ka pravom i trajnom resenju. Plan Kontakt grupe i svi drugi planovi te vrste prakticno obustavljaju vecno zongliranje mapama i prazne price o tome da tek treba da se pregovara. Pa pregovara se vec dve godine! Medjutim, nisu moguci pregovori bez makar minimalnog uzajamnog priznanja pregovarackih strana, onih strana koje sada vode rat. A kada odustanu od sadasnje ekstremisticke politike medjusobnog smrtnog neprijateljstva, sasvim je sigurno, naci ce i zivotno resenje za sve. Garantije za uspeh pregovora uzaludno je traziti u bilo cijim “radnim papirima”, one se pre svega nalaze u spremnosti zaracenih strana da odustanu od sile kao glavnog sredstva politike. To je i najefikasniji put za istinsko i radikalno ukidanje sankcija, cije skidanje bi vec moglo da zapocne.\nOzbiljnost ove parlamentarne debate pokazace i to da li cemo se i dalje vrteti u zacaranom krugu izvikivanja i rusenja vodja, divljenja i kudjenja njihove politike, ili ce svaki gradjanin ove Srbije postati svestan i vlastite odgovornosti za sopstveni zivot i sudbinu zemlje u kojoj zivi. Zongliranje ratom i ujedinjenjima samo je nastavak opake manipulacije nacionalnim osecanjima. Na srpski narod kao da su se navadile sicardzije, zongleri i mafijasi. Evo, toboze smo se ujedinili. Oni po vasceli dan smisljaju kako narod da prevare. Oni veruju da je Srbija nista, da je ona beskrajno strpljiva i da nema cene koju ona nece platiti i da nema gluposti i podvale koju ona nece progutati. Oni veruju da ce ovaj narod izmedju dva losa uvek izabrati losijeg. Oni veruju da od ekstremiste nas narod vise voli samo veceg ekstremistu. Pre neki dan cujem poklic Biljane Plavsic: “Izginimo do poslednjeg”. To je vrhunska neodgovornost pa makar i samu sebe u to uracunala. A nije se uracunala. Pre neki dan cujem kako gospodin Toholj kaze da ce odmah preci Drinu ako nam je u pitanju Vojvodina, Sandzak ili Kosovo. Je l’ on to sluti da nas neko napadne, pa on da nas brani? Je l’ on to hoce da nas svadja sa nasim gradjanima? Je l’ on to hoce da vredja Srbiju da ne ume sama da se brani, nego ce je Bosna i Pale odbraniti. Cujem i kako Karadzic kaze: “Majka ima pravo da kazni dete, ali ono nema pravo da udari majku”. Bogami, dobro je raspalio po majci. Cujem, ovi ovde iz SPS-a nas uveravaju da smo pobedili i da smo srpske snove ostvarili. Sto pre prestanemo da sanjamo njihove snove i okrenemo se miru, demokratiji, privredi i povratku u svet, to cemo brze iz ovog kosmara izaci. Nismo mi pobedili, vec su se oni otreznili.\nProslo je vreme demagogije i epske patetike o ratu, mucenistvu i zrtvovanju. Kada su sudbinske odluke u pitanju epsko preterivanje i svako zongliranje nasom sudbinom vredja usi i dobar ukus. Vreme nam sve brze istice... Verujem da me je Srbija dobro razumela: na dnevnom redu je razboritost i mudrost. Raskid sa ratnom politikom prema spoljasnjem svetu mora biti pracen i promenama u unutrasnjoj politici. Samo tako mozemo smanjiti sve stete koje smo pretrpeli od dosadasnje politike. Skrajnuli smo razvoj demokratije i privrede. Sada se treba zaloziti za novi pocetak demokratskog procesa u Srbiji, za njeno punopravno vracanje u svet i prikupljanje nasih mladih da obnove svoju zemlju.\n* Govor u Narodnoj skupstini (24/25. avgust 1994), u debati o predlogu mirovnog sporazuma Kontakt grupe. Republika br. 99, 1–15. 09. 1994. Tekst je prestampan u istom listu (br. 210, 1–15. 04. 1999), s napomenom Urednistva: Skupstina Srbije je 24/25. avgusta 1994. godine razmatrala odnos Srbije prema stavu politickog i vojnog vodjstva Srba u Bosni i Hercegovini, prema ponudi mirovnog sporazuma od strane Kontakt grupe, koje je odbilo predlog mirovnog ugovora i organizovalo referendum na kojem se 96,13% glasaca RS izjasnilo – protiv. Skupstini Srbije podneta su, tim povodom, tri predloga dokumenta (SPS, SPO-GSS i DS). Otvorena je debata o taktickim i strateskim interesima Srbije i srpskog naroda, ali je ona prekinuta nametanjem stava SPS i napustanjem sednice bezmalo citave opozicije.\nGovor Vesne Pesic, narodnog poslanika (predsednice GSS), vredan je paznje kako zbog ideja i stavova, tako i zbog pretpostavke kao da zaista postoje institucije – parlamenta, opozicije i javnosti – u kojima se vodi ozbiljna i odgovorna rasprava pre donosenja odluka o bitnim interesima gradjana, naroda i drzave. Bio je to tracak parlamentarizma, bez kojeg i danas tesko mozemo da zamislimo stvarno uspostavljanje pomenutih institucija – osnova demokratije.\nKo vlada Srbijom*\nOna vlada je proizvodila hiperinflaciju zato sto je tako bilo naredjeno. Ovoj vladi je receno da ne proizvodi hiperinflaciju zato sto je drzavna kasa ostala prazna.\nPrema tome, ne upravljaju ministri i Vlada tom politikom, nego se upravlja na drugom mestu. Po tim hvalama, ili kritikama, trebalo bi da se kaze ovoj Vladi, ili vec onome ko stoji iza te Vlade – hvala vam, ili da budemo zahvalni za to sto vise nemamo hiperinflaciju i sto nismo vise prvaci sveta u hiperinflaciji.\nDa li zbog toga treba da budemo zahvalni, ili je to pravo svakog gradjanina da ima zdrav i stabilan novac? Znaci, to je nesto sto je pravo svakog naseg coveka, i u nasoj zemlji, i u bilo kojoj drugoj zemlji.\nMedjutim, mi ne mozemo nikada preci preko toga da ne kazemo da je hiperinflacija bila organizovana pljacka naroda. To je bila jedna mafijaska stvar i to nikada nece zastariti.\nMolim vas, nije se ova Vlada razalila nad narodom i nad njegovim ocajanjem, kada je bila hiperinflacija. U januaru 1994. godine, fiskalna politika je bila takva da je drzavna blagajna ostala prazna. U toj drzavnoj blagajni nije bilo nista, pa onda nije mogla da placa ni vojsku, ni policiju, ni birokratiju, pa joj je pretilo da bude zbrisana neredima, koji bi se javili u ovoj drzavi.\nZnaci, ucinila je to da spasava svoju glavu, a nad nama se nije razalila. Ja cu samo da navedem jedan primer, gde se pokazuje koliko smo mi postali “banana republika”. Da li se neko moze hvaliti time da su penzije povecane 8 puta, a zarade 11 puta? Pa znate kako, kad nas neko opljacka, mafija, pa onda vas svede na nekoliko maraka pa onda kaze – povecali smo osam puta. Pa kakav je to uspeh, molim vas? Uzecu jos nekoliko primera, da pokazem da mi ovde moramo da govorimo o tome da su nasa zemlja, nasa ekonomija i razne druge oblasti, potpuno upropascene.\nVlada kaze da je povecana industrijska proizvodnja – a ja cu pokazati da to nije tacno. Rast je prirodno bio trenutni efekat toga sto su prestali da stampaju novac. Medjutim, podaci pokazuju da proizvodnja pada – od novembra do februara 2 odsto u proseku mesecno, u martu je porasla za 1,2 odsto, ali zbog cega – zbog grejanja. Mart mesec je bio hladan, pa se radi o porastu u proizvodnji u energetskom kompleksu.\nKada se taj porast oduzme, dobija se podatak da industrijska proizvodnja u proseku pada za 0,6 odsto. Tamo gde je porasla, stvaraju se zalihe. Pri tom, cene rastu prosecno za 5,6 odsto mesecno, sto daje godisnje inflaciju od blizu 100 odsto, ili tacno 93,3 odsto.\nZasto se ovde, molim vas, ne raspravlja o inflaciji, nego se salju pozdravni telegrami Vladi? Evo jos jednog primera iz Izvestaja Vlade – ona govori o ucescu javne potrosnje, da je ona pala u drustvenom proizvodu na planirani nivo 41,2 odsto. U materijalu Savezne vlade kaze se da je to 52 odsto. Ja postavljam pitanje Vladi – da li je tacno ovo sto kaze Vlada Srbije, ili je tacno ono sto kaze Savezna vlada?\nKoliko ja znam, strucnjaci misle da je u pravu Savezna vlada, a bez smanjenja javne potrosnje, sto i ptice na grani znaju, jednostavno nema stabilizacije.\nI konacno, postavljam pitanje – odakle ce da se proizvodnja pomakne sa mrtve tacke? Nema obrtnog kapitala u preduzecima. Banke nemaju kapitala za kreditiranje. Prema tome, ja ne znam, ni bog otac Srbiju nece izvuci iz corsokaka u koji je dovela SPS. Zato i ne govorim – Vlada, nego govorim o stranci na vlasti.\nNajvece cudjenje zaista izaziva kada se govori o zaposlenosti – to, moram da kazem, zvuci direktno smesno. Ne samo sto to brojke ne dokazuju, nego je smesno govoriti o porastu zaposlenosti, kada znamo da su toliki radnici na prinudnom odmoru, jer nemaju sta da rade u opustelim fabrikama.\nVisak zaposlenih je sada oko 50 odsto. Sta ce Vlada raditi sa time i da li planira bilo kakvo strukturno prilagodjavanje zaposlenosti stvarnom stanju u privredi? Na jedno radno mesto konkurise 41 nezaposleni. Da li je to dobro ili je to lose stanje?\nKo kontrolise policiju\nIskoristicu priliku da postavim jos neka kljucna pitanja, a ona se odnose pre svega na rad MUP-a.\nOno sto nije meni jasno, postavila bih pitanje Vladi – ko kontrolise rad MUP-a, a narocito, ko kontrolise rad resora drzavne bezbednosti? Mi na tom planu imamo vrlo velike probleme, a skupstinski odbor ne moze nista da uradi, ali ne znam kako drustvo, i uopste, kako se mi obavestavamo o radu te sluzbe?\nJa to ne postavljam napamet, nego cu izneti jedan slucaj, preko koga zaista gradjani ove zemlje nikada ne treba da predju. Vi se secate da je 19 putnika, nasih gradjana, oteto i da su oni nestali i da o njima nikada vise nista nismo culi.\nPredsednik Milosevic je rekao da ce prekopati zemlju da se oni nadju, i od onda, sta je bilo? Jednostavno, nije se desilo nista. Ja molim, da li se ova Vlada slaze sa time, da li mozemo da govorimo o bezbednosti gradjana i o njihovoj sigurnosti, ako ovakav zlocin, kao sto je nestanak 19 ljudi, nikada nije zaista iznet pred javnost.\nJa vam tvrdim da mi necemo odustati od toga da postavljamo pitanje – sta je bilo sa tim zlocinom i kada ce istina izaci na videlo?\nDruga stvar – ako je sama drzava (ja moram da izvucem takav zakljucak) postala kriminalizovana, pa prikriva takve zlocine, jer ja verujem da ona zna sta se desilo, ali krije od sopstvenih gradjana, i verovatno da je rec o tome da je i ona sama umesana u celu stvar. Inace, da nije, ona bi sa tim podacima i sa istragom izasla na videlo.\nSvaki dan citamo, molim vas, u novinama da je gospodja Dafina od para ljudi koji su ih stavili u njenu banku, kupovala nekakve mercedese, nakit, poklanjala tamo, ovamo, davala nekakvim miljenicima nekakve kredite, ali ja ne vidim da je povedena bilo kakva ozbiljna istraga o tome.\nDa li je dozvoljeno u jednoj drzavi da se pare od ljudi koji ih ulazu u banku trose na to da se kupuju mercedesi i nakit i da se to poklanja drugim ljudima. Ja ne znam sta radi Ministarstvo unutrasnjih poslova, ako dozvoljava da ovako imamo ne samo kriminalizovanu drzavu, nego i kriminalizovanu ekonomiju?\nKonacno bih postavila pitanje – moram da kazem da su neki ministri zaista savremenije radili nego neki drugi, ali neki nasi ministri izgledaju kao da mi nismo stigli ni do Hruscovljevog doba. Pre svega mislim na izlaganje gospodina Vica, kada je rec o informisanju, a naravno i o izlaganju gospodina Sokolovica, koji zaista pokazuje jednu sliku kao da smo mi nekakvo staro gvozdje.\nDrzava – gradjanska i nacionalna\nKonacno bih postavila pitanje – da li se Vlada slaze sa javnom interpretacijom potpredsednika Vlade, Ratka Markovica, koji u intervjuu listu Dnevnik govori o tome da postoje nekakva prava maticnog naroda u Republici Srbiji, odnosno SR Jugoslaviji.\nJa bih volela da gospodin, koji je profesor ustavnog prava, procita nas Ustav i da vidi da, naravno, postoji maticni narod u etnickom smislu, ali on izgleda ne razlikuje etnicki smisao od ustavno-pravnog smisla, jer i ono sto je dobro, kod nas hoce da se ponisti.\nMozda se mnogi ne slazu sto je Srbija definisana kao drzava suverenih gradjana, ali je ona za sada tako definisana i ja mislim da je dobro sto je tako definisana.\nDa li se Vlada slaze sa interpretacijom da se manjine mogu usmeravati na neke druge svoje maticne drzave, u kojima bi ostvarivale svoja politicka i druga prava.\nMislim da ovakve interpretacije zaista podlezu jednoj znacajnoj kritici i da se ne moze od strane clanova Vlade i potpredsednika Vlade dozvoliti da oni neustavno koriste, da neustavno tumace nasu situaciju ovde i da doprinose jos gorem stanju nego sto danas postoji.\nI konacno bih nesto rekla o tome – da li Vlada razmislja o tome da podigne stepen ustavnosti u ovoj drzavi? Koliko ja vidim, spoljna politika se vodi iskljucivo iz kabineta predsednika Milosevica, a po Ustavu, kao sto znamo, ona treba da se vodi na nivou Savezne vlade.\nPrema tome, da li postoji bilo kakva inicijativa da dodje do uskladjivanja jednog i drugog, jer zaista, onda nemamo o cemu da govorimo, ako ne mozemo da ostvarimo ni minimum ustavnosti, nego cemo i danas, kao nekada, sto je bilo receno, da kazemo – Ustav je nas plakat.\nRatko Markovic: Gospodine potpredsednice, gospodo poslanici, ja sam ocekivao da predstavnik Gradjanskog saveza u vezi sa mnom trazi ono sto je u javnosti trazio, a to je da ja podnesem ostavku zbog svojih kvalifikacija koje sam dao o tome sta je etnicko bice Srbije i kakva je Srbija po svom etnickom bicu.\nPosto do toga nije doslo, ja sam zahvalan koleginici Pesic koja, koliko znam, nije ni Pravni fakultet zavrsila, sto se ipak drznula da nekome ko se celog veka bavio jednom granom prava drzi lekcije o tome sta je gradjanin u ustavno-pravnom smislu i sta je nacija u ustavno-pravnom smislu. U Skupstini je sve dozvoljeno, jer Skupstina je telo u kojoj i amateri mogu govoriti o stvarima kao narodni predstavnici. Ja to ne uzimam nazao, ali hocu da kazem da gospodja Pesic uopste nije u pravu.\nPrvo, da je Srbija drzava srpskog naroda, to sasvim jasno proizlazi iz njenog imena, iz naznake koja je u imenu. Zasto se zove Srbija, ako to nije drzava srpskog naroda. Prema tome, mora da je to drzava jednog maticnog naroda. Srbija nije geografski pojam kao SAD, koje nemaju svoju maticnu naciju. One se mogu tako zvati i mogu ovako kazati, a Ustav Srbije, kada me vec opominje gospodja Pesic, kako glasi, u preambuli je sve rekao. Prvo, kao sto rekoh, nacionalna oznaka postoji vec u imenu drzave, zatim se u prvom stavu preambule kaze: “Polazeci od vekovne borbe srpskog naroda za slobodu”, u drugom stavu: “Reseni da stvore demokratsku drzavu srpskog naroda u kojoj pripadnici drugog naroda i narodnosti obezbedjuju ostvarivanje nacionalnih prava”, ali nacionalna prava, a matican narod je ovaj koji je recen u preambuli.\nSto se tice odredbe o gradjanskoj suverenosti, ta odredba je relevantna samo u vezi sa konstituisanjem drzavnih organa. Ostaje bice Srbije, da to nije drzava denacionalizovanih gradjana, vec da je to drzava maticnog srpskog naroda i drugih nacija, odnosno nacionalnih manjina koje zive u Srbiji, osim ukoliko gospodja Pesic ne misli da su Srbi isto kao i Kurdi, da nemaju svoju nacionalnu drzavu i da tako plutaju po svetu od jedne do druge drzave.\nVoleo bih da se ovo pitanje stavi ovde na proveru. Vrlo me interesuje da li ovaj parlament smatra isto sto i gospodja Pesic, da u drzavi Srbiji nije matican narod srpski narod, nego da je Srbija drzava denacionalizovanih gradjana... ociscenih od svakog etnickog svojstva, da imaju samo politicko svojstvo, a to je da su nosioci birackog prava.\nVesna Pesic: Ja sam mislila da sam mozda pogresila kada je rec o mojoj interpretaciji profesora Markovica, medjutim, ja vidim da on i dalje uopste ne razume o cemu je rec. Jasna je stvar da ne bi bilo Francuske bez Francuza, Bugarske bez Bugara, Srbije bez Srba itd. Medjutim, ovde se govori o ustavno-pravnom smislu. Ne znam kako vi to uopste ne razumete. Vi citate preambulu koja uopste nije normativni deo Ustava. U prvom stavu stoji: “Republika Srbija je demokratska drzava svih gradjana koji u njoj zive, zasnovana na slobodama i pravima coveka i gradjanina, na vladavini prava i socijalnoj pravdi”. Clan dva: “Suverenost pripada svim gradjanima Srbije”.\nAko vi hocete da Srbiju pretvarate u neke druge drzave koje su se stvorile na ovom tlu i protiv kojih smo mi jako i zbog cega su veliki sukobi izbili, pa se kaze da je Hrvatska drzava hrvatskog naroda, pa se onda drugi stavljaju u drugorazredni polozaj, to u ovom Ustavu nije ucinjeno. Prema tome, ovim sto ste rekli, pokazujete da vi izgleda niste dobro zavrsili Pravni fakultet, a ja kao poslanik imam pravo da vas kritikujem, bez obzira koji sam fakultet zavrsila. Ali, vi ste pokazali da vi ne treba da imate ni doktorat niti Pravni fakultet.\nRatko Markovic: Posto gospodja Pesic zadire u privatnost, moram i ja biti privatan.\nGospodjo Pesic, vi to dobro znate da sam ja zavrsio Pravni fakultet sa 22 godine i prosecnom ocenom 10, kada to moram da kazem (aplauz). Da ne pominjem koju sam komisiju imao za doktorat, kada vec i to dovodite u pitanje.\nA vama da kazem da je sasvim drugi teren na kojem nacionalne manjine ostvaruju svoja prava. Nacionalne manjine nisu uopste diskriminisane, one imaju prava nacionalnih manjina koja su pobrojana u Ustavu. Stavise, Ustav je ostao otvoren da interiorizuje sva prava nacionalnih manjina, koja priznaju medjunarodni dokumenti, ali se ne moze dogoditi da u sopstvenoj drzavi srpski narod na jednom delu teritorije biva manjina i da drzavni instrumenti koje daje drzava i instrumenti teritorijalne decentralizacije budu upereni protiv maticnih interesa srpskog naroda. Takve samoubilacke drzave nema na kugli zemaljskoj (aplauz).\n* Govor u Narodnoj skupstini Srbije (25. 04. 1995), Republika br. 115, 1–15. 05. 1995.\nPitanje upucujem Ministarstvu unutrasnjih poslova Srbije povodom nezakonitog ponasanja u vezi sa (1) prinudnom mobilizacijom izbeglica u Srbiji koju vrse ljudi u uniformama MUP-a Srbije i (2) javno izrecenim izjavama Stranke srpskog jedinstva da su mobilisane izbeglice podvrgnute torturi (nasilno sisanje, vezivanje za stub i batinanje). Predsednik te stranke za sebe tvrdi da on radi za MUP i da sve sto radi radi pod kontrolom MUP-a Srbije.\nS obzirom da nije bilo demantija od strane MUP-a, zahtevam da objasnite po kojem osnovu se izbeglice mobilisu jer, prema mom saznanju, takvog osnova u zakonima nema. Njihova prinudna mobilizacija predstavlja krivicno delo protivpravnog lisenja slobode, a s obzirom da se nakon toga ti ljudi odvode preko granice nase zemlje i predaju paravojnim formacijama, moglo bi se govoriti i o kidnapovanju.\nU vezi sa drugom tackom zahtevam da odgovorite: (1) da li je istina da su paravojne jedinice koje operisu u istocnoj Slavoniji i u Bosni i Hercegovini pod direktnom kontrolom MUP-a Srbije, (2) sta ste preduzeli protiv lica iz Stranke srpskog jedinstva, ukoliko se lazno predstavljaju kao saradnici MUP-a, (3) sta ste preduzeli protiv lica iz ove stranke koja su na konferenciji za stampu priznala da batinaju mobilisane izbeglice (“25 po turu”), tj. primenjuju srednjovekovno mucenje ljudi.\nKako javnost nije obavestena da ste lica, koja javno priznaju da vrse torturu, lisili slobode i sa krivicnom prijavom predali nadleznom tuziocu, stice se utisak da je sam MUP Srbije tesko ostetio ugled Srbije i svih njenih gradjana. Problem je utoliko veci jer se radi o jedinicama koje je formirala stranka koja je registrovana i ucestvuje u politickom zivotu nase zemlje. Drzava se ne moze osloboditi odgovornosti za rad ovakvih organizacija za ovaj deo njene delatnosti, bez obzira sto se sprovodi izvan granica SR Jugoslavije.\nU Beogradu, 11. 11. 1995.\nDr Vesna Pesic, narodni poslanik\n* Republika, br. 127, 1–15. 11. 1995.\nImamo jaku porodicu, nemamo drzavu*\nNeki bi hteli da kazu da je ovde rec o nekakvom rezimu. Molim vas, mislim da je to prekrupna rec za ovo sto se ovde desava. Mi smo imali rezim, mi vise nemamo nikakav rezim! Neki bi hteli da kazu da je rec o komunistima. Ja vam kazem, nisu to nikakvi komunisti, to je laz. Gradjanski savez je govorio: to su nacionalisti. Nisu to nikakvi nacionalisti i to je, takodje, laz! Oni sada kazu mi smo mirotvorci i od pocetka vodimo principijelnu, miroljubivu politiku. Laz, totalna laz! Znaci, nije problem u ideologijama. Ideologije su normalne i u drustvu potpuno legitimne.\nTo je pljackarosko drustvo!\nJos od zajma za preporod Srbije, ono je zaselo, sa jednom porodicom. Molim vas to je porodicna stvar koja je oko sebe okupila nekoliko ministara i direktora, povezala se sa podzemljem i srusila sve drzavne institucije! Imamo jednu jaku porodicu, a drzavu uopste nemamo. Kada imamo na delu porodicnu vlast, nikakve institucije ne mogu pomoci, niti se mogu graditi. Licna vlast ne priznaje nikakvu politiku. Zato predlazem da ovaj Parlament, ako zna o cemu je rec, treba da radi sa cinjenicama.\nJa zato molim da ovo ne bude samo jedna kampanjska akcija koja nam prija, koja nam daje nadu. Mi moramo nase gradjane da izvucemo od ove kriminalne bande koja je zasela kao pijavica i sise krv nasem narodu.\nGovor u Paralelnom parlamentu, decembar 1995, odrzan u zgradi Skupstine.\n* Srpska rec, 1. 01. 1996.


Koje su škole završili ministri u Federaciji BiH - www.vecernji.ba\nNesklad funkcije i obrazovanja\nKoje su škole završili ministri u Federaciji BiH\n17. 07. 2016. u 16:30 0 komentara 3497 prikaza\nMinistri u Vladi Federacije Bosne i Hercegovine iz nekog razloga nisu pod lupom kao kolege iz Vijeća ministara što ne znači da posao kojim se bavi nosi manje odgovornosti. Naprotiv, neki će reći da je svako ministrovanje jednako važno. Oni, ministri, su prvi - primjeri, uzori. Ili, barem bi trebali biti, prenosi N1.\nNo, ono što neke (ne sve) ministre u Vladi FBiH razlikuje od kolega širom razvijenog i uređenog svijeta, jeste čudna pojava nespojivosti stručne naobrazbe s prirodom poslova koje obavljaju odnosno minstarstava koje vode.\nTako ćete u Vladi ovog bosanskohercegovačkog entiteta pronaći prvog čovjeka Ministarstva unutarnjih poslova (Aljoša Čampara) koji nije bezbjednjak već je diplomant Pravnog fakulteta u Sarajevu dok je ministar prometa i komunikacija Denis Lasić - profesor matematike.\nMinistarstvo rada i socijalne politike vodi diplomirani pravnik Vesko Drljača dok nesklad u rasporedu nastavlja Zora Dujmović (ministrica kulture i sporta) koja je, prema službenim podacima s web prezentacija Vlade, stekla zvanje menadžera u socijalnoj zaštiti i socijalnoj politici.\nPostoje, dakako, i drukčija iskustva gdje ministri vode ministarstva usko povezana s onim što razumiju i za šta su se školovali. U nastavku pogledajte koje su škole završili ministri u Vladi Federacije Bosne i Hercegovine.\nMinistarstvo unutarnjih poslova, Aljoša Čamara, Diplomirao je na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu. Položio je stručni upravni ispit, te pravosudni ispit.\nMinistarstvo pravde, Mato Jozić: Diplomirao 1985. godine na Pravnom fakultetu u Novom Sadu. Ima položene pravosudni i stručni upravni ispit.\nMinistarstvo financija, Jelka Milićević: Ekonomsku školu u Mostaru završila 1979. godine, te diplomirala na Ekonomskom fakultetu u Mostaru 1983. godine.\nMinistarstvo energije, rudarstva i industrije, Nermin Džindić: Mašinsku tehničku školu završio u Živinicama 1996. godine, a Mašinski fakultet na Sveučilištu u Tuzli 2003. godine. Stekao zvanje diplomiranog inžinjera mašinstva - proizvodni smjer.\nMinistarstvo prometa i komunikacija, Denis Lasić: Srednju elektrotehničku školu u Mostaru završio 1992. godine, a diplomu profesora matematike stekao 1999. godine na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Mostaru. Na Prirodno-matematičkom fakultetu u Sarajevu 2012. godine završio postiplomske studije.\nMinistarstvo rada i socijalne politike, Vesko Drljača: Osnovnu školu i Opću gimnaziju završio je u Zvorniku. Od 1981. do 1985. godine studirao i završio Pravni fakultet Sveučilišta u Sarajevu i stekao zvanje diplomiranog pravnika.\nMinistarstvo raseljenih osoba i izbjeglica, Edin Ramić: Na Ekonomskom fakultetu u Zenici 2011. godine stekao titulu doktora ekonomskih nauka, nakon čega je na istom fakultetu izabran u zvanje docenta na predmetu Agrarna ekonomija i ruralni razvoj.\nMinistarstvo za pitanja branitelja i invalida domovinskog rata, Salko Bukvarević: Na Rudarsko-geološkom-građevinskom fakultetu u Tuzli diplomirao 1996. godine, magistrirao 2004. godine, a doktorirao 2011. godine. Na ovom fakultetu izabran u zvanje docenta.\nMinistarstvo zdravstva, Vjekoslav Mandić: U Konjicu završio osnovnu školu i Gimnaziju, a 1985. godine diplomirao na Medicinskom fakultetu u Banjoj Luci.\nMinistarstvo obrazovanja i znanosti, Elvira Dilberović: Diplomirala je 2002. godine na Fakultetu humanističkih nauka na Odsjeku za bosanski jezik i književnost Sveučilišta „Džemal Bijedić“ u Mostaru. Postdiplomske studije je završila 2007. godine na Filozofskom fakultetu u Sarajevu.\nMinistarstvo kulture i športa, Zora Dujmović: Diplomirala je na Sveučilištu u Banja Luci i stekla zvanje menadžera u socijalnoj zaštiti i socijalnoj politici.\nMinistarstvo trgovine, Zlatan Vujanović: Na Vojnotehničkom fakultetu u Zagrebu 1989. godine diplomirao elektroniku - smjer telekomunikacije i stekao zvanje diplomiranog inžinjera elektronike.\nMinistarstvo prostornog uređenja, Josip Martić: Diplomirao je 1987. godine na Poljoprivrednom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu i stekao zvanje diplomirani inženjer poljoprivrede.\nMinistarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Šemsudin Dedić: Na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Tuzli diplomirao 2000. godine i stekao zvanje diplomiranog ekonomiste. Postdiplomski studij iz oblasti poslovne ekonomije, smjer finansijski menadžment, završio 2010. godine.\nMinistarstvo razvoja, poduzetništva i obrta, Amir Zukić: Diplomirao je 1981. godine na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu. Postdiplomski studij upisao na istom fakultetu (smjer marketing).\nMinistarstvo okoliša i turizma, Edita Đapo: Diplomirala 1996. godine na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu.\nKljučne riječi ministarstvo


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Kocku upoznali već sa 7-8 godina\nVAŽAN UTICAJ PORODICE 23. 09. 2018. 19:57 >> 21:35 3\nVAŽAN UTICAJ PORODICE\nDa je kockanje maloljetnika u Crnoj Gori problem, potvrdilo je istraživanje 2015. godine, prema kojem smo na drugom mjestu u Evropi. Osjećaj sreće koje izaziva klađenje može da dovede i do zavisnosti. Zato, kako kažu sagovornici TVCG, u borbu sa tim problemom mora da se uključi cijelo društvo.\nBlještavilo i sjaj u kombinaciji sa kušanjem sreće nekima pomuti razum.\n"Osamdesetpet odsto ljudi koji kockaju nemaju problem sa tim. Preostalih 15 odsto spada u problematične i patološke kockare", saopštila je za TVCG psihološkinja iz savjetovališta "Entera" Maja Lješnjak.\nPrema istraživanju Instituta za javno zdravlje iz 2015, na drugom mjestu smo u Evropi poslije Grčke po broju 16-godišnjaka koji igraju igre na sreću.\n"U Crnoj Gori je to 23%, odnosno skoro svaki četvrti 16-godišnjak u Crnoj Gori se kockao za novac", kazala je specijalistkinja socijalne medicine dr Ljiljana Golubović.\nU savjetovalištu "Entera" koje funkcioniše pri NVO “ADP Zid” od 2009. godine rade sa zavisnicima od kocke. Iskustvo govori da djeca rano počinju da igraju igre na sreću, ali i da na to, osim socioekonomskih i kulturoloških aspekata, utiče i porodica.\n"Većina naših klijenata je izjavila da su prvi put u kontakt sa kockom stupili sa 7-8 godina", kaže Lješnjak.\nGolubović ističe da ako se u porodici roditelji bave igrama na sreću, negdje je velika vjerovatnoća da će i dijete preuzeti takav obrazac ponašanja.\nPriređivač igara na sreću, Srđan Marković, naglašava da je maloljetnim osobama zabranjeno da uđu u njihove objekte, a kamoli da kockaju.\nKazne za pravna lica koja dozvole kockanje maloljetnika idu od hiljadu i sto do 20 hiljada eura. Ipak, od početka godine je bilo malo kazni za taj prekršaj.\n"Od početka godine izrečena su dva prekršajna naloga u iznosu 1.650 eura i podnijete dvije prekršajne prijave. Statistika iz prethodnog perioda je na istom nivou", saopštila je Uprava za inspekcijske poslove.\nPriređivači igara na sreću smatraju da je klađenje putem interneta danas veća opasnost po maloljetnike.\n"Svakome je danas dostupan internet preko mobilnog telefona, tako da postoje rizici da se neko registruje onlajn preko tuđe lične karte, odnosno osobe koja ima preko 18 godina", kaže Srđan Marković.\nDa bismo pobijedili maloljetničko kockanje važno je, smatraju sagovornici TVCG, da se njime pozabave škola, okolina i porodica.\n"U osnovi zavisnosti od kockanja je problem sa bliskošću i problem sa stukturom vremena, tako da bi roditelji trebalo što više da provode sa svojom djecom, da upražnjavaju neke zajedničke aktivnosti. Mladi ljudi bi trebalo slobodno vrijeme da ispune kvalitetnim sadržajima", nagašava psihološkinja Maja Lješnjak\nDoktorica Golubović za kraj poručuje svima da bez truda nema istinske sreće i da se ne može sve mjeriti novcem.\n"Može da nam uljepša ili olakša život ali nikako nije izvor nekog suštinskog ljudskog zadovoljstva sreće i ljepote", zaključuje ona.\nKockar se i rađa i postaje


Kako je preneo sajt “ihned.cz”, novi procesor ultraniske potrošnje (ultra-low voltage – ULV) omogućiće nastanak novih ultratankih prenosivih računara, čija će se težina kretati od jednog do 2,5 kilograma, a cijena neće biti veća od cijene sadašnjih “noutbukova”. Ti procesori imaju manju potrošnju energije i omogućavaju veću izdržjivost baterija.\n“Intel” je u Tajpeju takođe prikazao set čipova “GS40 Ekspres” (Expreš Chipset) za nove ultratanke noutbukove. Taj set omogućava podržavanje funkcija kojima raspolažu aktuelni noutbukovi – presnimavanje u visokoj rezoluciji (HD), podršku operativnom sistemu “vindouz vista premium” (Windows) i podršku integrisanoj vezi HDMI.


Košarkaški klub Barselona - Dnevni list Danas\nPočetna » Košarkaški klub Barselona\nKošarkaški klub Barselona\nPostojala je mogućnost da u NBA završi fenomenalnu profesionalnu karijeru, međutim Pau Gasol (40 godina) je poslednjih dana dao prednost Barseloni u pregovorima i po svemu sudeći u katalonskom gigantu će se, najverovatnije, penzionisati.\nPiše: N. M. 8. 7. 2020.\nPiše: N. M. 2. 7. 2020.\nPiše: N. M. 24. 1. 2020.\nKošarkaši Crvene zvezde otputovali su u Barselonu gde će večeras u okviru 21. kola Evrolige igrati sa istoimenom ekipom.\nPiše: Z. P. 22. 1. 2020.\nHigins dočekuje svoje\nZahuktala Barselona će na još jedan ispit zrelosti pojačanog tima u evro-eliti.\nPiše: Z. P. 29. 11. 2019.\nPrva recka u Kataloniji\nBez obzira na trenutni položaj ekipa na tabeli, večerašnji meč između Barselone i Fenerbahčea sigurno će biti jedan od zanimljivijih u 9. kolu Evrolige.\nPiše: N. M. 20. 11. 2019.\nMirotić i saigrači protiv Pešića\nBarselona je ovog leta probila granicu od 40 miliona evra u budžetu za takmičarsku 2019/20. Povećanjem od čak 60 odsto u odnosu na prethodnu sezonu, uspela je da „namiri“ i takve asove formata Nikole Mirotića, Brendona Dejvisa, Korija Higinsa…\nPiše: N. M. 5. 11. 2019.\n„Barsa“ jedina bez poraza\n„Dupli“ program u Evroligi počeo je da uzima svoj „danak“, u takvim situacijama i ranijih godina dešavala su se najveća iznenađenja i dolazilo je do seče favorita. Ovog puta žrtve su bili CSKA i Real, a Fenerbahče nastavlja da postavlja negativne rekorde.\nPiše: Z. P. 31. 10. 2019.\nPiše: N. M. 17. 10. 2019.\nBarselona u hvatanju zaleta\nNakon brejka ostvarenog u Istanbulu protiv Efesa, košarkaši Barselone večeras u drugom kolu gostuju Zenitu, koji je na startu elitnog takmičenja doživeo pravu blamažu u Berlinu protiv Albe.\nPiše: N. M. 11. 10. 2019.


Analize /Hoće li invazija na Siriju biti strateška greška Erdogana i Turske? / Radio Sarajevo\nFoto: EPA-EFE/Počela turska vojna operacija na sjeveroistoku Sirije\n09. 10. 2019. u 17:55:00 Radiosarajevo.ba\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan potvrdio je danas da su oružane snage Turske započele ofanzivu "Izvor mira" protiv kurdskih snaga na sjeveroistoku Sirije, objavila je turska agencija Anadolija.\nErdogan je dodao da je cilj operacije uklanjanje "prijetnji milicija YPG-a koju predvode sirijski Kurdi, boraca Islamske države Irak i Levant te omogućavanje povratka sirijskim izbjeglicama koje su u Turskoj, nakon formiranja 'sigurnih zona' u tom području".\nMeđutim, vanjskopolitički analitičar i glavni urednik portala Euractiv.hr Željko Trkanjec smatra da bi ovo moglo biti "konačno razrješenje u trokutu između Irana, Rusije i Turske u odnosima prema Siriji".\n"Teško je vjerovati da će Iranci mirno pustiti da Turci uzmu cijeli istok Sirije. S druge strane, jasno je da će tu Sirija definirati svoju poziciju, jer je, ipak, riječ o teritoriju Sirije. S treće strane, Turska je tu u poziciji da mora ući u novi sukob sa Kurdima. To će gotovo sigurno imati reperkusije na situaciju u Turskoj. Jer Kurdska radnička partija (PKK) sigurno neće mirovati. Kurdi neće dozvoliti da u turske ruke, recimo, padne mitski Kobane, gdje je prvi put poražena Islamska država, a porazili su je Kurdi", smatra Trkanjec.\nSmatra da je Turska je napravila vjerojatno stratešku pogrešku.\n"Jer su sirijski Kurdi i dobro uvježbani, imaju ratno iskustvo više od pet godina sada. Imaju respektabilne vojne snage, dobro su naoružani i mislim da bi turska vojska, koja je od vojnog puča 2016. ostala bez velikog broja časnika, mogla naći u dosta neugodnoj situaciji. Kao u slučaju operacije u Afrinu kada im je trebalo više od mjesec dana da uopće probiju prvu liniju. A nakon toga su osvojili Afrin tek kada su se Kurdi povukli", navodi naš sagovornik.\nPodsjeća da je ministar vanjskih poslova Rusije Sergej Lavrov danas za tursku operaciju otvoreno rekao da je riječ o avanturi.\n"Lavrov smatra da se time dovodi u pitanje mirovni sporazum iz Astane, kojeg je Turska sudionik, i da je ,jasno da će cijeli taj proces propasti, što bi moglo dovesti u pitanje odnose Rusije i Turske. O čemu Erdogan vjerojatno mislio, ali ja bih se usudio reći da Erdogan nema više racionalan pogled na svijet i da je on čim je dobio odobrenje od američkog predsjednika Donalda Trumpa krenuo s idejom: 'Baš me briga za sve, ja idem napraviti to što želim napraviti'. Kako bi, između ostaloga, i u kući ojačao svoj položaj i kao bi pokazao da je spreman riješiti problem sirijskih izbjeglica. Iako, zapravo, prema stranim medijskim napisima, te izbjeglice su postale dosta važan dio turske ekonomije. Tako da očito nije riječ o pitanje sirijskih izbjeglica nego je pitanje da Erdogan želi pokazati vojnu moć u odnosu na Kurde u Siriji i zauzeti neku poziciju", rekao je Trkanjec.\nTakođer, vjeruje da će Damask dobiti podršku Irana da se Turska zadrži na "pristojnoj udaljenosti", čak i ako uđe u dubinu uz granicu.\nTagovi: Turska Sirija SAD Recep Tayyip Erdogan Donald Trump analiza\nSAD / Trump zaprijetio Europi: Vratit ćemo vam teroriste\n!!! / Velika Britanija pretekla Kinu po broju mrtvih, u jednom danu umrlo 684 ljudi\n... / Neko brašno, a neko viagru: Potražnja u Britaniji porasla za 70 posto


HEMPEL MEĐUPREMAZ BS - temeljna za drvo - Prodaja nautičke opreme za brodove, jahte, brodice Sea Power\nVidi košaricu “DECKMATE – PLAVA SPUŽVA” je dodano u vašu košaricu.\nPočetna / Trgovina nautičke opreme webshop / BOJE - SMOLE - ODRŽAVANJE / ***HEMPEL boje - VENEZIANI boje - COLTECH GRIPELAST antisklizna podloga / HEMPEL MEĐUPREMAZ BS – temeljna za drvo\nHEMPEL MEĐUPREMAZ BS - temeljna za drvo\nŠifra 424E0-10000 Kategorija ***HEMPEL boje - VENEZIANI boje - COLTECH GRIPELAST antisklizna podloga, BOJE - SMOLE - ODRŽAVANJE\nHEMPEL MEĐUPREMAZ BS - temeljna za drvo količina\nRAZRJEĐIVAČ 264 ZA PVC\nHEMPEL MEĐUPREMAZ BS 424E0 je brzosušeći je temelj za drvo.Koristi se kao univezarni međupremaz između antikoroziva i završnog emajla na čeličnim površinama.Upotrebljavljamo ga na unutrašnjim i na vanjskim površinama,isključivo iznad vodene linije.Odlikuje se vrlo dobrom adhezijom za drvo,dobro prodire u podlogu,brzo se suši.Također dobro zadržava nijanse,pa može ostati i kao završni premaz.\nPakiranje 0,75 l.


Tanjug 21. jula 2021. 11:02\nLONDON – Lanci snabdevanja hranom u Britaniji „počinju da se zaustavljaju“ zbog radnika koji se samoizoluju usled kontakata sa korona virusom, upozorio je danas jedan čelnik britanske industrije, kritikujući napore premijera Borisa DŽonsona da ublaži efekte takozvane „pingdemije“.\nBritansko udruženje mesnih prerađivača je saopštilo da se ne može osloniti na nova izuzeća premijera, koja će važiti za neke kompletno vakcinisane radnike iz ključnih industrija, jer je lestvica postavljena “vrlo, vrlo visoko“.\nIzvršni direktor tog udruženja Nik Alen je, na pitanje da li je vlada pojasnila situaciju, rekao za Bi-Bi-Si:\n”Ne, zapravo nije. Stvarno se oseća očaja u industriji. Do sada smo uspeli da održimo lanac snabdevanja hranom, ali postoji osećaj da na tom planu počinjemo da posrćemo”, poručio je Alen.\nBritanski „Dan slobode“, 19. jul, kojim je premijer Boris Džonson ukinuo gotovo sve restriktivne mere zbog pandemije korona virusa posle više od godinu dana, bio je obeležen porastom broja novozaraženih, nestašicom osnovnih namirnica i haosom sa aplikacijom Zavoda za javno zdravlje (NHS) za samoizolaciju.\nU ponedeljak su na stotine hiljade građana dobili preko aplikacije kovid- 19 NHS poruku da moraju da odu u samoizolaciju, zbog čega su se mnogi poslodavci našli u nezgodnoj situaciji.\nNHS je putem aplikacije na pametnim telefonima kratkom porukom – „ping“ – obaveštavala ljude koji moraju ići u samoizolaciju.