‘Ćevap diplomatija’ Aleksandra Vučića | Aleksandar Vučić | Al Jazeera\n‘Ćevap diplomatija’ Aleksandra Vučića\nZna predsjednik Srbije šta ga čeka koji god od predstavnika sa Zapada ga posjeti, ali ovako ih malo natjera da se i oni pomuče za večeru.\nCharles Michel je morao zasukati rukave i obrtati ćevape na roštilju nakon susreta s Aleksandrom Vučićem, piše autor (EPA)\nPremijer Mađarske Viktor Orban zakukao je, po ugledu na domaćina u Novom Sadu, predsednika Srbije Aleksandra Vučića, tako što je novinarima poručio da se, umesto da uživaju u “medenom mesecu”, pošto su obojica pobedili na nedavnim izborima, moraju da se bave inflacijom, poskupljenjima, energentima i ostalim trivijama koje su proistekle iz “specijalne operacije“ Rusije u Ukrajini. Ne ulazeći u dubinu tog “medenog meseca“, činjenica je da su obojica u problemu zbog tog rata, ali Vučić se dovija na svaki mogući način ne bi li omekšao pristup stranih diplomata prema Srbiji po ovom pitanju. I to gotovo nepogrešivo bezuspešno.\nNa kraju konferencije za štampu u Beogradu prilikom nedavne posete predsednika Evropskog saveta Charlesa Michela, Vučić je pokušao da šarmira gosta tako što mu je obećao dobru večeru. Ta večera je, po Vučiću, podrazumevala meso za predjelo, meso za glavno jelo i meso za dezert. Verovatno su njegovi kuvari bili u problemu da osmisle dobar dezert od mesa, ali ako mislite da je Michel uživao na toj večeri, grdno se varate. Morao je da zasuče rukave i da obrće ćevape na roštilju. Ne kaže se tek onako kod naših naroda – nema besplatne večere.\nOno što ne radi niko, radi on\nZna Vučić šta ga čeka koji god od predstavnika sa Zapada da ga poseti, ali ovako ih malo natera da se i oni pomuče za večeru. Na taj način, Vučić kao da se “sveti“ domaćinima širom Evrope, jer redovno kritikuje gostoprimstvo raznih evropskih zvaničnika, koje se svede na hladne i poprilično plastične i neukusne sendviče. Zamislite da neko od tih zvaničnika tera Vučićća da reže kiflu, a onda stavi po šnit šunke i sira i da prezalogaji posle teških i napornih sastanaka. I još na kraju da neko takvu sliku objavi na Instagramu. Ono što ne radi niko, radi on.\nRuku na srce, Vučić pokušava na sve načine da bude simpatičan gostima koji ga svakodnevno posećuju. U poslednjih nekoliko dana i sedmica mnogo njih ga je posetilo i svi znamo šta je razlog tih poseta. A on za to vreme pokušava da na sve njih ostavi dobar utisak, nadajući se nekom benefitu. Neko od mnogobrojnih savetnika bi, ipak, mogao da mu skrene pažnju da “ćevap diplomatija“ ne donosi baš velike rezultate. To što on nije jeo šniclu kod Angele Merkel nije razlog zašto mu je nekadašnja nemačka kancelarka gledala kroz prste. Vučić je sam izjavio da pritisak kakav sada doživljava ne bi imao da je Merkel ostala na vlasti. Ali, tako to ide u slobodnom svetu i razvijenim demokratijama.\nBez obzira što gotovo sve svoje goste vodi u vikendicu svojih roditelja u okolini Beograda i tamo ih gosti, kako koga, ćevapima i biftecima i davi pričom o soem podrumu sigurno neće da mu ponogne u nameri da i dalje pokušava da balansira kada je reč o ratu u Ukrajini. Na njegovu žalost, pritisci su sve veći i jači. Uveliko se govori o rezoluciji Evropskog parlamenta, koja bi uskoro trebalo da bude usvojena i koja sigurno neće biti nimalo naivna kada je reč o jedinoj zemlji u Evropi koja još nije uvela sankcije Rusiji, a da se ne lažemo, niti jasno i nedvosmisleno osudila rusku agresiju Ukrajine. Što on više ćevapa spremi, to su pritisci sve veći i veći.\nKurz je poslije ćevapa podnio ostavku\nSvetske diplomate, ipak, ne padaju na đakonije sa roštilja. I oni svašta moraju da istrpe od ovih naših likova sa Balkana. U ovoj “ćevap diplomatiji”, međutim, Vučić i dalje vidi priliku da se pred domaćom publikom predstavi kao neko ko je ortak sa gostima. Svaki poen mu je bitan. Zato i kači slike na Instagram, hvali se druženjem sa raznim zvaničnicima, a mi kao opijeni treba da zaključimo kako je on, eto, ortak sa svima. Kada je reč o strancima, ne treba smetnuti sa uma da je ubrzo posle roštiljanja sa Vučićem Sebastian Kurz podneo ostavku na mesto austrijskog kancelara.\nI sve se ovo dešava zato što je on, predsednik Srbije, jedini čovek koji donosi odluke. Nema ni Skupštine, ni vlade, nijedne institucije u zemlji koja radi i koja bi trebalo da se bavi tom problematikom. On primi i ministra odbrane neke zemlje, i premijera, i predsednika, i šefa diplomatije, i ambasadora, i svakoga ko se najavi ili samo pokuca po njegovim vratima. On ta vrata mora da otvori. Da li će uvesti sankcije Rusiji, to je drugo pitanje. Batrga se kao i oni ćevapi na roštilju.\nNajnovije istraživanje govori o tome da se čak 82 odsto građana Srbije protivi uvođenju sankcija. Kao neko ko se najviše u politici rukovodi javnim mnjenjem, Vučić teško da može da prenebegne ovu činjenicu. Ovo je skoro aklamaciona podrška stavu da sankcije ne bi trebalo da se uvedu Rusiji. Svet to ne zanima, kao ni njegova gostoljubivost. Ona može da bude interesantna ljudima koji će pisati memoare i biografije, ali sada je apsolutno nepotrebna bez obzira na njegovu jedinstvenu želju da se prikaže kao OK momak.\nKo sa Rusima davi psa…\nMnogo toga je on spreman da uradi da bi omekšao stav svojih sagovornika, ali ništa mu ne može pomoći. Sam je sebe doveo u takvu situaciju. Srbiju je učinio zavisnom od Rusije, kada je u pitanju gas, bez obzira što je često znao da kaže, a sada to i primenjuje, da nema besplatnog obroka danas u svetu. Uporedo sa Rusijom, širio je neograničenu i potpuno neprirodnu ljubav sa Kinom te je Srbiju doveo do toga da samo što nije postala neka od siromašnih kineskih provincija. I nada se da može da odobrovolji Zapad sa ćevapima? Isuviše naivno čak i za njega.\nČovek jednostavno nema petlje da uradi ono što svako očekuje. Slobodan Milošević se slično kockao sa celim narodom i znamo kako je prošao – i on, i narod. Vučić, očigledno, nije naučio potrebne lekcije i misli da svojim šarmom može nešto da promeni. Ako želi nekoga da opčini i oduševi, onda pre ćevapa treba da im na pladnju servira nešto drugo. Možda bi to i učinio, ali se nekako uvek seti onog jadnog psa jazavičara čijem je davljenju u cevi i sam prisustvovao prilikom jedne od mnogobrojnih poseta Moskvi. Ko sa Rusima davi psa…


Mavrovo apartmani, smeštaj, cene 2019\nPročitajte više - MavrovoRent-A-Car - MavrovoIzleti/Ekskurzije - Mavrovo\nGostivarska oblast - Mavrovo\nE-mail : info@radika.com.mk\nTelefon : +389 42 22 33 00\nHotel Radika nalazi se u mestu Leunovo, u Nacionalnom parku Mavrovo koji je poznat po bogatoj flori i fauni koja ga nastanjuje, ali i velikom broju autentičnih sela i predivne arhitekture. Hotel je udaljen od ski centra oko 9 kilometara, pa će obožavatelji sportskih čarolija na snegu moći da uživaju u svim zimskim idilama i snežnim sportovima.\nOvo planinsko odmaralište smešteno je tik iznad Mavrovskog jezera pa se iz većine hotelskih soba ka njemu pruža predivan pogled. Oko hotela nalazi se i netaknuta šuma koja ovom predelu daje zdrav i čist vazduh.\nE-mail : vilaanamarijaleunovo@gmail.com\nTelefon : +389 70 314 027\nApartmani Ana Marija nalaze se u mestašcu Leunovo, u okviru samog Nacionalnog Parka Mavrovo, na samo 5 minuta od istoimenog jezera. Okruženi smo prelepom prirodom, a oko nas vrludaju planinarske i pešačke staze. Udaljeni smo manje od 100 km od Skoplja, a prelepo Ohridsko jezero, Struga i sam grad Ohrid udaljeni su na oko sat vremena vožnje. Ski lift Star nalazi se na oko 20-ak minuta vožnje od nas, a za sve goste koji dolaze na skijanje predviđena je ostava za opremu.\nSvim gostima Apartmana Ana Marija namenjeno je naše veliko dvorište sa klupama i stolovima, gde se možete družiti sa drugim gostima i uživati u lepom vremenu, ili se bezbedno igrati sa mališanima. U našem prizemlju smešten je zajednički salon sa kuhinjom gde možete pripremiti sebi kafu, čaj ili neki lagan obrok, a tu je i restoran, pa svoj boravak možete zasnovati i na doručku ili pansionskoj usluzi. Uz doplatu možemo oraganizovati za vas i aerodromski transfer, a ukoliko dolazite sopstvenim kolima, obezbeđen vam je besplatan parking.


Nove prepreke za vakcinaciju u Bosni i Hercegovini - Radio Forum - Programm - COSMO - Radio - WDR\nNove prepreke za vakcinaciju u Bosni i Hercegovini\nBiH se suočila s novim poteškoćama. Sekretarijat međunarodnog covax mehanizma i proizvođač Fajzer poručili su kako bh-institucijama nisu u mogućnosti isporučiti vakcine jer nema uspostavljen adekvatan hladni lanac skladištenja. Iz Sarajeva demantuju te navode.\nZa to vrijeme broj zaraženih dramatično se povećava. Građani su ogorčeni. Danas je potvrđeno – nakon donacije Republici Srpskoj, Srbija donira vakcine i drugom entitetu.\nCovax i proizvođač tvrde – BiH nije u stanju prihvatiti vakcine\nTeško je objasniti stanje oko vakcinacije u Bosni i Hercegovini, ali brojni građani, pa i zdravstveni radnici nazivaju ga pravim košmarom. Dopremanje vakcina iz covax programa, u koje se uzdaju bh-institucije, u nekoliko navrata je prolongirano i slabi su izgledi da će te vakcine stići i do kraja marta. Posebno zvučno je odjeknula vijest iz sjedišta covaxa kako Bosna i Hercegovina nije u stanju prihvatiti vakcine jer nema uspostavljen ultrahladni lanac za skladištenje. Iz Ministarstva civilnih poslova BiH, međutim, demantuju takve vijesti i tvrde da covax i proizvođač postavljanjem novih uslova samo kupuju vrijeme. Ministrica vanjskih poslova Bisera Turković tvrdi da su institucije uradile sve, da pored vakcina covax mehanizma uskoro dolazi i 100 hiljada vakcina plaćenih sredstvima iz evropskih IPA fondova, ali i da je poznata afera sa respiratorima, u kojoj se sudi premijeru Federacije Fadilu Novaliću i još tri osobe, obeshrabrila subjekte da učestvuju u direktnoj nabavci vakcina.\n03:28 Min.. Verfügbar bis 25.02.2022.\n„Poslije priče o respiratorima bilo ko ne bi imao hrabrosti da uđe u proces privatne nabavke i potpisivanja privatnih ugovora. To je zakočilo mehanizme.“\nBroj zaraženih posljednjih dana dramatično povećan\nVakcina, međutim, još nema, a posljednjih dana broj zaraženih dramatično je povećan – svakodnevno prelazi 500, danas je više od 700. Država nije u stanju dobaviti vakcine, a lokalnim organima na putu stoji čitav niz zakonskih prepreka i nepremostiva praktična pitanja, kaže premijer Kantona Sarajevo Edin Forto.\n„Kad razovarate direktno sa proizvođačima, oni traže milnimalno milion i po doza kao početnu količinu. Zbog toga je kantonu mnogo teže nabaviti nego, recimo, Federaciji ili državnom nivou.“\nSrbija donira vakcine i drugom entitetu?\nU ovom trenutku jedine vakcine koje su stigle u Bosnu i Hercegovinu su one koje je Republika Srpska nabavila u direktnoj pogodbi – 2000 hiljade doza, ali i 5 hiljada vakcina koje je Srbija donirala Republici Srpskoj. Međutim, kako taj kontingent, opet zbog proceduralnih razloga, nije moguće dopremiti u Bosnu i Hercegovinu, zdravstveni radnici iz Republike Srpske odlaze u progranične gradove u Srbiji, gdje se vakcinišu.\nZašto Srbija, koja je donirala izvjestan broj vakcina Sjevernoj Makedoniji, a isto je ponudila i Crnoj Gori, donira vakcine samo jednom entitetu, a ne Bosni i Hercegovini, pitanje je koje se postavlja od početka. Pojedini zdravstveni radnici u Sarajevu čak su to nazvali svojevrsnim fašisoidnim težnjama iz Srbije, ali danas je Predsjedništvo BiH održalo sastanak i potvrdilo da je dobilo ponudu o donaciji 5 hiljada vakcina za Federaciju i da je ta ponuda prihvaćena, potvrdio je predsjedavajući Predsjedništva Milorad Dodik.\n„Predsjednik Vučić je ponudio pet hiljada doza vakcina za Federaciju, pošto već Republika Srpska koristi pet hiljada doza za svoje zdravstvene radnike. Premijer Federacije, članovi Predsjedništva, predsjedavajući Savjeta ministara – prihvaćena je ta ponuda i ostalo je da Vlada Federacije uputi zahtjev za isporuku putem Savjeta ministara ili na neki drugi način kako oni smatraju da je to pogodno, i da u tom pogledu te vakcine mogu da dođu u roku od par dana. „\nPolitički krugovi nezainteresovani za vakcinaciju – povlašteni se vakcinišu u susjedstvu?\nOd kolektivne imunizacije u Bosni i Hercegovini nema ništa, bar u dogledno vrijeme. Brojni građani smatraju da su za to odgovorne institucije, koje, kako u izjavi za Televiziju BiH slikovito pojašnjava ekonomski ekspert i cijenjena društvena aktivistkinja Svetlana Cenić, ne pokazuju ni zainteresovanost da osiguraju vakcinaciju za građane.\n„Juče su mi saopštili da je većina naše vlasti, pa i opozicije, već vakcinisana, bilo da je deo rodbine i prijatelja bio u Hrvatskoj ili su otišli, neki čak i organizovano – autobusom, u Srbiju da se vakcinišu.“\nPet mjeseci nakon prvih najava dolaska vakcine, Bosna i Hercegovina ima tek minimalne doze, ogorčene građane i zdravstvene radnike na izmaku snaga.\nStand: 25.02.2021, 18:17


Auto Autor:Agencije14. jan. 202212:23 > 12:29\nConsumer Reports redovno sprovodi istraživanja među kupcima, pokušavajući da sazna njihovo mišljenje povodom mnogobrojnih tema, a upravo su objavljeni rezultati ankete koja je pokušala da otkrije koji model je najviše razočarao vozače.\nIstraživanje je obavljeno u SAD, a na listi dominiraju američki i japanski brendovi, a tu su i neki modeli koji su dostupni isključivo na američkom tržištu. Deset vozila koji se nalaze na listi kupcima nisu ispunili očekivanja, a vozači su najviše razočarani Toyotom C-HR.\nPrema Consumer Reportsu, rezultati se baziraju na utiscima vozača oko 300.000 vozila, a njihovo nezadovoljstvo ne znači automatski da je automobil nepouzdan, mada i to može biti faktor u izboru. Uglavnom se radi o žaljenju kupaca, ali ukoliko zažalite što ste kupili određeni automobil, sigurno postoje neki razlozi za to.\nTop 10: Naši testovi koji su privukli najviše vaše pažnje\nBez obzira na to koji je razlog nezadovoljstva kupaca, donosimo listu automobila koji su najviše razočarali na osnovu istraživanja Consumer Reportsa.\nOsim jednog korejskog automobila, svi modeli na listi su proizvedeni od strane američkih i japanskih kompanija.\nSamo dva brenda, Jeep i Infiniti, imaju više od jednog vozila na listi. Rezultat se bazira na procentu kupaca koji su izjavili da bi ponovo kupili isti model.\nNaziv modela (procenat vozača koji bi ga opet kupili)\n1.Toyota C-HR (29%)\n2.Ford Ecosport (30%)\n3.Chevrolet Trax (37%)\n4.Infiniti Q50 (40%)\n5.Nissan Qashqai (42%)\n6.Infiniti QX50 (46%)\n7.Jeep Compass (46%)\n8.Jeep Renegade (46%)\n9.Cadillac XT4 (47%)\n10.Kia Forte (47%)\nc-hrconsumer reportsnezadovljstvo vozačatoyota


Šest "zviždača" sud vratio na radno mesto | Novosti.RS\nŠest zviždača sud vratio na radno mesto\n19. 02. 2016. u 21:16\nZAŠTIĆEN Miloš Krstić, sekretar OŠ "Bisa Simić" u Mladenovcu\nDa li je zaživeo Zakon o zaštiti uzbunjivača? Prvi uzbunjivač koji je vraćen u svoju kancelariju je Miloš Krstić, sekretar Osnovne škole u Mladenovcu. Među vraćenima dva policajca\nŠESTORO ljudi dobilo je sudsku zaštitu i vraćeno je na svoje radno mesto od kad je počeo da se primenjuje Zakon o zaštiti uzbunjivača, 5. juna prošle godine. Po ovom zakonu, ako pretrpe odmazdu od firme koju su prijavili, sud je obavezan da vrati uzbunjivače na posao u roku od osam dana. Kako kažu u Ministarstvu pravde, bilo je slučajeva da su vraćeni i za dva dana!\nPrvi uzbunjivač koji je vraćen u svoju kancelariju je Miloš Krstić, sekretar Osnovne škole u Mladenovcu. On je dobio otkaz zbog prijavljivanja korupcije i zloupotrebe direktora škole samo dan pre početka primene zakona. Njegovu prvu tužbu sud je odbio, ali je Apelacioni sud u Beogradu poništio prvostepenu odluku i vratio predmet na ponovno odlučivanje. Tako je Viši sud, 22. oktobra 2015, doneo rešenje i privremenom merom naložio OŠ "Bisa Simić" da ponovo obezbedi Krstiću mesto sekretara do pravosnažnog okončanja sudskog postupka.\nZa tu prvu privremenu meru sudu je trebalo nešto manje od četiri meseca. Dakle, probili su zakonski rok. Naredni postupci bili su daleko brži.\n- Za ta četiri meseca doživeo sam haos na svakom polju - od banke do privatnog života - kaže Krstić za "Novosti". - Po povratku na posao, direktor mi je upola smanjio i radno vreme i platu, i to je sada predmet posebne tužbe. Srećan sam, ipak, što je zakon zaživeo. Bez obzira na sve muke, opet bih postupio isto.\nVladimir Radomirović iz portala "Pištaljka" koja ima i savetovalište za uzbunjivače, kaže da su do sada četiri osobe kojima su pomogli vraćene privremenom sudskom merom na posao. Od toga, jedan je radio u privatnoj firmi u Rumi i Viši sud u Sremskoj Mitrovici ga je vratio za samo dva dana!\n- Među onima koji su opet na starom radnom mestu su i dva policajca. Inspektor Slobodan Marinković je tražio zaštitu suda pred Novu godinu, 30. decembra, a sudija Višeg suda u Beogradu ga je već 6. januara vratio na mesto na kom je bio pre racionalizacije kadrova u MUP. Americi je bilo potrebno dve i po godine od usvajanja zakona do prve privremene mere. Srbija za sedam meseci ima već pet ili šest takvih mera - kaže Radomirović.\nZa brze postupke posebno je "zaslužna" zakonska odredba po kojoj je teret dokazivanja na tuženom, odnosno firmi koja ga je izbacila, a ne na uzbunjivaču.\nI u Ministarstvu pravde su zadovoljni primenom zakona. Kako kaže državni sekretar Radomir Ilić, sada oni prema kojima se vrši neka vrsta odmazde jer su prijavili korupciju znaju koji je put - podnose tužbu sudu.\n- Mada je zakonski rok osam dana, sud donosi rešenja i pre tog roka. Edukovali smo više od 500 sudija, a uskoro ćemo organizovati edukaciju i za advokate. Primećeno je da sud ponekad odbija tužbe koje pišu jer se vidi da im nije dovoljno jasan mehanizam primene zakona - kaže Ilić.\n"Pištaljka" je uočila i skok broja prijavljenih slučajeva korupcije i obraćanja advokatima od početka primene Zakona o zaštiti uzbunjivača. Pre primene bilo ih je po četrdesetak mesečno, a od prošlog juna broj je skočio na oko 90.\nNaravno, jer se radi o internim uzbunjivačima, zaposlenim građanima/građankama u instituciji ili organu. A šta je sa externim uzbunjivačima i njihovom zaštitom koja nije sudska i koja zavisi od volje nadležnog javnog tužilaštva ili sl - upravo su externi uzbunjivači ti koji bi u daleko većoj meri bili motivisani da ukazuju na korupciju u javnom sektoru.


VELEOBRT: Vatikan uskraćuje podršku crnogorskom režimu?! – Embargo\nVELEOBRT: Vatikan uskraćuje podršku crnogorskom režimu?!\nфебруар 12, 2020 фебруар 12, 2020 admin\t0 Comments\nDa se odnarođeni režim Mila Đukanovića nalazi u ozbiljnom problemu pokazuje činjenica da su mirne šetnje, litije i molebani verujućeg naroda u Crnoj Gori iz nedelje u nedelju sve masovniji, te da je propalo očekivanje da bi mogli da budu isprovocirani incidenti, i na taj način diskreditovana okupljanja protiv lakrdije zvane Zakon o slobodi veroispovesti. Međutim, nova saznanja dobro obaveštenih krugova bliskih crnogorskom režimu upućuju na to da se Đukanović i njegova kamarila odskora nalaze i u pravom stanju panike. Naime, u pokušaju da pridobiju podršku za borbu protiv sopstvenog naroda počeli su da obijaju pragove najmoćnijih zapadnih prestonica, a koliko su u tome spremni da se ponize pokazuje i to da pojedine dojučerašnje saveznike mole i preklinju da povuku izjave i stavove koji im ne idu u prilog.\nU ovoj disciplini se zasad posebno istakao ambasador Crne Gore pri Svetoj stolici i jedan od najlojalnijih Don Milovih satrapa, Miodrag-Mićo Vlahović. Vlahović je, po Đukanovićevim instrukcijama, moljakao vatikanske zvaničnike da demantuju i proglase lažnom izjavu mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija da je prilikom nedavne posete Vatikanu dobio podršku u zahtevima za povlačenje tzv. Zakona o slobodi veroispovesti. Inače, Vlahović se u ovom ponižavanju do te mere pogubio, da je krenuo da bulazni o nekakvom viševekovnom iskustvu crnogorskih vlasti sa katoličkom crkvom i zajednicom. Možda su iz njega progovorili stavovi čelnika nevladine organizacije zvane „Crnogorska pravoslavna crkva“, raspopa Miraša Dedeića, da bi pristao na sve samo da se odvoji od Srpske pravoslavne crkve (SPC), pa čak i da Crnogorci postanu katolici…\nMože se samo zamisliti na kakve je reakcije predstavnika Svete stolice naišao Vlahovićev bedan nastup, posebno imajući u vidu da papa Francisko nastoji da izgradi što bolje odnose sa SPC, o čemu svedoči odlučno odbijanje da kanonizuje zločinačkog zagrebačkog nadbiskupa iz vremena fašističke tzv. Nezavisne države Hrvatske Alojzija Stepinca, ali i otpor Vatikana jednostrano proglašenoj nezavisnosti tzv. Kosova. A Đukanovićevom režimu ostaje da se nada da će obijanje pragova i moljakanje dati više rezultata na nekom drugom mestu.\n← Počela bežanija! Zelenovićev direktor komunalnog podneo ostavku posle najnovijih otkrića dopisnika Embarga!!!\nGUBLJENJE KOMPASA: Đukanovićev režim se sprema da udari na sopstveni narod?! →\nоктобар 22, 2018 admin 0\nUmesto da računarima opremi šabačke škole, „Dušanov posilni, trenutno na radnom mestu“ gradonačelnika, Nebojša Zelenović „častiće“ kompjuterima zaposlene u Gradskoj upravi u vrednosti 13 miliona dinara!?\nсептембар 28, 2018 септембар 28, 2018 admin 0\nфебруар 27, 2020 фебруар 27, 2020 admin 0


DA SE SMRZNEŠ! Kakav spisak Amera za Tokio | Košarka | Direktno\n10. 02. 2020. 18:42 0\nDA SE SMRZNEŠ! Kakav spisak Amera za Tokio\nKošarkaši Sjedinjenih Američkih Država su razočarali na Mundobasketu u Kini, gde su sa znatno oslabljenim sastavom zauzeli tek sedmo mesto.\nOtkazale su mnoge zvezde za planetarni šampionat, selektor Greg Popovič je dobijao otkaz za otkazom, na kraju je doživljen krah, posle čega su se najbolji svetski košarkaši javljali sa željom da nastupe na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nA da će zaista biti tako, odnosno da će Popovič da ima moćan tim na raspolaganju, svedoči i preliminarni spisak od 44 košarkaša, od kojih se praktično ne zna ko je veća zvezda u svom klubu.\nNa spisku selektora Sjedinjenih Američkih Država za Olimipijske igre nalaze se: Bam Adebajo (Majami), Lamarkus Odlridž (San Antonio), Harison Barns (Sakramento), Bredli Bil (Vašington), Devin Buker (Finiks), Malkolm Brogdon (Milvoki), Džejlen Braun (Boston), Džimi Batler (Majami), Majk Konli (Juta), Stef Kari (Golden Stejt), Entoni Dejvis (LA Lejkers), Demar Derozan (San Antonio), Andre Dramond (Klivlend), Kevin Durent (Bruklin), Pol Džordž (LA Klipers), Drejmond Grin (Golden Stejt), Džejms Harden (Hjuston), Montrezl Herel (LA Klipers), Džo Heris (Bruklin), Tobajas Heris (Filadelfija), Gordon Hejvord (Boston), Dvajt Hauard (LA Lejkers), Brendon Ingram (Nju Orleans), Kajri Irving (Bruklin), Lebron Džejms (LA Lejkers), Kajl Kuzma (LA Lejkers), Kavaj Lenard (LA Klipers), Demijan Lilard (Portland), Bruk Lopez (Milvoki), Kevin Lav (Klivlend), Kajl Lauri (Toronto), Džaval Mekgi (LA Lejkers), Kris Midlton (Milvoki), Donovan Mičel (Juta), Viktor Oladipo (Indijana), Kris Pol (Oklahoma), Mejson Plamli (Denver), Markus Smart (Boston), Džejson Tejtum (Boston), Klej Tompson (Golden Stejt), Majls Tarner (Indijana), Kemba Voker (Boston), Rasel Vestbruk (Hjuston) i Derik Vajt (San Antonio).\nGreg Popovič Olimpijske igre 2020 Košarkaši SAD\n"Jokić? Ma, on je reinkarnacija Lerija Birda"\nPopovič: Stidim se kao belac, Amerika je u problemu\n07. 06. 2020. 1\nJapanska ministarka odbacila predlog za odlaganje Igara\n"Biti među 12 najboljih na svetu je čudo"\n16:35 Uhapšena zbog zlostavljanja dvogodišnjeg deteta\n16:32 Šta je ovo?! Stavio ZMIJU UMESTO MASKE (VIDEO)\n16:22 "Neka posle hrabrog Vasovića i ostali dignu glas na RTS"\n16:04 Transparentnost o "poklonjenim milionima EPS-a"\n15:59 "Vesićeva nagrada je dokaz ludila u kome živimo"\n15:49 "Ispunićemo obaveze, važan je narod, a ne zapeta ili tačka"\n15:47 Postoji nekoliko nivoa seksualnih odnosa: Da li ste ih sve isprobali?\n15:37 Danijela Štajnfeld o silovanju: Planirala sam samoubistvo\n15:26 UMETNIČE, NISMO VAS PREPOZNALI Vesiću nagrada za trajni doprinos kulturi!\n15:18 KRIK: Britanska banka sprovela istragu o poslovanju Aksentijevićevog Mineka


Dr Štagljar za RSE: Klorokin ne pomaže protiv korone iako je studija povučena\nDr. Štagljar za RSE: SZO zatajila na početku pandemije\nDr Štagljar za RSE: SZO zatajila na početku pandemije\nHidroksiklorokin i klorokin najverovatnije ne pomažu u lečenju COVID-19, bez obzira na povlačenje studije uglednog časopisa Lanset (The Lanset), koja je prvobitno sugerisala da ova dva leka povećavaju rizik od smrtnosti, kaže za RSE doktor Igor Štagljar, profesor molekularne genetike i biohemije na Univerzitetu u Torontu.\nOn smatra da ćemo u 12 do 18 meseci biti svedoci razvoja vakcina a onda će, naravno, biti veliki problem pripremiti dovoljan broj da bi mogli zaštiti celokupno svetsko stanovništvo.\n"Mi sad imamo preliminarne rezultate za prvu vakcinu koju je stvorila Moderna Therapeutics iz Bostona. Dotične podatke je nedavno objavilo vođstvo Moderne i ukazuju da su rezultati faze I kliničkih istraživanja vrlo obećavajući i da su većina ljudi koji su bili testirani sa tom novom RNA vakcinom stvorili imunitet. No, napominjem, radi se o preleminarnim rezultatima koji još nisu prošli znanstvenu recenziju - sa takvim rezultatima treba uvijek biti oprezan te valja pričekati da oni prođu tzv. peer-review tj. da se zvanično objave u znanstvenom časopisu. Slijedeći korak je druga faza kliničkih istraživanja gdje će se to cjepivo testirati na negdje 300 do 500 ljudi, a onda u treću fazu sa testiranjem na više tisuća ljudi,“ ističe Štagljar.\nOn smatra da se bez vakcine ne može izbeći drugi talas pandemije.\nPo njegovim rečima svi su zakazali: „Kina nije odigrala pošteno svoju ulogu, Svjetska zdravstvena organizacija je na samom početku zatajila i na neki način razumijem bijes SAD prema njima. Međutim, moramo znati da je Amerika imala jako puno vremena da se pripremi za tu pandemiju“.\nDr Štagljar za RSE: Vakcina protiv korone za 12 do 18 mjeseci\nKontroverze oko klorokina\nRSE: Najpre o kontroverzama oko upotrebe hidroksiklorokina i hlorokina na kome insistiraju američki predsednik Trampi i brazilski Bolsonaro. Istovremeno u Francuskoj je zabranjena njegova upotreba.\nJedan od najuglednijih medicinskih časopisa Lanset (The Lancet) je objavio 22. maja do sada najveću studiju o delovanju ova dva leka – analizirajući 96 hiljada pacijaneta sa 6 kontinenata. Ta studija je pokazala da su pacijenti koji su dobijali hidroksihlorokin i hlorokin imali povećani rizik smrtnosti zbog poremećaja u srčanom ritmu.\nMeđutim, Lanset je u četvrtak, 4. juna povukao pomenuti članak. Zašto?\nFrancuska zabranila hidroksiklorokin za liječenje bolesti COVID-19\nŠtagljar: Urednici The Lanceta su se odlučili na taj potez nakon što su se od iste znanstvene studije ogradili trojica od četvorice autora, navodeći njihovu zabrinutost zbog kvalitete i istinitosti podataka samo 12 dana nakon što je rad bio objavljen u The Lancetu.\nNaime, dotični znanstveni rad je nakon njegove objave bio kritiziran od brojnih eksperata koji nisu bili zadovoljni načinom na koji su analizirani podaci iz dotične studije, a koje je provela kompanija Surgisphere Corporation. Brojni eksperti su uočili da je sve te podatke koje je obradila Surgisphere Corporation bilo gotovo nemoguće prikupiti u vremenu koje je bilo spomenuto u radu.\nOsnivač Surgisphere Corporation Dr. Sapan Deai, te izvršni direktor iste kompanije bio je također i koautor na toj The Lancet publikaciji. Također, među tim podacima koje je dostavila Surgisphere Corporation nisu bila imena svih 96,000 ispitanika te zbog toga nije bilo moguće provjeriti vjerodostojnost dotične studije.\nZbog toga su tri autora te studije, među kojima je i glavni autor studije profesor Mandeep Mehr sa Sveučilišta Harvard, zahtjevali od Dr. Desai-a da im što prije dostavi sve podatke, kako bi ih što prije mogli provjeriti kroz neovisnu analizu, no Dr. Desai je to odbio. Nakon toga, trojici gore navedenih autora nije preostalo ništa drugo nego da povuku dotični rad jer više nisu mogli jamčiti istinitost primarnih izvora podataka koje su objavili samo prije 12 dana.\nDa cijela stvar bude još gora, slična studija još jednog eminentnog medicinskog časopisa The New England Journal of Medicine (NEJM) koja je također koristila podatke Surgispherea i dijelila istoga glavnog autora, profesora s Harvarda Mandeep Mehra, povučena je u četvrtak iz istog razloga.\nPrebrzo objavljivanje naučnih radova\nRSE: Neuobičajena situacija. Šta se iz nje može zaključiti?\nŠtagljar: Povlačenje nekog znanstvenog rada je zasigurno najekstremniji postupak koja se nekom znanstveniku može dogoditi u njegovoj karijeri, jer je to dokaz da se rezultati studije više ne smatraju pouzdanim.\nOvaj zadnji primjer povlačenja radova kako iz The Lancet-a, a tako i iz NEJM-a ukazuje na ogromne probleme trenutno vezane uz brzinu kojom se pokušavaju ubrzati istraživanja SARS-CoV-2 korona virusa ne bi li se čim prije došlo do rješenja: cjepiva ili djelotvornog lijeka.\nNažalost, zbog toga znanstveni časopisi prihvaćaju radove znanstvenika koji nisu u perfektnom stanju, zatim ih jako brzo recenziraju i objavljuju ih brže nego ikada. Upravo je to razlog što su za objavu nekog znanstvenog rada sada potrebna samo nekoliko tjedana, a ne mjeseci ili čak i godina dana, kao što je to inače slučaj sa publiciranjem znanstvenih radova u “normalno” doba (prije COVID-19 pandemije).\nOvo je veliki problem za znanost jer dotični znanstveni časopisi imaju ogroman utjecaj na doktore, opću javnost kao i tzv. donositelje odluka (nacionalne agencije za lijekove) koji odlučuju hoće li dotični lijek biti odobren za liječenje COVID-19.\nUčinak klorokina jednak placebu\nRSE: Da li će nakon ovoga doći do promene u stavu o štetnosti, odnosno korisnosti hlorokina?\nŠtagljar: Povlačenje ove studije iz The Lancet-a najvjerojatnije neće uopće promijeniti mišljenje liječnika i znanstvenika o hidroksiklorokinu i klorokinu kao potentnim lijekovima za liječenje COVID-19, jer je većina dosadašnjih objavljenih radova pokazala da hidroksiklorokin, nažalost, ne pomaže COVID-19 pacijentima.\nBaš ovog tjedna, najnovija studija Sveučilišta u Minnesoti je otkrila da uzimanje hidroksiklorokina ne umanjuje vjerojatnost da ćete se zaraziti u kontaktu s oboljelima. Istraživači su naime zaključili da je učinkovitost hidroksiklorokina jednaka placebu.\nI druge studije pokazuju da je klorokin "beskoristan"\nRSE: Naravno, meni kao laiku ostaje dilema, bez obzira što mi je jasno da je studija zaista objavljena na brzinu - da li ipak iza povlačenja stoje isključivo stručni, odnosno medicinski razlozi, ili ima i nečeg drugog obzirom na veliku kampanju za upotrebu ovog leka.\nŠtagljar: U ovom slučaju publikacije u The Lancet-u koja je bila povučena, radi se samo o vjerodostojnosti rezultata objavljenih u dotičnom radu jer kompanija Surgisphere Corporation koja je analizirala podatke očigledno nije obavila posao kako spada. Nakon što je taj rad bio kritiziran od brojnih kolega znanstvenika, glavni i odgovorni autor ove studije Prof. Mandeep Mehr sa Sveučilišta Harvard je zahtjevao od Surgisphere Corporation da mu dostave sve podatke koje je za njih obradila ta kompanija, na što mu je CEO Surgisphera odgovorio da to nije moguće. Svaki čestiti znanstvenik bi u tom slučaju odlučio da povuče njihovu publikaciju, bez obzira što se tu radi o publikaciji u The Lancet-u.\nŽelio bih istaći da se trenutno u svijetu provodi bar pedesetak manjih kliničkih studija (sa puno manje participanata; od 100-500), čiji rezultati također pokazuju da hidroksiklorokin i klorokin nemaju nikakav pozitivni učinak na COVID-19. Od mojih kolega kliničara ovdje u Torontu znam iz prve ruke da COVID-19 pacijenti koji su uključeni u te studije nemaju nikakve benefite od ta dva lijeka, čak i u kombinaciji sa antibiotikom azitromicinom, već, štoviše, imaju puno više zdravstvenih komplikacija.\nNadalje, također bih želio spomenuti i nedavne preliminarne rezultate kliničke studije pod nazivom “Recovery” (istraživači sa Oksfordskog Univerziteta) u kojoj je također testiran utjecaj hidroksiklorokina i klorokina na COVID-19 pacijente (jedan od lidera projekta Martin Landray je izjavio za Rojters da su hidroksiklorokin i klorokin “beskorisni” i da to “nije tretman za COVID – 19 jer ne funkcioniše”).\nVažno je reći da se radi o preliminarnim rezultatima koji još nisu prošli znanstvenu recenziju, dakle, treba biti oprezan I pričekati da se oni zvanično objave. Ono sto želim reći je da brojne studije diljem svijeta ukazuju na to da hidroksiklorokin i klorokin nisu tzv. “game changer” u liječenju protiv COVID-19. Zato pričekajmo još malo dok dotične studije budu objavljene pa ćemo onda sa sigurnošću moći diskutirati o tome.\nNeki laboratoriji gledaju kako da postanu slavni\nNa kraju bih htio spomenuti da sam mišljenja da će prije navedena povučena studija iz The Lancet-a biti opet publicirana kada autori bolje obrade podatke.\nOvdje moram spomenuti dvije stvari koje su me baš jako začudile glede objave tog rada u The Lancet-u 22. svibnja ove godine.\nKao prvo, zašto jedna tako poznata grupa kao što je to laboratorij Prof. Mehr-a sa Harvarda uopće mora angažirati jednu kompaniju da im obrađuje podatke? To je baš jako čudno jer, iskreno rečeno, ja osobno bih se pouzdao samo u moje uske suradnike, a pogotovo kada se radi o publiciranju tako važnih podataka i to u najelitnijem medicinskom časopisu.\nKao drugo, povlačenje ove studije iz The Lancet-a je definitivno dokaz da je znanstveni svijet u ovo doba pandemije postao stvarno neprepoznatljiv, čak bih se usudio reći degutantan.\nMnogi laboratoriji gledaju samo kako bi što prije postali slavni i kako bi što prije publicirali neprovjerene znanstvene studije, a glavni urednici znanstvenih časopisa uopće ne traže da te publikacije budu pripremljene po najvišim znanstvenim standardima.\nNadalje, brojni znanstvenici u doba ove pandemije stvaraju ogromnu pompu o svojim istraživanjima koja se nalaze tek u formi pre-printa, a to su, kao što znamo, znanstveni rezultati koji nisu prošli strogu recenziju. Žalosno je da neki mediji onda takvim znanstvenicima daju potpuno nepotrebnu vidljivost jer se ovdje radi o nepotrebnom senzacionalizmu.\nPrerano otvaranje ekonomije u SAD\nRSE: Kasnije ćemo o ostalim terapijama, u međuvremenu, evropske države i SAD su počele da popuštaju restriktivne mere.\nEvropske države i SAD su počele da popuštaju restriktivne mere. Međutim, vidimo da se virus širi i da i dalje ima dosta zaraženih i preminulih. Doduše, te stope su nešto niže. Razlog za ublažavanje ovih mera su pre svega ekonomske prirode. Međutim, koliko je to rizično sa epidemiološkog stanovišta?\nPrerano ili presporo? Različite strategije ukidanja ograničenja\nŠtagljar: Kada govorimo o SAD onda njihov epidemiološki pristup moramo sagledati sa 50 različitih strana. Jer, kao što znamo, u SAD postoji 50 država od kojih svaka djeluje kao autonomna jedinica u borbi protiv COVID-19, pa zato postoji toliko strategija borbe i takođe programa revitalizacije ekonomije.\nAli, jedno je sigurno, a to je da u SAD postoji ogromna podijeljenost među stanovništvom glede borbe protiv pandemije. Ona se u biti zasniva u razlikama u političkim stavovima.\nDakle, pobornici republikanaca, predsjednika Trumpa se većinom indolentno odnose prema pandemiji, dok su pobornici politike Demokrata puno ozbiljniji i svoje stavove temelje na znanstvenom pristupu.\nIz gore navedenog je očigledno da je Amerika ušla potpuno podijeljeno u ovu pandemiju jer nema niti traga o njihovoj toliko poznatoj ujedinjenosti u rješavanju problema od nacionalne važnosti.\nMišljenja sam da je odluka Donalda Trumpa da ukine restrikcije prije nego što su SAD epidemiološki rješili prvi val COVIDa-19 jedna od najgorih odluka u njenoj povijesti. No, slijedećih nekoliko mjeseci će pokazati jesam li bio u pravu ili ne.\nU SAD će doći do drugog vala pandemije\nRSE: To je skopčano sa velikim rizikom da virus ne samo da ne počne da pada nego da bude još veći broj zaraženih i smrtnih slučajeva.\nŠtagljar: Zbog toga je neminovno da u SAD vrlo brzo dođe do drugog vala - po meni negdje početkom srpnja, znači jula ove godine. Taj drugi val se već polako događa u dobro organiziranim zemljama koje su ostvarile odličnu kontrolu nad virusom.\nPa, vidite sami što se događa u Singapuru, Južnoj Koreji, u Njemačkoj, ali oni to jako brzo detektiraju, izoliraju i odmah stavljaju takve ljude u karantenu. U SAD se definitivno ne provodi dovoljan broj testova. Svi glavni američki epidemiolozi sa vrhunskih sveučilišta kao što su Harvard, John Hopkins, kažu da bi Amerika trebalo dnevno raditi među milion i dva miliona testova. Međutim, oni rade samo 300 hiljada testova dnevno, što je jako loše.\nTo znači da imate puno ljudi koji su zaraženi, koji šetaju okolo a oni su u biti prava bomba. Znači, oni mogu zaraziti opet druge i znate i sami čemu to vodi.\nPesimističke prognoze Bijele kuće\nRSE: Kažete da već u sedmom mesecu postoji rizik od drugog talasa u SAD. Šta bi to praktično značilo?\nTrump: Amerika će se otvoriti sa vakcinom ili bez nje\nŠtagljar: Sama Bijela kuća, odnosno njeni epidemiolozi su nedavno izjavili da računaju da će početkom srpnja ove godine imati negdje 135 hiljada mrtvih i da bi dnevno moglo biti između 3-3.5 hiljade smrtnih slučajeva.\nPo meni je stvarno žalosno da se najjača tehnološki razvijena zemlja na svijetu nije pripremila za borbu protiv ove pandemije. Znači, vidjeli su što se događa u Kini, u Evropi, imali su puno vremena. No, njihov predsjednik se jednostavno indolentno ponašao prema pandemiji i nije napravio ama baš ništa da pripremi Ameriku.\nTrump računa na cjepivo\nKoliko je svet daleko od leka za korona virus?\nRSE: U Španskoj groznici 1918. godine, ako se ne varam, umrlo je oko 650 hiljada Amerikanaca. Da li se može izgubiti kontrola nad virusom?\nŠtagljar: Mislim da Trump igra na kartu da će uskoro - kada kažem uskoro to je u slijedećih 12 -18 mjeseci - jedna od američkih kompanija koja radi na pripremi cjepiva ipak biti uspješna i da će na taj način onda možda zaštititi američko stanovništvo. No, budimo realni, to se neće dogoditi u sljedećih 12 - 18 mjeseci. To je najbrže što možemo očekivati.\nPrema tome, Trump igra na populistički pristup u kojem je njemu najvažnija ekonomija. Jer, jedino se na to mogao do sada i pouzdati. Ja stvarno nisam osobno njegov pobornik ali to je radio jako dobro. I, sad se dogodila ova pandemija i počela je uništavati ono u čemu je imao najviše uspjeha.\nDakle, njegov je pristup dosta brutalan jer će uzrokovati smrću brojnih Amerikanaca, ali on misli da je to pravilan put i da će njegovi pobornici to cijeniti kada budu izašli ponovo na birališta u studenom, znači u novembru ove godine.\nUspješna reakcija balkanskih zemalja\nRSE: Kada je reč o Evropi, brojke zaraženih padaju. Doduše, u Velikoj Britaniji još uvek se ne nazire taj vrhunac. Dakle, da li su i u Evropi te mere bile preuranjene i motivisane pre svega ekonomskim razlozima što je razumljivo, jer i zdravstvo zavisi na kraju krajeva od privredne situacije?\nŠtagljar: Evropska unija je krenula u bitku protiv COVID-a sa različitim pristupima. Italija je definitivno potcijenila infektivnost tog virusa i zato se dogodilo ono što se dogodilo. Ti ljudi su dolazili iz Wuhana jer tamo rade na sjeveru Italije, nisu uopće bili testirani, brojni pacijenti koji su dolazili kod doktora nisu dobivali odgovarajuću pomoć i tako dalje.\nVidite i sami da su one zemlje koje su na početku odmah zatvorile svoje granice - u biti najuspješnije. Pogledajte Češku, Slovačku, Hrvatsku, pa možemo reći i Srbiju. Srbija je isto odigrala jako dobro. Možda, ne toliko dobro kao Hrvatska, ali moramo stvarno priznati da su zemlje iz bivše Jugoslavije tom problemu pristupile jako konzervativno što se zapravo pokazalo najboljom strategijom.\nBez cjepiva se ne može izbjeći drugi val\nSkroman učinak eksperimentalnog lijeka remdesivir daje nadu\nRSE: Očekuje se da tokom leta virus dodatno izgubi na snazi ali se najavljuje drugi talas - najverovatnije na jesen. Šta bi taj drugi talas značio? Da li će on biti tako snažan kao i ovaj prvi, da li će to biti samo neki džepovi, ili jači nego prvi s obzirom da bi mogao da dođe u vreme sezone gripa, što se nije desilo u vreme prvog talasa? Dakle, ima mnogo nepoznanica.\nŠtagljar: Idealno bi bilo da taj virus SARS-Co-2 nestane kao što je to bilo u slučaju SARS pandemije 2002. i 2003. Nažalost, ovaj novi virus je puno infektivniji te se proširio na 213 država na svim kontinentima, a njegova moć infekcije kao što znamo je zastrašujuća. Upravo zbog toga se bojim da će biti nemoguće izbjeći taj drugi val sve dok ne budemo imali cjepivo. Koliko će on biti akutan i koliko će ljudi zahvatiti, to je u ovom trenutku jako teško predvideti.\nI ja sam potcenio virus na početku\nRSE: Da li smo makar spremniji nego za prvi talas jer znamo mnogo više o virusu nego uoči njegovog pojavljivanja?\nWHO upozorava: Korona virus možda nikad neće nestati\nŠtagljar: Definitivno ćemo biti spremniji da se suprotstavimo iz jednostavnog razloga što smo već dosta naučili o njemu. Dakle, taj virus nam više nije potpuna enigma kao što je to bio na samom početku. Moram priznati da smo mi znanstvenici taj virus dosta i potcijenili jer smo ga uspoređivali sa virusom gripe. Moram priznati da sam ga i ja potcijenio, ali nisam bio jedini, jer nismo znali o čemu se radi.\nOno što sada znamo, što je jako bitno da se ovaj virus širi asimptomatskim putem. Znamo također da između 25 do 50 odsto zaraženih nema ama baš nikakvih simptoma. Isto tako da moramo rigorozno, sistematski testirati stanovništvo i odmah izolirati one koji su zaraženi, kao i uvesti rigorozne mjere praćenja svih građana koji su već došli u kontakt sa tim zaraženim osobama. Također, znamo da moramo nositi maske i zaštitnu opremu jer je to bila taktika najuspješnijih zemalja u borbi protiv COVID-19.\nVirus će oslabiti, ali neće nestati na leto\nIvanuša: Bojim se da nećemo izbeći drugi talas pandemije\nRSE: Očekivalo se na početku da bi tokom leta - kada je toplije - da bi virus mogao da oslabi, čak i da nestane. To se nije desilo. Međutim, da li će makar oslabiti?\nŠtagljar: To su bile opet pretpostavke brojnih znanstvenika, no nemamo nekih indikacija da će ovaj virus nestati kad zatopli. Da li će se smanjiti infekcije? Da, hoće ali htio bih podsjetiti da se već u veljači, odnosno ožujku ove godine virus širio u brojnim afričkim zemljama.\nU Australiji je početkom veljače ove godine temperatura negdje oko 25, ali se virus širio. Svi ti podaci govore da još uvijek nemamo dokaza da će korona virus nestati kada zatopli. Vjerovatno će se smanjiti njegova moć infekcije ali zbog toga što smo ga jako dobro izolirali i pristupili mjerama socijalnog distanciranja. Dakle, presudne su ipak te zdravstvene mjere a ne bih rekao da je temperatura ključna u tome.\nGreške Svetske zdravstvene organizacije\nRSE: Kažete da se ništa neće moći uraditi dok se za 12-18 meseci ne pronađe vakcina. Međutim, jedan od čelnika Svetske zdravstvene organizacije doktor Majk Rajan je upozorio da se može desiti da virus ne nestane i da se moramo naučiti da živimo sa njim. To je jedna prilično pesimistična procena. Da li se slažete i šta bi to značilo ako je to tačno?\nŠtagljar: Ja sam veliki optimist kada govorimo o razvoju cjepiva i lijekova protiv SARS-Co-2 virusa. Samo nam za to treba vremena. A Svjetska zdravstvena organizacija je na početku ove pandemije napravila nekoliko ogromnih pogrešaka. Prema tome, sada igra na jako sigurnu kartu. Više ništa ne želi prepustiti slučaju i jako je konzervativna u izjavama.\nMeđutim, ja sam stvarno optimista da će jedna od tih 90 različitih farmaceutskih kompanija i akademskih laboratorija koji su već testirali cjepiva u kliničkim studijama - biti uspješne u tome. Vidimo vrlo dobre rezultate prvih kliničkih istraživanja kod kompanije iz Bostona koja radi na pripremi RNA cjepiva. Radi se o kompaniji Moderna Therapeutics.\nMislim da ćemo u 12 do 18 mjeseci biti svjedoci razvoja vakcina a onda će, naravno, biti veliki problem pripremiti dovoljan broj da bi mogli zaštiti cjelokupno svijetsko stanovništvo.\nOvaj virus sporo mutira\nRSE: Da li je jedan od razloga za taj oprez Svetske zdravstvene organizacije što ovaj virus mutira? Naravno, svi virusi mutiraju. Razlog za oprez je možda i što još nije pronađena vakcína za HIV iako ovaj virus cirkuliše skoro 40 godina, onda denga virus. Ako se ne varam, za zauške je najbrže pronađena, za četiri godine.\nŠtagljar: Mislim da ovaj virus jako malo mutira zbog toga što ima veliki genom. Znači, njegova pozitivna RNA molekula sadrži negdje oko 30 hiljada nukleotida, što je u biti ogroman genom za jedan virus. I takvi virusi si onda ne mogu dozvoliti da prave puno mutacija jer bi se onda mogle slučajno događati u genima koji su bitni za njihovo pakiranje u virusne čestice, u replikaciji tog virusa i tako dalje.\nVećina tih promjena su tzv. "silent mutation", tihe mutacije koje ne uzrokuju promjene u nekim ključnim aminokiselinama u esencijalnim proteinima tog virusa.\nPrema tome, takvi virusi koji imaju ogromnu informaciju, na našu sreću ne mogu si dopustiti da puno mutiraju. Svi ti projekti sekvenciranja SARS-Co-2 virusa sa različitih djelova svijeta su pokazali da postoje neke promjene ali vrlo male.\nDakle, to je jako dobar znak, jer to znači da ćemo cjepivo koje stvorimo protiv ovog "spike" proteina, odnosno proteina šiljka tog virusa biti učinkovito usprkos tih malih mutacija koje se događaju u njemu.\nZašto nema cjepiva za HIV?\nA ovo što ste spomenuli kod virusa side, odnosno HIV, da nismo bili u mogućnosti pripremiti vakcinu - da, to ste u pravu, ali nikako ne možemo uspoređivati HIV sa ovim novim koronavirusom jer su oni potpuno različiti.\nDakle, virus side, HIV, se umnožava tako da se njegova genetička informacija ugradi u genom domaćina. Nakon toga, HIV virus može nastaviti umnožavanje ili ući u stadij mirovanja, tvoreći tako skladište kronično zaraženih stanica. Važno je napomenuti da se HIV virus isključivo prenosi seksualnim kontaktom, odnosno krvlju i njegova moć širenja je bila puno, puno manja nego SARS-Co-2 virusa.\nRSE: Ali, ako pretpostavimo da je tačna izjava doktora Rajana, šta bi to značilo da bismo morali da se naviknemo da živimo sa COVID-19, recimo kao nekim sezonskim gripom? Da li bi njegova snaga opala ako bi ostao trajno sa nama, recimo kao što je i grip? I na koji način bi se onda čovečanstvo borilo sa tim trajnim problemom?\nŠtagljar: Što znači trajni problem?\nRSE: U narednih 15 - 20 godina.\nŠtagljar: Pa, gledajte, ako budemo imali cjepivo, u čemu sam, ponavljam, veliki optimista i siguran sam da će jedan od tih 90 projekata stvaranje cjepiva protiv SARS-Co-2 virusa uspjeti – mi ćemo moći držati ovu pandemiju pod kontrolom. Prema tome, čim stvorimo tzv. imunitet krda, znači čim budemo imali oko 70 odsto svjetske populacije zaštićeno, taj virus više neće biti problem.\nMislim da će cjepivo biti dugotrajno\nRSE: Pod pretpostavkom da se pronađe vakcina u narednih 12 ili 18 meseci, šta će to praktično značiti? Da li će to biti uslovno rečeno trajni imunitet, ili će se ta vakcina davati svake godine?\nŠtagljar: To je veliko pitanje na koje, nažalost, još nemamo odgovor. No, ja sam mišljenja da će cjepivo koje se bude stvorilo za SARS-Co-2 biti dosta stabilno upravo zbog toga što taj virus za sada vrlo malo mutira. Zbog toga mislim da ćemo imati prilike tim cjepivom držati ovu COVID-19 pandemiju pod potpunom kontrolom kada ga jedanput stvorimo.\nMere sve blaže, oprez nužan, istraživanja za vakcinu traju\nRSE: Ali, da ponovim, ne zna se u ovom trenutku da li će ta vakcina onda biti trajna kao što recimo dobijate protiv zaušaka?\nŠtagljar: To je veliko pitanje. Ako uzmemo u obzir da virus neće mutirati onda će biti trajna. Ako će ipak mutirati, onda ćemo morati raditi svake godine na pripravku nove vakcine kao i protiv virusa gripe upravo zbog tih mutacija koje se događaju u njegovim proteinima.\nMeđutim, virus gripe ima puno manji genom, negdje oko 12.000 nukleotida u RNA molekuli, prema tome on si može dozvoliti da mutira, dok si ovaj virus novi SARS-Co-2 korona virus ne može dozvoliti da mutira. I zbog toga mislim da će cjepivo biti dugotrajno.\nLek protiv ebole jedini pomaže protiv korone\nĐikić za RSE: Zablude o hlorokinu, lek protiv ebole jedini daje rezultate\nRSE: U međuvremenu dok se ne razvije vakcina radi se na razvijanju novih terapija. Neke su u upotrebi, neke od njih izazivaju kontroverze kao što je to hlorikin na kome insistiraju američki predsednik Tramp, brazilski Bolsonaro. Istovremeno u Francuskoj je zabranjena njegova upotreba.\nRusi koriste krvnu plazmu, pominju se i neki antimalarijski lekovi, remdesivir, kako se već zove. Šta je od tih lekova odnosno tih terapija u ovom trenutku najefikasnije i da li se uskoro može očekivati neka nova terapija koja bi eventualno za taj drugi talas na jesen bila učinkovita?\nŠtagljar: Gledajte, najjednostavniji način da se otkrije brzi lijek protiv COVID-19 je ispitivanje lijekova koji su već bili odobreni putem Federalne agencije za bolesti (FDA) za neke druge bolesti. Dakle, radi se o tzv. prenamjenama lijekova i momentalno u svijetu postoji bar stotinjak kliničkih studija u kojima se pokušavaju testirati već prije odobreni lijekovi za druge bolesti protiv COVID-19.\nAmerička FDA je, ako se ne varam, 2. svibnja ove godine odobrila korištenje lijeka pod imenom remdesivir za liječenje COVID-19, dakle radi se o već poznatom lijeku kojeg je sintetizirala američka biotehnološka kompanija Gilead Sciences iz Kalifornije a koji je originalno bio razvijen za liječenje infekcija uzrokovanih virusom ebole.\nPrvi preliminarni rezultati kliničke studije su pokazali da su se COVID-19 pacijenti koji su primali remdesivir za 31 odsto brže oporavili nego pacijenti koji su dobivali placebo. Dakle, moram odmah naglasiti da se u ovom trenutku ne radi o tzv. "game changer", znači lijeku za liječenje COVID-19, no to je u ovom trenutku jedini lijek koji je odobren od strane FDA za liječenje COVID-19.\nKrvna plazma za najteže slučajeve\nRSE: A krvna plazma koja se u Rusiji promoviše?\nTransfuzija krvne plazme kao eksperimentalni način lečenja COVID-19\nŠtagljar: Ne promovira se samo u Rusiji. Radi se o taktici koja se primjenjuje u brojnim državama svijeta, ovde u Kanadi, Americi, u Evropi. Znam da se u Hrvatskoj to radi. Znači, u tom pristupu ljudi koji su već preboljeli COVID-19 doniraju svoju plazmu kako bi pomogli u tom eksperimentalnom liječenju, koje bi moglo onda dati odgovore na pitanja kako pobijediti taj virus.\nNo, moram naglasiti da liječenje krvnom plazmom još uvijek nije potvrđeno kao efikasan metod. Ali, postoji jasna suglasnost da se ona primjenjuje u najtežim slučajevima, jer su se oporavljeni uspjeli izliječiti zahvaljujući tome što je njihov imunološki sustav shvatio kako da se bori sa virusom, zato što je napravio tzv. antitijela koja neutraliziraju virus.\nNa taj način bi terapija krvnom plazmom trebala pomoći da premostimo vremenski period čekanja na cjepivo. Međutim, nikako ne možemo reći da će biti jedini uspješan način liječenja protiv ove pandemije.\nNepoznanice oko imuniteta\nPotraga za neotkrivenim: Ispitivanje antitijela u cilju šire slike o pandemiji\nRSE: Dosta je polemika i nejasnoća da li su ljudi koji su preležali korona virus stekli imunitet. Znamo sigurno da su pacijenti sa težim simptomima razvili izvesan imunitet, ali je nejasno da li ljudi koji su imali blaže simptome, koji maltene nisu bili ni svesni da su preležali korona virus – stvorili taj odbrambeni mehanizam?\nŠtagljar: Nažalost, to još uvijek ne znamo. Kad neki virus, kao što je ovaj SARS-Co-2, uđe u naš organizam onda se aktivira imunološki sustav i počinju se stvarati antitijela tzv. IgM, IgG i IgA grupa, koja se mogu detektirati i serološkim, odnosno krvnim testovima. No, u ovom trenutku još uvijek ne znamo koliko će dugo trajati taj imunitet - nekoliko mjeseci, nekoliko godina ili zauvijek - to je velika nepoznanica.\nRSE: Da li postoji korelacija između stepena ozbiljnosti oboljenja i jačine imuniteta?\nŠtagljar: Poznato je da neke osobe stvaraju jako malo tih antitijela IgG i IgM grupe, dok druge jako puno. Da li će osobe koje su stvorile jako malo antitijela onda biti više senzitivne na možda ponovnu infekciju dotičnim virusom - nažalost ne znamo.\nŠvedski model – fijasko\nRSE: Dosta se govorilo ovih meseci i o tzv. imunitetu krda. Zvanično je registrovano više od šest miliona zaraženih u svetu od pojave korona virusa do sada. Pretpostavlja se da je taj broj najmanje nekoliko puta veći jer nisu svi detektovani, ali to je još uvek veoma mali broj u odnosu na sveukupno stanovništvo. Švedska je pokušavala sa tzv. imunitetom krda. Videli smo da su rezultati kontradiktorni. Dakle koliko je ta teorija imuniteta krda uopšte validna?\nOpada povjerenje u švedske vlasti zbog odnosa prema pandemiji\nŠtagljar: Da se stvori tzv. imunitet krda trebalo bi da se ovim virusom zarazi 70 odsto svjetskog stanovništva. Ali, tu postoji veliki problem a to je da su serološke studije koje su do sada bile provođene u SAD, Švedskoj, Ujedinjenom Kraljevstvu, u Kini - sve pokazale da je negdje 10 do maksimalno 20 odsto svih testiranih došlo u kontakt sa virusom. To znači da u ovom trenutku stvaranje imuniteta prirodnim putem nosi preveliki rizik jer veliki dio populacije još nije procijepljen. Dakle, da ponovim, moramo čekati da razvijemo preko potrebno cjepivo.\nKada govorimo o Švedskoj, ona je definitivno imala najlabaviji pristup pandemiji jer je bila jedina zemlja koja u biti nije uvela obaveznu karantenu kao i socijalno distanciranje. Dakle, tamo su bili otvoreni restorani, djeca su išla u škole, u vrtiće. Jedino što su rekli da se mora izolirati stanovništvo u staračkim domovima.\nMeđutim, švedski plan za sticanje imuniteta krda definitivno nije dao željene rezultate. Vjerovatno znate da je nedavno provedena studija kojom je obuhvaćeno negdje oko 1.500 Šveđana u Štokholmu, koja je pokazala da je do kraja travnja ove godine svega 7,3 odsto stanovništva ovog grada steklo imunitet protiv COVID-19 - uz sve te mjere - a očekivanje je bilo da će do svibnja ove godine polovina građana, znači 50 odsto imati antitijela na SARS-Co-2 virus.\nPrema podacima Univerziteta John Hopkins, u Švedskoj je do danas potvrđeno negdje oko 36.500 slučajeva COVID-19, to je negdje 0,37% od ukupnog broja stanovnika. Preminulo je 4.5 tisuće ljudi. Dakle, Švedska ima izuzetno visoku stopu smrtnosti od 13 odsto, što je, mislim, jedan od najpogubnijih ili najlošijih rezultata u borbi protiv COVID-19. Drugim rečima, po mom mišljenju švedski epidemiološki pristup je veliki fijasko.\nVirus oštećuje druge organe\nRSE: Pitao bih vas o posledicama po zdravlje korona virusa. Ima nekih istraživanja koja pokazuju da ljudi koji su imali teži oblik korona virusa imaju ozbiljnija oštećenja jetre, bubrega i ostalih organa. Takođe, u Iranu je zabeležen veliki broj stomačnih problema, dakle da se virus koji je respiratorni zapravo reflektuje i na taj način.\nIran bilježi porast gastrointestinalnih infekcija izazvanih korona virusom\nŠtagljar: To je ono što sam već na samom početku rekao. Mi još uvijek ne znamo mnoge stvari o tom virusu. Dakle, kako to da neki ljudi nemaju ama baš nikakvih problema - 25 do 50 odsto njih koji su bili zaraženi tim virusom su totalno asimptomatski.\nKako to da neki ljudi imaju tako ogromne probleme a neki nemaju, nažalost, još ne znamo i definitivno će znanost u sljedećih nekoliko mjeseci ili godina pokazati koji su to zapravo parametri.\nDefinitivno ima ulogu sama genetika određenog pacijenta, ali bi bilo jako neodgovorno tvrditi da taj virus kod nekih pacijenata uzrokuje takve velike simptome zbog određenih znanstvenih činjenica koje su nam do sada nepoznate.\nRSE: Da, jedan moment je zašto neki ljudi imaju ozbiljnije simptome a neki slabije, a drugi moment je da oni koji prežive i preleže te simptome mogu imati trajnije posledice po ostale organe.\nŠtagljar: Znamo već od samog početka da 80 odsto ljudi koji su inficirani sa dotičnim virusom neće imati nekakvih velikih problema. Od tih 80 procenata će čak do 50 odsto biti asimptomatski. Međutim, 20 procenata će imati problema. Od toga negdje 3 do 5 odsto će trebati pomoć ventilatora, odnosno respiratora. Šansa da oni onda prežive je negdje oko 50 procenata.\nI sada kad ljudi kažu, a, pa to nije uopće neki ozbiljni virus, to je samo jedna blaža gripica - mislim da su jako u krivu jer ja osobno ne želim se igrati ruskog ruleta. Prema tome, ne želim biti taj koji će testirati sebe na taj virus, jer vidimo da je kod brojnih ljudi opasan. A mi ne znamo, zapravo, da li pripadamo toj rizičnoj skupni ili ne. I ono što ste rekli, da, postoji puno ljudi koji imaju jako ozbiljnih simptoma i koji kada čak i prebole taj virus više nikada nisu isti.\nNajinfektivniji virus u povijesti posle ospica\nRSE: Često se kaže kada neko umre, pa on je već imao zdravstvene probleme. Mnogo je ljudi koji imaju određene zdravstvene probleme ali žive relativno dugo uz određene terapije. To bi značilo da samo relativno i potpuno zdravi imaju šansu da prežive korona virus, a svi ostali su u riziku. I to je, zapravo, razlog zašto je ovaj virus mnogo opasniji nego običan grip.\nOgroman pad britanske ekonomije, lekari u SAD o atipičnim slučajevima korone\nŠtagljar: Tako je. To je ono što uvijek svima govorim. Dvoje mojih kolega ovdje u Torontu su umrli od toga. Bili su mlađi od 45 godina i nisu imali nikakvih problema. Jedan je čak trčao maratone. Prema tome, to je jako opasna stvar i nije za igrati.\nMi smo taj virus na početku dosta potcijenili i ja prvi priznajem da sam mislio da nije toliko opasan. No, sva ova saznanja koja smo stekli o njemu u proteklih šest mjeseci nam ukazuju da moramo biti jako oprezni. Pa, nismo zabadava zaustavili ekonomije svih zemalja. U povijesti je postojao samo jedan infektivniji virus a to je tzv. measles ili ospice. Ovako nešto infektivno još do sada nismo vidjeli.\nPrebacivanje krivnje između SZO, Kine i SAD\nRSE: Svetska zdravstvena organizacija, ako se dobro sećam, reagovala je na upozorenja da treba proglasiti pandemiju stavom da je situacija pod kontrolom. Tramp je optužuje da je išla u prilog Kini, da nije blagovremeno reagovala i da je prikrivala informacije zbog čega je prekinuo njeno finansiranje.\nPošto su SAD najveći finansijeri, to je sigurno udarac za ovu organizaciju. Kako komentarišete tu polemiku i gde je Svetska zdravstvena organizacija zapravo pogrešila?\nŠtagljar: Mislim da se tu radi o bacanju krivnje sa jedne na drugu stranu, ili igranje ping ponga. Činjenica je da je Kina jako dugo, znači do kraja veljače ove godine, onemogućavala Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji da uđe u pokrajinu u kojoj je došlo do početne COVID-19 pandemije, odnosno epidemije u Wuhanu i da su krili informacije o SARS-Co-2.\nPo mom mišljenju, Svjetska zdravstvena organizacija napravila je veliku grešku što nije dovoljno agresivno djelovala u tom slučaju i njeni postupci su bili vrlo blagi. Svi govore da je Svjetska zdravstvena organizacija imala nekakve tajne dogovore sa Kinom.\nTako je njemački Der Spiegel pisao da je predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije imao tajne razgovore sa predsjednikom Kine Xijom. I predsjednik Trump je do sredine ožujka ove godine nekoliko puta pohvalio Xija i naglasio kako uspješno sarađuje sa Kinom.\nNemojmo zaboraviti takođe da je predsjednik Trump do negdje 20. ožujka ove godine strogo odbacivao bilo kakvu opasnost od COVID-19 pandemije na američkom tlu. Onda se desila ova potpuna katastrofa u SAD koje su u tu pandemiju ušle potpuno nespremne, bez dovoljno maski, zaštitne opreme, testova za dokazivanje virusa.\nOd tada je onda počelo definitivno Trumpovo javno osuđivanje Kine i Svjetske zdravstvene organizacije. On je takođe govorio, zajedno sa njegovim sekretarom Pompeom, i da je virus nastao u laboratoriju. Tu se radi o skroz neozbiljnom ponašanju i odbacivanju krivnje.\nKao što sam već rekao na samom početku, Amerika je kao tehnološki najrazvijenija zemlja svijeta imala toliko vremena da se pripremi za ovu pandemiju jer je vidjela šta se događa u Kini i potom u Evropi. Međutim, oni nisu napravili ništa.\nTrump je do tada skroz odbacivao bilo kakve naznake da je taj virus opasan, i sprdavao se s njime, s oproštenjem, i govorio da se radi o jednoj isto blažoj gripici. I kad je vidjeo da su stvari otišle naopako onda je naravno počeo osuđivati sve da bi zapravo saprao tu krivnju sa sebe.\nKina nije pošteno odigrala tokom pandemije\nRSE: Kako komentarišete neke informacije da je Svetska zdravstvena organizacija, navodno, pod pritiskom Kine odlagala proglašenje pandemije, jer da je to učinjeno onda bi sve države krenule da nabavljaju neophodnu opremu, a, zapravo, pre proglašenja pandemije to je omogućilo Kini da se snabde za sopstvene potrebe?\nSZO zatražio od Kine poziv za istragu porekla korona virusa\nŠtagljar: Mislim da je to točna izjava. Mislim da Kina do sada nije pošteno odigrala tokom ove pandemije jer je puno stvari skrivala. Znači, dogovarale su se stvari tajnim kanalima između Svjetske zdravstvene organizacije i Kine. Definitivno su mnoge stvari ovdje otišle u krivom smjeru.\nVirus nije stvoren u laboratoriju\nRSE: Kako komentarišete teorije da je virus potekao iz laboratorije?\nŠtagljar: Svi dostupni dokazi do sada sugeriraju da je ovaj novi korona virus potekao iz životinje, te da nije riječ o nekom svesno stvorenom ili konstruiranom virusu u laboratoriju ili negdje drugdje.\nMišljenja sam da je nemoguće stvoriti tako potentni virus u laboratoriju jer da je to slučaj mi bi jednostavno to vidjeli na sekvenci dotičnog virusa. Ali, kada manipulirate određeni virus morate na njega staviti određene dodatne sekvence koje vam onda omogućavaju da te mutacije radite u nekim vektorima, kako ih mi nazivamo u molekularnoj biologiji. I onda bi se ponovo te sekvence morale staviti u virus i to bi bilo vidljivo.\nMeđutim, tih sekvenci nema, znači sve sekvence SARS-Co-2 virusa do kojih smo mi do sada došli u više od 40 zemalja svijeta ukazuju da su minorne promjene na razini RNA, dakle na razini genetičke informacije tog virusa. Prema tome, ne postoji po meni dokaz da je taj virus napravljen u laboratoriju.\nRasprava u SZO: Kina za istragu posle pandemije, Australija odmah\nRSE: Kako to da se virus iz Vuhana i provincije Hubej nije masovno raširio po ostatku Kine, ali je stigao do Italije, Španije, SAD, što je geografski mnogo dalje?\nŠtagljar: To je dobro pitanje. To je ono što mene smeta i, iskreno, ne vjerujem baš previše kineskoj vladi i njihovim izvorima. Radi se o jednopartijskom sistemu, oni su jako puno toga krili. Ali, zašto se to samo dogodilo u Wuhanu mi ne znamo.\nAmerikanci povezuju sa time što tamo postoji institut koji se bavi istraživanjem korona virusa koji je dobio znatna sredstva od američke vlade. Međutim, još jednom napominjem da u ovom trenutku svi dostupni znanstveni podaci jasno pokazuju da taj virus nije bio manipuliran u laboratorijama.\nSZO igra na sigurno\nRSE: Još jedanput bih vas pitao zašto Svetska zdravstvena organizacija upozorava sve vreme - na svaki optimistički nagoveštaj da će se ipak pronaći vakcina kaže - ne, može se desiti da virus trajno ostane sa nama i da se moramo naučiti živeti sa njim.\nŠtagljar: Mislim da je Svjetska zdravstvena organizacija napravila nekoliko velikih pogrešaka i sada igra na jako sigurnu kartu. Ako će taj virus zauvijek biti među nama, ponavljam, mi ćemo ga sigurno držati pod kontrolom putem odgovarajuće vakcine.\nAko ne budemo u mogućnosti stvoriti vakcinu, u što čisto sumnjam, onda ćemo imati velikih problema. Ali, nadamo se onda da ćemo jednog dana možda imati određeni lijek - kako što je to u slučaju virusa side sada koji je pod kontrolom sa dotičnim lijekom. Međutim, znamo i sami da bi se napravio jedan potpuno novi lijek treba proći čak i do 10 godina.\nAli, u ovom slučaju kada se cijeli svijet ujedinio u borbi protiv ovog virusa, sve glavne farmaceutske kompanije svijeta, svi akademski laboratoriji - ja sam stvarno veliki optimista da će se to dogoditi.\nPrema tome, ovo što sad Svjetska zdravstvena organizacija govori je da bi upozorila građane ako se to ne dogodi da bi imali na neki način javni dokaz da su oni ipak ukazivali na to da je taj virus veliki problem.\nRSE: Rekli ste između 12 i 18 meseci. To znači početkom ili sredinom ili krajem sledeće godine.\nŠtagljar: Tako je. Svako cjepivo, svaki lijek mora proći kroz tri faze kliničkih istraživanja.\nRSE: A onda sledi proizvodnja.\nŠtagljar: Tako je. I to je veliki problem. Pokaže li se to cjepivo dobro onda će biti veliki problem da se stvori dovoljna količina da bi se moglo ponuditi svim stanovnicima ove planete.\nNaravno, možemo pričati o tome hoće li cijepljenje protiv tog virusa biti obavezno, koliko će ljudi zapravo htjeti primiti to cjepivo. Jer, ako ne budemo imali barem 70 odsto zaštićenog dijela populacije, taj virus će i dalje cirkulirati svijetom. Prema tome, tu će morati vlade naših zemalja napraviti jednu od ključnih pravnih odluka.\nMoramo biti spremniji za buduće pandemije\nRSE: Koje se lekcije iz ove pandemije mogu izvući za neke nove pandemije koje će verovatno da ne kažem sigurno biti u budućnosti? Sve što se do sada dešavalo i zanemarivanje problema koji su se pojavili sa SARS-om, sa MERS-om, pokazuju zapravo da svet nije bio dovoljno spreman.\nDa ćemo možda kada sve ovo prođe, vrlo brzo zaboraviti da smo imali veliki problem, pa će se nastaviti po starom. A da mogu doći neke nove pandemije, neki sojevi ptičjeg gripa koji, kako kažu, mogu ubiti milione ljudi. Kako vi procenjujete budućnost u epidemiološkom smislu?\nŠtagljar: Mi moramo iz ovoga naučiti jednu veliku lekciju da su nam virusi tokom naše povijesti oduvek bili velika opasnost. Usprkos ogromnom napretku znanosti i tehnologije u biomedicini u poslednjih pedesetak godina, mi još vijek nismo u stanju u kratkom vremenskom periodu pronaći odgovor za takvu pandemiju kao što je ova.\nPrema tome, ovo takođe pokazuje da farmaceutske kompanije i fondacije brojnih zemalja moraju djelovati proaktivno. Da smo 2002. i 2003. bili u mogućnosti stvoriti cjepivo protiv SARS virusa koji je jako bliski rođak ovom SARS-Co-2 virusu - na razini genetičke informacije RNA molekule oni pokazuju 79,5 postotnu identičnost - ja sam uvjeren da bi već danas bili u mogućnosti to cjepivo primijeniti na ovaj novi virus.\nPrema tome, to cjepivo bi već sada moglo neutralizirati, možda ne potpuno ali djelomično, infekcije SARS-Co-2 virusom. A zašto se to nije dogodilo? Zbog toga što smo SARS, kao što sam već rekao, 2003. godine nakon samo devet mjeseci uspeli dovesti pod kontrolu. Ali, razlog je što je taj virus bio puno jednostavniji, odnosno puno manje infektivan nego ovaj.\nMislim da je to još jedan dokaz da moramo djelovati proaktivno u borbi protiv virusa i stvarati vakcine. Jer, ako taj virus i nestane mi moramo imati spremne određene vakcine koje bi možda jednog dana mogli primijeniti kada dođe pandemija nekog novog korona virusa. Prema tome, mišljenja sam da ulaganje u epidemiologiju i virusologiju mora biti jedna od prioriteta svih zemalja svijeta.\nRSE: A koncept javnog zdravstva, što se pokazalo na primeru Amerike, na neki način je bio zapostavljen.\nŠtagljar: Tako je. Trump čim je došao na vlast odmah je smanjio izdvajanja za Centar za bolesti i kontrolu za 20 odsto. I što onda možete očekivati kako će taj centar reagirati u takvoj pandemiji?


Vaši podaci - Office podrška\nSharePoint u sistemu Microsoft 365 Office za preduzeća Microsoft 365 administrator SharePoint Server 2019 SharePoint Server 2016 SharePoint Server 2013 Outlook.com OneDrive (kuća ili lično) Još... Manje\nKoje vrste informacija se može deliti između LinkedIn i Microsoft naloga?\nDetalje o tome koje vrste informacija LinkedIn i Microsoft nalozi mogu da dele nakon povezivanja naloga potražite u članku:\nLinkedIn informacije u Microsoft aplikacijama pomoću poslovnog ili školskog naloga\nLinkedIn informacije u aplikaciji Microsoft aplikacijehttps://go.microsoft.com/fwlink/?linkid=2090326ličnom nalogu\nKoje vrste informacija od LinkedIn mogu druge osobe da vide o meni u Microsoft aplikacijama?\nČak i pre povezivanja naloga, druge osobe mogu da prikažu vaš javni LinkedIn profil u neke Microsoft aplikacije i usluge. Zaduženi ste za svoj nalog i možete da prilagodite Postavke vidljivosti profila u bilo kom trenutku.\nKada povežete naloge, LinkedIn profil i Microsoft nalog se neće pojaviti drugačiji, ali ćete moći da prikažete javne profile i detaljnije profile veza prvih stepeni, koji podležu postavkama vidljivosti profila.\nAko imate neke veze sa LinkedIn, koje su povezane sa njihovim nalozima, imaće pristupačnije informacije o LinkedIn-u u nekim Microsoft aplikacijama (na primer, e-adresu LinkedIn), koja podleže postavkama vidljivosti profila.\nDa li će se moj javni LinkedIn profil promeniti kada povežem LinkedIn i Microsoft naloge?\nKada povežete naloge, informacije sa Microsoft naloga neće se koristiti za ažuriranje javnog profila. Informacije sa Microsoft naloga će se koristiti za unapređenje ličnog iskustva na lokaciji LinkedIn. Na primer, LinkedIn može da predloži da se povežete sa nekima od vaših Microsoft kontakata.\nKoje promene kada iskljuиim LinkedIn i Microsoft naloge?\nKada prekinete vezu naloga, LinkedIn više neće pružati podatke na Microsoft nalog i Microsoft nalog više neće pružati podatke u LinkedIn.\nKontakti koji su uvezeni u LinkedIn sa Microsoft poslovnog ili Microsoft poslovnog ili školskog naloga nastaviće da se nalaze u programu LinkedIn dok ih ne uklonite. Saznajte više o upravljanju uvoznim kontaktima na lokaciji LinkedIn.\nDeljenje podataka između programa LinkedIn i Microsoft se pribavi GDPR.\nInformacije o tome kako Microsoft ispunjava zahteve goo, pogledajte Microsoft.com/GDPR i Microsoft izjavu o privatnosti.\nInformacije o tome kako LinkedIn ispunjava zahteve goo, pogledajte odeljak LinkedIn i GDPRi funkcija LinkedIn Privacy.


‘Joker’ je najprofitabilniji film zasnovan na stripu svih vremena – Filmonizirani\nPočetna/Vijesti/Box Office/‘Joker’ je najprofitabilniji film zasnovan na stripu svih vremena\n11/11/2019 Box Office, Vijesti\nWarner Bros. je svo vrijeme smatrao da će Joker da bude uspješan film.\nOvaj psihološki film zasnovan na stripu na venecijanskom filmskom festivalu u augustu ove godine osvojio je Zlatnog lava na zanjbolji film. Nakon prikazivanja na Toronto film festivalu ponovo je dobrio odlične kritike, što je sigurno jedan od razloga njegovog velikog uspjeha.\nŠto se tiče zarade u kinima, film je blizu da zaradi 1 milijardu dolara, što je bilo i očekivano, ali Forbes je objavio kako ga trenutna zarada od 957 miliona dolara već čini najprofitabilnijih filmom zasnovanim na stripu svih vremena.\nRazlog za to je budžet filma koji je iznosio samo 62,5 miliona dolara.\nNaravno, Avengers: Endgame najgledaniji je film svih vremena sa zaradom od 2.798 miliona dolara, ali je i budžet filma iznosio negdje između 350 i 400 miliona dolara.\nNaravno, očekuje se i u narednom periodu kako će Joker nastaviti da zarađuje novac u kinima. Razlog za to je što treba da uslijedi period kada se glumcima i filmovima dodjeljuju nagrade, a obzirom na odličnu ulogu Joaquin Phoenix-a kao Jokera, očekuje se da bi film mogao da pridobije dodatnu pažnju publike, i naravno ostvari dodatnu zaradu u kinima.\nTo se desilo prošle godine sa glumcem Rami Malek i njegovim Oscarom za najboljeg glumca u filmu Bohemian Rhapsody. Nakon Oscara publika je masovno išla da gleda film, što je u konačnici donijelo zaradu od 903,7 miliona dolara.\nTagoviBox Office Joker


Važna investicija stiže u Suboticu! Gradi se nova fabrika, biće posla za stotine radnika! - alo.rs\nAUTOR: Novosti/D.S. DATUM I VREME: 22.11.2019. 20:12 - 22.11.2019. 20:21\nČak osam velikih inostranih firmi posluje u sistemu slobodne zone, a Slobodna zona "Subotica" osnovana je 1996. i jedna je od najstarijih u našoj zemlji\n* Kada su davne 1842. godine tadašnje austrougarske vlasti odlučile da se severna obala Palićkog jezera uredi kao kupalište, ta odluka je, vreme je to itekako pokazalo, bila prekretnica u turističkom razvoju Subotice\n* Sličnu prekretnicu, ali u privrednom razvoju, svemu sudeći načiniće i odluka da se 53 hektara zemljišta u Malom Bajmoku, tik uz put Subotica - Sombor, infrastrukturno uredi i pretvori u industrijsku zonu\n* U odabranom društvu uskoro bi trebalo da se nađe i nemačka kompanija za proizvodnju izduvnih sistema u automobilskoj industriji "Bojsen", kome je bez naknade ustupljeno zemljište u industrijskoj zoni\nFabrika, Foto: Alo.rs\nSrbe čeka novo iznenađenje! Tiče se Turskog toka!\nEU našla alternativu, Evropa više neće moliti Putina, sada imaju keca u rukavu!\nCilj je samo jedan - Skloniti Vučića po svaku cenu!\nSrbija pouzdan partner afričkim zemljama!\nStrahovito oduvan projektilom "zemlja - vazduh"! (FOTO)\nPOSKUPLJUJU REGISTRACIJE U 2020. GODINI Količina novca koju ćete morati da izdvojite zavisi od kategorije vozila


Zajedničko saopštenje Pokreta slobodnih građana, Narodne stranke, Levice Srbije, Pokreta za PREOKRET i kandidata za gradonačelnika Dragana Đilasa\n21/01/2018 20:44 Pročitaj\nNajnovija pretnja opozicionim liderima putem tvitera pokazuje da je politika mržnje, koju promoviše i sprovodi aktuelni režim, potpuno izmakla kontroli i pokazuje svoje tragične rezultate.\n19/01/2018 14:00 Pročitaj\n16/01/2018 16:47 Pročitaj\nOliver Ivanović je bio je pre svega hrabar, pošten i slobodan čovek koji se za svoje ideale i narod borio tamo gde je najteže, a bio je svestan opasnosti koja njemu i svim slobodarskim ljudima preti i upozoravao na nju.\n12/01/2018 12:29 Pročitaj\n12/01/2018 11:00 Pročitaj\nPrema Ustavu Srbije, Crkva ne bi smela da se meša u državna pitanja, ali i obrnuto.\nZbog nemara vlasti poljoprivrednici ostaju bez sredstava\n11/01/2018 13:30 Pročitaj\nPSG osuđuje potpuno neprofesionalan odnos vlasti prema poljoprivrednicima u Srbiji koji rezultira ozbiljnim nedostatkom kapaciteta unutar nadležnih institucija Republike Srbije za sprovođenje IPARD II programa.\nNezakonit sastav Izborne komisije u Beogradu\n10/01/2018 16:40 Pročitaj\nRežim Napredne stranke danas je sebi, suprotno zakonu, izglasao većinu članova u Gradskoj izbornoj komisiji, jer je svestan da u Beogradu jedino novom izbornom krađom može ostati na vlasti.\n09/01/2018 15:45 Pročitaj\n06/01/2018 12:00 Pročitaj


Stres i gojaznost: Zašto se okrećemo ukusnoj hrani\nHormoni Psihologija Stres | 3 min. čitanja\nOsećaj stresa u dužem vremenskom periodu može da dovede do promene apetita. To može povećati rizik od razvoja gojaznosti. Učenje kako upravljati stresom je jedna od strategija koja može da podrži Vaše napore u upravljanju težinom.\nNormalno je da osećamo da smo pod stresom, kao odgovor u izazovnim situacijama u našim životima. Takođe je veoma česta pojava. 35 posto ljudi u 142 zemlje, koji su odgovorili na Galup globalno istraživanje u 2018. godini, rekli su da osećaju da su pod stresom veći deo dana. Ovaj stres je često kratkoročan, kao što je briga o predstojećem roku, i može nas stimulisati pozitivno da preduzmemo akciju.\nAli ako osećamo da smo pod stresom duži vremenski period, naše zdravlje može da pati. Ne spavamo dovoljno, a i ne krećemo se kao obično. Naši obrasci ishrane se takođe menjaju, a više žudimo za nezdravom hranom. Sve ove reakcije na stres igraju ulogu u tome da smo u većem riziku od razvoja gojaznosti.\nljudi kažu da osećaju da su pod stresom veći deo dana.\nHrana za utehu je oslobađanje od stresa\nStres je deo odgovora našeg tela „borba ili bekstvo“ koji nam je pomogao da preživimo opasne situacije hiljadama godina. I to normalno doživljavamo samo u kratkim vremenskim periodima. Ali imajući u vidu da su ljudi sada pod stresom veći deo dana, znači da je odgovor na stres konstantno aktiviran.\nKada se to desi, nivo kortizola, jednog od glavnih hormona uključenih u odgovor na biološki stres, raste. Jedan od efekata povišenog nivoa kortizola je povećanje apetita. Dakle, ako stalno osećamo da smo pod stresom, veća je verovatnoća da ćemo više jesti.\nI to ne bilo kakvu hranu. Ali imajući u vidu da su ljudi sada pod stresom veći deo dana, znači da je odgovor na stres konstantno aktiviran. To je možda zato što ove namirnice mogu da nam pomognu da osetimo olakšanje od stresa. Zato se to zove „uteha u hrani“.\nDakle, stres nas tera ne samo da poželimo da jedemo više, već i da promenimo vrstu hrane koju želimo da jedemo. Ovo objašnjava zašto ljudi koji žive sa gojaznošću imaju tendenciju da imaju viši nivo kortizola od normalnog. Stres nas takođe dovodi u opasnost od još lošijeg sna, veće konzumacije alkohola i manje kretanja, što sve povećava naš rizik od gojaznosti.\nRadnje koje možete preduzeti da biste upravljali stresom\nPa, šta možemo da uradimo? Postoji niz različitih strategija koje Vam mogu pomoći da upravljate stresnim situacijama, kao i osećanjima stresa. Za vodič za upravljanje stresom i ishranom tokom stresa pročitajte članak Vodite računa o sebi: 8 načina da upravljate stresom - i težinom\nAmerican Psychological Association. How stress affects your health: https://www.apa.org/helpcenter/stress [Pristupljeno jula 2019].\nHarvard Mental Health Letter. Why stress causes people to overeat. https://www.health.harvard.edu/staying-healthy/why-stress-causes-people-to-overeat [Pristupljeno jula 2019].


Broj fonda: 49 Naziv fonda: MINISTARSTVO PRAVOSUĐA VLADE FNRJ Stvaraoci arhivske građe: Povereništvo za sudstvo NKOJ, Ministarstvo pravosuđa DFJ, Ministarstvo pravosuđa FNRJ Granične godine fonda: 1945-1953. Granične godine građe: 1943-1953. Istorijat tvorca fonda: Odlukom predsedništva Antifašističkog Veća Narodnog Oslobođenja Jugoslavije (AVNOJ) 30. novembra 1943. godine u okviru Nacionalnog komiteta oslobođenja Jugoslavije (NKOJ) formirano je Povereništvo za sudstvo imenovanjem Frane Frola za Poverenika. Ovo Povereništvo postojalo je sve do obrazovanja jedinstvene Privremene Vlade DFJ 7. marta 1945. godine kada je poslove Povereništva preuzelo Ministarstvo pravosuđa DFJ.\nMinistarstvo pravosuđa FNRJ ukinuto je 13. januara 1953, na osnovu Zakona o sprovođenju Ustavnog zakona i prestalo sa radom krajem januara. Zakonom je predviđeno da se poslovi Ministarstva pravosuđa, u delu koji obuhvataju poslove sudske uprave koji se odnose na Savezni vrhovni sud, kao i vođenje sudske statistike, izuzev krivične, prenesu na Predsednika Saveznog vrhovnog suda, a svi ostali poslovi u nadležnost Saveznog Izvršnog Veća (SIV). Osim toga poslovi međunarodne pravne pomoći preneti su na Državni sekretarijat za inostrane poslove, a pojedini poslovi međunarodne pravne pomoći preneti su na Sekretarijat za zakonodavna i upravna pitanja (od 14. maja 1953. godine Sekretarijat za zakonodavstvo i organizaciju). Period građe fonda: DFJ, FNRJ Dužina fonda: 12 Količina arhivske građe: 97 fascikli i 54 knjige evidencija Stanje građe: dobro Stepen sređenosti fonda: arhivistički sređen Obrađivač: Dragoš Petrović Informativno sredstvo: inventar Knjige еvidencije: da Personalije: da Indeksi: da Mikrofilmovan: ne Digitalizovan: ne


Art magazin - Nastup Srbije na 55. Bijenalu umetnosti u Veneciji\nBEOGRAD. Umetnici Vladimir Perić, Vladimir Nikolić, Siniša Ilić, Zoran Naskovski, Miloš Tomić, Vesna Pavlović, Biljana Đurđević, Nikola Džafo, Bogomir Doringer i Dorijan Kolundžija i kustosi Zoran Erić, Saša Janjić, Ana Nikitović i Miroslav Karić u konkurenciji su za izbor idejnog rešenja za nastup Srbije na 55. Bijenalu savremene umetnosti u Veneciji.\nKomesar nastupa Srbije na 55. Bijenalu Maja Ćirić, istoričarka umetnosti i nezavisna kustoskinja, i članovi Stručnog saveta počeli su rad na odabiru predloga idejnog rešenja, a prioritet će imati radovi poslednje dve godine ali i predlozi novih produkcija, osim ako koncept ne osvetljava na specifičan način radove koji su ranije realizovani.\nJedan od ključnih kriterijuma biće izvodljivost kao i komunikativnost predloga, saopštilo je Ministarstvo kulture i informisanja.\nRok za podnošenje predloga bio je 28. januar 2013, a od ukupno 20 pozvanih umetnika i kustosa, odgovorilo je njih 14. Poziv da dostave predlog idejnog rešenja na temu "Enciklopedijska palata", u smislu virtuelnog muzeja najvećih svetskih izuma i otkrića, bio je poslat i umetnicima Viktoriji Vesni, Draganu Papiću i Đorđiju Crnčeviću, istaknutom vajaru koji je nedavno preminuo. Takođe, poziv je bio upućen i kustosima Bojani Pejić, Uni Popović i Jeleni Vesić.\nČlanove Stručnog saveta čine istoričari umetnosti Dejan Sretenović, Darka Radosavljević i Milica Pekić, teoretičar umetnosti Stevan Vuković i multimedijalni umetnik Nikola Šindik.\nInstitucija zadužena za realizaciju izabranog rešenja je Muzej savremene umetnosti u Beogradu, a kako je nedavno potvrđeno u Ministarstvu kulture, budžet će i ovoga puta biti 100.000 evra.\nBijenale umetnosti biće održano 55. put od 1. juna do 23. novembra 2013. na temu "Enciklopedijska palata" koju je osmislio umetnički direktor Masimilijano Đoni (Massimiliano Gioni), italijanski kustos i likovni kritičar, umetnički direktor Fondacije "Nikola Trusardi" u Milanu i jedan od direktora izložbenog programa Novog muzeja savremene umetnosti u Njujorku.\nSrbiju je na prošlom, 54. Bijenalu predstavljao Dragoljub Raša Todosijević, a detalji njegovog učešća su bili poznati već krajem 2010. Komesar je tada bio Živko Grozdanić, a organizator Muzej savremene umetnosti Vojvodine u Novom Sadu. Todosijević je za izložbu "Svetllost i tama simbola" u Paviljonu Srbije dobio novoustanovljenu Unicreditovu Venecijansku nagradu vrednu 150.000 evra.


Liverpool FC - You'll Never Walk Alone > Liverpool vs Tottenham\nPuna verzija: Liverpool vs Tottenham\nMay 13 2011, 03:13 PM\nNedelja u 17h\njos malo pa gotovo sa ovom sezonom, kljucna tekma za Evropu i 5to mesto.\nMay 13 2011, 03:21 PM\nKratko i jasno, Joe.\nVratiti im za poraz u prvom delu sezone, iskoristiti što je pritisak na njima i našu lepu seriju produžiti za još jednu pobedu.\nMay 13 2011, 04:04 PM\nNe bi trebalo da bude problema, zaleteli smo se sada. 4-0\nMay 13 2011, 04:16 PM\nМа разгузићемо их ко мајмуне!! Најмање се плашим дербија на Енфилду.\nMay 13 2011, 05:09 PM\nSad mi zao sto se ova sezona blizi kraju..\nMay 13 2011, 05:10 PM\nGledaj to sa druge strane, sa svakim danom je sledeca bliza\nMay 13 2011, 05:52 PM\nPa mi smo čak 20 kola odigrali pod Hodgsonom!\nMay 13 2011, 08:05 PM\nQUOTE (Dee Jay @ May 13 2011, 06:52 PM)\nSamo? Meni je izgledalo kao vecnost.\nMay 13 2011, 09:15 PM\nSudi ono govno od Veba, koga je ser pohvalio da je najbolji i opet ceka kaznu\nMay 13 2011, 09:21 PM\nMay 14 2011, 01:24 AM\nMa ovo je Boban Piroman\nMay 14 2011, 09:51 AM\nNesto je pogresno...al definitivno pogresna pesma moglo je da bude Glory glory...(lik je mladji bar 10 godina).\nInace, zna se ko diriguje Webom.\nMay 14 2011, 03:27 PM\nDobijamo ih provereno,samo je pitanje koliko ce pobesneli Maxi zavuci komada!\nMay 14 2011, 06:37 PM\nMoramo da pobedimo ovu, ne bih podneo da nas Najbolji Engleski Trener™ pretekne i obezbedi Evropu a da ga mi ispušimo.\nIzuvamo ih to je sigurno...a da li ce Najbolji Engleski Igrac ove sezone biti u sastavu? Bale, isnt it?\nMay 14 2011, 09:21 PM\ndobijamo sa tri razlike...provereno\nMay 14 2011, 10:17 PM\nFeeling pretty lucky that I'm able to be at Anfield for LFC's important last home match of the season tomorrow!\nRazlog više za gledanje tekme.\nCITAT (All Red @ May 14 2011, 11:17 PM)\nZna li se hoće li Carroll biti u ekipi?\nMay 14 2011, 11:46 PM\ngledam danas onaj jad od junajteda i kakvi govnjivi navijaci navijaju za taj klub.pa oni nemaju ni one plastike sa stamforda,pa ni toliko makar.\nja stvarno ne mogu ni da sanjam kako bi izgledalo da ova tekma danas u 5 odlucuje o tituli kao sto je ova blck-manu.\ndanas nalazim strim jedno pola sata pre samo da se izlecim od ove sranjetine od navodno "šampionskog" slavlja.\nMay 15 2011, 01:54 AM\nPa ove sezone je Anfield bio neprijatno tih, ako ćemo već o tome. Na tekmi protiv Fulhama su navijači bili najglasniji u celoj sezoni. Zgrozim se kada je na Anfieldu atmosfera toliko vatrena da se čuje svaki prijem lopte i dranje pojedinih likova iz prvih redova.\nMay 15 2011, 02:06 AM\nCITAT (Saleo @ May 15 2011, 12:46 AM)\nJa vise ne mogu da verujem da oni osvojise Pl i da su u finalu LS (nadam se da ce Mesi da ih unisti, inace strasno, 4ta titula LS za njih) a da igraju srednje zalosno. Do sada kad su osvajali uglavnom su drali, makar ove jadne timove. Danas cujem jedva izvukli bod, a to utakmica za titulu. Ok nije prava, jer su onu najbitniju dobili protiv smesnog Celsija.\nPremijer liga tema pa tamo drvite janka o tim divokozama.\nPa ove sezone je Anfield bio neprijatno tih, ako ćemo već o tome. Na tekmi protiv Fulhama su navijači bili najglasniji u celoj sezoni.\nMay 15 2011, 08:31 AM\nCITAT (All Red @ May 15 2011, 02:54 AM)\ntako je bilo i prosle godine uglavnom.\nnasi navijaci su na gostovanjima uglavnom dobri, bilo da igramo sa Fulamom ili sa Celzijem oni ce se cuti, dok je na Enfildu dobra atmosfera samo kad je neki derbi, jbg nadam se da ce to da se promjeni....\nbtw opet smradovi sa Sport kluba ne daju utakmicu\nMay 15 2011, 09:26 AM\ndaju na sport klubu plus...zar si ocekivao da ce prenositi na prvom kanalu sport kluba Liverpool u vreme kada igra Djokovic. Ne bi me cudilo da Visko vec sad krene specijalnu emisiju posvecenu finalu\nMay 15 2011, 11:50 AM\nMay 15 2011, 01:03 PM\nSvebor tako je bre\nMay 15 2011, 02:24 PM\nUpravo su nas najavili kao CRVENI DJAVOLI na sk ?\nJel to ovi sa SKa nazvaše nas u najavi Crvenim Đavolima ili mi se učinilo?\nMay 15 2011, 02:31 PM\nIma li neko dobar stream-a?\nMay 15 2011, 02:40 PM\nBice interesantna utakmica, pogotvo zbog 'Arijeve izjave kako on ne zeli da Totenhem igra LE dogodine da mu se igraci ne b zamarali, odjednom su Spursi postali tako velik klub da ne zele da ucestvuju u LE . Ili blefira ili se previse uziveo u ulogu najboljeg engleskog trenera.\nJa ocekujem pobedu, imam utisak da bih uspeli i Barcelonu da pobedimu u ovim trenucima. 3:1 konacan rezultat.\nIserite im se u kokošinjac.\nMay 15 2011, 03:07 PM\nCarroll umesto Raula,ostalo je nepromenjeno. Tovari pevce\nMay 15 2011, 03:12 PM\nReina, Johnson, Flanagan, Skrtel, Carragher, Spearing, Lucas, Maxi, Kuyt, Carroll, Suarez\nSubs : Gulacsi, Kyrgiakos, Ngog, Cole, Poulsen, Robinson, Shelvey.\nodlozen tenis zbog kise. dal da se nadam da ce sad SK da uzmu utakmicu ili od toga nema nista??\nMay 15 2011, 03:24 PM\nne nadaj se prenosice na sport klubu +,a kisa ce u Rimu kad tad da stane\nMay 15 2011, 03:28 PM\nsmaraci, jebo ih tenis da ih jebo....\nMay 15 2011, 03:40 PM\nQUOTE (rape91 @ May 15 2011, 04:07 PM)\nCarroll umesto Raula,ostalo je nepromenjeno.\nI dalje mi je teško da se naviknem da postava može lako da se pogodi unapred, sve očekujem neko rotaciono Rafa-iznenađenje\n3-1, gol i asistencija za šampiona Eredivisie\nPUUU mamu jebem kako ga prosralo -.-\nA i mi smo lose poceli...\nMay 15 2011, 04:10 PM\nIgramo ko pičke.\nsamo polako sad cemo se popravit....\nMay 15 2011, 04:21 PM\nJa bih za ovo tako jedan lep crveni izvukao... Mora da se kontroliše Suarez, nije mu ovo Urugvaj.\nMay 15 2011, 04:23 PM\nMa kakvi crveni sta pricas ti...\nMalo su se previse digli posle onih silnih pobeda\nMay 15 2011, 04:24 PM\nSkoro da se bojim da izgovorim ovo, ali čini mi se da igramo povezanije kad Kerol nije u postavi. Nadam se da lupam.\nCITAT (Wastelander7 @ May 15 2011, 05:23 PM)\nPa šutiranje lika bez razloga je prilično dobar osnov.\nMay 15 2011, 04:38 PM\nSad bolje igramo ...\ne moj Andy...\nMay 15 2011, 04:39 PM\nSuarez bi mogao da prestane da pokušava da iznudi faul Kinga, i da malo igra fudbal. Već se provukao samo sa žutim kod onog idiotskog šutiranja Dawsona u dupe.\nMislim da nije problem Carroll koliko 1) nedostatak Meirelesa i 2) sigurna igra Tottenhama na svojoj polovini, odlično im se kreće lopta i naš pritisak skoro da nema efekta. Kao što sam i ranije pisao, pozicionu igru nemamo, mora ili da se otme lopta i povuče kontra, ili ništa ne ide.\nMožda bi bilo bolje sa GJ-om na desnom boku, ali on je zakucan levo da ne bi Flanagan branio Lennona...\nJao bre Kerol. Svaka čast Škrtel.\nNeverovatna dva suta Spearing-a i Carroll-a.\nMay 15 2011, 04:49 PM\nZašto se Carroll baš toliko povlači u sredinu? Posle mu treba 5 minuta da dokaska do peterca, džabe se Maxi i Suarez kurče centaršutevima spoljnom kad je samo Kuyt tu da natrči...\nSad tek vidim gol, kakav user za VDVa...\nNula šuteva u okvir, i cela dva van\nEvo sad kad nema mozda neprimetnog ali bitnog Meirelesa. Raspucani Maxi nigde. To je to, trenutak kad te usere


Zašto odabradti drveni pelet? – Kruska Group\nZašto odabradti drveni pelet?\nDrvo sakuplja energiju: sagorevenjem drva oslobađa se energija proizvedena fotosintezom. Drvo je izvor energije koja je obnavljajuća: korišćenje fosilnih goriva (ugalj, naftu, gas) znači brzo iskorištavanje energetskih resursa kojim je potrebno milionima godina da se obnove. Drvo se smatra obnovljivim zbog toga što se može vratiti u prirodu i ponovo obnoviti u vremenskom razdoblju koje je u skladu sa ljudskom potrebom.\nKada je periodična seča drveća manja ili jednaka rastu drveća i šuma, upotreba drva ne doprinosi povećanju CO2 u atmosferi. Količina CO2 koja se oslobodi sagorevanjem drveta je jednaka količini koje drvo iskoristi iz atmosfere u toku rasta i jednaka količini koja bi se oslobodila prilikom prirodnog procesa raspadanja u šumi. Za razliku od toga, upotreba fosilnih goriva uzrokuje značajan rast količine CO2 u atmosferi. Iako se proizvede jednaka količina energije, količina CO2 koja se ispusti u atmosferu pri upotrebi nafte ili gasa je otprilike 20 puta veća od one koja se ispusti korištenjem drva. Upotreba drva ima značajne prednosti i emituje mnogo manje sveukupnog CO2.\nOva vrsta grejanja pruža mogućnost za ekološko grejanje sa relativno lokalnim, obnovljivim izvorom goriva. Ukoliko je Evropska unija neka indikacija, upotreba grejanja na pelet u Srbiji će verovatno znatno porasti u narednim godinama i decenijama koje slede.


Besplatni uvodni intervju sa merenjem - Fitness Tribe\nSvi novi članovi Fitness Tribe-a dobijaju besplatan uvodni intervju na kome zajedno sa trenerom definišu ciljeve, vreme potrebno za ostvarivanje i način kako da dođu do željenih rezultata. Tokom intervjua radi se i besplatno merenje (težina, procenat masti i sl.), na osnovu kojeg se planiraju dalje aktivnosti.\nZakaži svoj intervju:


Wall Street se vraća, Apple objavio neočekivane rezultate\nNA WALL Streetu u utorak burzovni indeksi nadoknadili su veći dio gubitaka od prethodnoga dana jer se ulagači nadaju da će Kina uspjeti spriječiti širenje koronavirusa, a nadaju se i dobrim poslovnim rezultatima kompanija.\nDow Jones ojačao je 186 bodova ili 0,65 posto, na 28.722 boda, dok je S&P 500 porastao 1,01 posto, na 3.276 bodova, a Nasdaq indeks 1,43 posto, na 9.269 bodova.\nNakon što su dan prije potonuli više od 1,5 posto, jučer su ti indeksi nadoknadili dio gubitaka jer je ulagače ohrabrila poruka čelnika Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) da je uvjeren da Kina ima snage da zaustavi širenje koronavirusa.\nOd tog je virusa u Kini dosad umrlo više od 130 ljudi, a zaraženo ih je oko 6000.\nKina poduzima niz mjera za sprječavanje širenja zaraze, od karantene u nekoliko gradova do zabrane javnog okupljanja, a na oprezu su i vlasti niza zemalja.\nTako je jučer američko ministarstvo zdravstva poručilo da se razmatraju mjere za sprječavanje širenja koronavirusa, uključujući i ograničenja putovanja u Kinu.\nUnatoč strepnjama Apple objavio bolje rezultate nego što se očekivalo\nPremda su se zabrinutosti ponešto stišale, ulagači su i dalje oprezni.\n„Virus sigurno nije nestao, zapravo se situacija pogoršava. No nitko zbog toga ne očekuje da će poslovni rezultati Applea podbaciti”, kaže Ken Polcari, strateg u tvrtki SlateStone Wealth.\nUlagači su, naime, jučer s nestrpljenjem čekali objavu kvartalnih poslovnih rezultata Applea, a cijena dionice tog tehnološkog diva skočila je više od 2 posto jer su ulagači očekivali solidne rezultate.\nI doista, nakon zatvaranja Wall Streeta, Apple je objavio bolje rezultate nego što su analitičari procjenjivali, pa je cijena dionice najvrjednije američke kompanije u produženom trgovanju porasla daljnjih 2 posto.\nNo, rezultati nekoliko kompanija su podbacili. Zbog toga su, primjerice, cijene dionica Pfizera i 3M Coa potonule više od 5 posto.\nOd 104 kompanije iz sastava S&P 500 indeksa,koje su dosad objavile izvješća njih 68 posto nadmašilo je očekivanja analitičara, manje u odnosu na 74 posto u posljednja četiri tromjesečja.\nU anketi Reutersa analitičari procjenjuju da će zarade kompanija iz sastava S&P 500 indeksa u četvrtom lanjskom tromjesečju biti u prosjeku 0,4 posto manje nego u istom razdoblju godinu dana prije.\nOstvare li se te procjene, bio bi to drugi kvartal zaredom kako zarade kompanija padaju.\nI na europskim su burzama cijene dionica jučer porasle. Londonski FTSE indeks ojačao je 0,93 posto, na 7.480 bodova, dok je frankfurtski DAX porastao 0,90 posto, na 13.323 boda, a pariški CAC 1,07 posto, na 5.925 bodova.\nRevizija diploma na državnom i federalnom nivou zaustavljena?: Krivotvorene diplome u institucijama stoje na putu razvoja BiH\nVIDEO: Među spornima mnogo državnih službenika: U USK-u u toku provjera oko 7.000 diploma\nVIDEO: Sudije Ustavnog suda BiH da biraju entitetski parlamenti: PDP:Â SNSD i Dodik ponizili Narodnu skupštinu RS-a\nProtive se poligonu za uništavanje eksplozivnih sredstava: Protest mještana Goražda na planini Gušta\nFOTO: Suočavanje s prošlošću: Otvorena izložba fotografija Rona Haviva u Prijedoru\nZbog ubistva devet sugrađana: Hanau: Demonstriralo oko 3.000 osoba protiv mržnje i rasizma\nPotvrđeno 28 slučajeva zaraze: U Iranu šesti smrtni slučaj od zaraze korona virusom\nStudija kineskih istraživača: Moguće da izvor korona virusa nije pijaca u Wuhanu\nFOTO/VIDEO: Svijet je lopta šarena: Karnevalska povorka na ulicama Mostara\nPočeo proljetni dio prvenstva u Premijer ligi BiH: Ubjedljiva pobjeda Sarajeva protiv Tuzla Cityja na Koševu\nPočeo karneval u Brazilu, u sjeni je zbog žestokih svađa oko politike\nZašto Katolička crkva toliko mrzi masone?\nKoronavirus se širi svijetom, zaraženi hodočasnici izazvali paniku u Jeruzalemu\nU centru Londona održan marš protiv izručenja Juliana Assangea\nU Siriji se i dalje vodi žestoki rat, iz ove regije pobjeglo je milijun ljudi\nFormirana vlada nacionalnog jedinstva u Južnom Sudanu\nU Iranu na izborima vode konzervativci, Rohanijeve reformiste čeka potop\nDvostruko se povećao broj zaraženih koronavirusom u Južnoj Koreji\nDalaj Lama je već 80 godina duhovni vođa Tibeta\nKineskinja bez simptoma koronavirusa zarazila rođake\nGripa je ubila 50 milijuna ljudi, a leševi su ležali mjesecima na ulicama\nBroj zaraženih koronavirusom u Kini pada, raste u drugim zemljama\nIndija priprema doček za Trumpa, on kaže da će ga dočekati oko 10 milijuna ljudi\nSanders traži od Rusije da mu ne pomaže u kampanji\nU Kini zabilježeno 397 novih slučajeva koronavirusa\nZatvorena birališta u Iranu, konzervativci izgledni pobjednici\nPotvrđeno: Okupljaju se Prijatelji


Na Tamišu na snazi vanredna odbrana od poplava, dopremljeni džakovi\nPreduzeće Vode Vojvodine saopštilo je danas da je na desnom i levom nasipu na reci Tamiš i dalje na snazi vanredna odbrana od poplava, a vodostaj iznosi 716 centimetara, što je više za 174 centimetra.\nNadležne službe u Kragujevcu utvrđuju zbog čega je Lepenica pocrvenela\nNadležne službe u Kragujevcu utvrđuju kako je došlo do obojenosti reke Lepenice, pošto su se na društvenim mrežama pojavili snimci i fotografije reke koja je "pocrvenela".\nCrna Gora traži od Albanije informaciju o malim HE koje ugrožavaju reku Cijevnu\nCrnogorska Vlada je saopštila da je tražila informaciju od Vlade Albanije povodom tvrdnji da se u toj zemlji planira izgradnja malih hidroelektrana koje bi uticale na vodotok reke Cijevne u Crnoj Gori.


Obnovljeno : 08:15\nPosle tri meseca završio se moratorijum u otplati kredita za građane i privredu. Čak 93 odsto klijenata odlučilo se za tromesečni zastoj u vreme epidemije. Ipak, većinu čeka novi otplatni plan sa nekoliko stotina dinara većom ratom zbog produženja otplate i kamate koja je za taj ...\nU osamdesetoj godini napustio nas je kolega Miodrag Bogić – filmski i TV reditelj, scenarista i ...\nPotpredsednik Vlade Slovenije zadržan na ispitivanju u policiji\nZdravko Počivalšek, potpredsednik vlade Slovenije, ministar za ekonomski razvoj i tehnologiju i predsednik Stranke modernog centra, koalicionog partnera SDS Janeza Janše zadržan je u policiji kao osumnjičeni u istrazi o nepravilnostima u nabavci respiratora i zaštitne ...\nDokumentarac Nacionalne geografije o Mont Everestu snimljen dronom\nEkipa Nacionalne geografije snimila je dokumentarac o Mont Everestu nazvan „Izgubljeni na Everestu“ (Lost Everest). Tim planinara, koji je za snimanje filma koristio dron, popeo na Everest kako bi pokušao da razreši njegovu najveću misteriju: da li su Edmund Hilari i Tenzing ...\nBen među deset najboljih fudbalera Afrike\nEl Fardu Ben je jedan od najboljih stranaca u istoriji Zvezde. Ove sezone je u Superligi postigao 13 pogodaka, što ga svrstava među 10 najefikasnijih afričkih fudbalera u prvim rangovima evropskih ...\nLjubisav Orbović je reizabran za predsednika Saveza samostalnih sidikata Srbije, pa će i u narednih pet godina predvoditi tu sindikalnu ...\nPreminuo Karl Rajner, jedan od najpoznatijih američkih komičara\nAmerički komičar, glumac, reditelj, scenarista i izdavač, Karl Rajner, čija je karijera trajala sedam decenija, preminuo je u svom domu na Beverli Hilsu u 98. ...\nMaestro se vraća u Juventus\nLegendarni Andrea Pirlo se vraća u Juventus kao trener mladog tima "Stare dame", prenose italijanski ...\nSeverna Makedonija, proglašeno krizno stanje na graničnim prelazima sa Srbijom i Grčkom\nVlada Severne Makedonije proglasila je krizno stanje na severnim i južnim graničnim prelazima zbog povećanog ulaska i prometa migranata kroz zemlju. Ukinuta je zabrana organizovanja sportskih ...\nPodgoricu zamenio Atinom, Martin u Olimpijakosu\nAmerički centar Hasan Martin potpisao je danas ugovor sa grčkim Olimpijakosom, saopštio je ...\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je da je balkanski mini-Šengen u interesu Prištine i ...\nMladi hrvatski centar Ante Žižić, koji je u poslednjoj sezoni nastupao za Klivlend, dogovorio je dolazak u Real iz ...\nOsuđena za ubistvo sestre - tvrdila da je živa, a telo pronađeno u zamrzivaču\nSmiljana Srnec osuđena je nepravosnažno na 15 godina zatvora. Bila je optužena da je pre 20 godina ubila svoju sestru Jasminu Dominić i njeno telo sakrila u zamrzivač u porodičnoj ...\nDatome se vratio u Italiju, potpisao za Armani\nItalijanski košarkaš Luiđi Datome potpisao je trogodišnji ugovor sa Armanijem, saopštio klub iz ...\nPreminuo Karl Rajner u 98. godini\nHolivudski glumac, scenrista, reditelj i zabavljač, stend –ap komičar Karl Rajner preminuo je u svom domu na Beverli Hilsu u 98. godini ...\nSport nikako ne sme da bude privilegija bogatih i talentovanih\nSport nikako ne sme da bude privilegija bogatih i talentovanih i zato pokrećemo Kampanju za razvoj ženskog sporta, kako bi svaka devojčica u Srbiji besplatno mogla da se bavi sportom, poručila je Marina ...\nBorel posle proterivanja ambasadora: Preduzećemo recipročne mere prema Venecueli\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel izjavio je da će odluka Venecuele da protera ambasadora EU u Karakasu imati diplomatske ...\nZapalili se automobili kod Tašmajdana\nDva automobila zapalila su se u blizini Pete beogradske gimnazije, na parkingu kod stadiona ...\nFudbaleri Novog Pazara igraće naredne sezone u Superligi, odlučeno je danas na sednici Izvršnog odbora Fudbalskog saveza ...\nFSS na inicijativu Kokeze pomaže oštećene fudbalere\nSkupština Fudbalskog saveza Srbije, na inicijativu predsednika Slaviše Kokeze, donela je danas odluku da jednokratno, sa po 500 evra, pomogne fudbalerima prema kojima neizmirene obaveze imaju Borac iz Čačka, Donji Srem i ...