Vesti - 27.05.2020. - Nezavisni sindikat prosvetnih radnika Vojvodine\nSetio se da je socijalista: Ključne potrebe mladih školovanje i posao\nPredsednik SPS Ivica Dačić poručio je da su danas mogućnost školovanja i pronalaska posla dve ključne potrebe mladih ljudi, a da društvo koje na to ne može da odgovori, ne zaslužuje da bude društvo 21. veka. “Te stvari ne smeju da budu utopije”, rekao je Dačić povodom 25. maja, koji se u bivšoj SFRJ obeležavao kao Dan mladosti. On je rekao da mladost treba da bude prednost, a ne hendikep, ali da ne treba da bude i jedina prednost, već mladi treba da iskoriste to vreme, pre svega, da se obrazuju. Lider socijalista je naveo da se mladi često smatraju za „metu međustranačkog nadmudrivanja“ i za biračko telo za koje se partije bore, a suština je da se pokuša da se mladi stave u centar političkog odlučivanja. Dačić se prisetio da je i sam imao priliku da nosi i Štafetu mladosti, što mladima danas, kaže, izgleda veoma daleko, ali je u vreme bivše SFRJ bila najveća čast da se nosi štafeta povodom Titovog rođendana. „Ovaj praznik za nas starije predstavlja jednu vrstu sentimenta i sećanja na neko vreme koje je simbolizovalo stabilnost, besplatno školstvo i zdravstvenu zaštitu, mogućnost da se lakše dođe do posla, da se zasnuje porodica, obezbedi stan. Sve što bi trebalo da bude ideal mlade generacije i u ovom veku“, rekao je Dačić povodom 25. maja, koji je u ponedeljak uveče obeležila i omladina SPS.\nRadi usaglašavanja Pravilnika o izmenama pravilnika o kalendaru obrazovno-vaspitnog rada za školsku 2019/2020. godinu, koji je donelo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar Mihalj Njilaš doneo je Pravilnik o izmenama i dopunama pravilnika o školskom kalendaru za obrazovno-vaspitne ustanove na teritoriji AP Vojvodine. Ova izmena doneta je usled vanrednog stanja ‒ koje je proglašeno na teritoriji Republike Srbije zbog pandemije izazvane virusom kovid 19 – čime je prilagođen način na koji se izvodi nastava u školama. Poslednji dan nastave na daljinu jeste petak, 29. maj 2020. godine, za sve đake. Osmaci se zvanično raspuštaju 5. juna, dok je završetak školske godine za učenike od prvog do sedmog razreda osnovne škole 16. jun. Prve dve nedelje juna rezervisane su za organizaciju posebnih časova, u zavisnosti od toga da li đaci dolaze na pripreme za malu maturu ili da poprave ocene. Polaganje probnog završnog ispita je 2. juna, a male mature 17, 18. i 19. juna. Rezultati se objavljuju 23. juna.\nRaspored školskih aktivnosti za osnovne škole\nRaspored školskih aktivnosti za srednje škole\nO trošku države u narednoj školskoj godini na šest univerziteta u Srbiji, bez Vojvodine, studiraće 17.362 brucoša, a planirana su 9.682 mesta za samofinansirajuće studente. Kvote je na predlog fakulteta usvojila Vlada Srbije, a predložene kvote Univerziteta u Novom Sadu za 4.883 budžetska i 3. 439 samofinansirajućih studenata treba da usvoji Pokrajinska vlada.\nNajviše budžetskih mesta dobio je Univerzitet u Beogradu koji je i najveći univerzitet u Srbiji. O trošku države studiraće 9.621 brucoša, a indeks o svom trošku dobiće 5.571 student. Na Univerzitetu umetnosti u Beogradu mesta ima za 278 budžetskih i 148 samofinansirajućih studenata.\nUniverzitet u Kragujevcu upisaće 2.403 brucoša o trošku države i 1.205 koji će morati da plaćaju školarinu.\nNa Univerzitetu u Nišu maturanti će se boriti za 3.203 budžetska i 1.888 samofinansirajućih mesta.\nUniverzitet u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici upisaće ove godine 1.173 brucoša o državnom trošku i 600 samofinansirajućih.\nNa državnom fakultetu u Novom Pazaru mesta ima za 684 budžetska i 270 samofinansirajućih studenata.\nPrijavljivanje kandidata za upis na fakultet biće od 24. do 28. juna, dok je polaganje prijemnih ispita rezervisano od 29. juna do 5. jula.\nOd septembra prvake očekuje novi nastavni predmet pod nazivom Digitalni svet, međutim fond časova se neće menjati jer će on zameniti Projektnu nastavu, rekla je za Tanjug pomoćnica ministra prosvete Biljana Marić. “Projektnu nastavu kao nastavni predmet ukidamo, ali projektna nastava kao metoda rada i dalje ostaje zastupljena”, objasnila je Marić. Učenicima prvog ciklusa osnovnog obrazovanja Digitalni svet će predavati nastavnici razredne nastave, koji su, kaže, kompetentni da predaju novi predmet. “Nastavnici koji su u obrazovnom sistemu, bez obzira na godine rada ili iskustvo, raspolažu određenim kompetencijama koje su po programu nastave i učenja neophodne za realizaciju novih sadržaja. Svi pedagoški fakulteti od 1993. godine imaju u svojim studijskim programima, dva nastavna predmeta informatiku i obrazovne tehnologije. Tako da svi koji su završili učiteljske fakultete prošli tu oblast”, kazala je Marić, te potvrdila da će Ministarstvo pružiti svim prosvetarima pomoć u vidu obuke za novi predmet.\nPrema njenim rečima, nastavnicima će biti i na raspolaganju propratni materijali za realizaciju obuke u pisanom i digitalnom obliku, a novi predmet, dodaje, podrazumeva opštu priču o digitalnom svetu, o primeni digitalnih tehnologija, o tome gde se mogu koristiti, upoznavanje sa dobrim i lošim stranama digitalnog sveta, o bezbednosti i pravilnoj upotrebi tehnologija… “U protekla dva meseca smo najbolje mogli da vidimo koliko je bitno da deca znaju razne načine komunikacije”, navela je, Marić i objasnila da će se kroz novi nastavni predmet deci pružiti osnovna znanja iz digitalnog sveta koja će se kasnije kroz više razrede nadograđivati.\nProjekat Digitalni udžbenici je već nekoliko godina zastupljen u sistemu obrazovanja i postoje takvi udžbenici za prvi razred, a Marić kaže da deca treba da ovladaju kako da ga koriste i to će upravo naučiti kroz novi predmet. “Do sada su to činili uz pomoć roditelja, mada i dalje verujem da će školarcima trebati pomoć, ali idemo na to da jednog prvaka osposobimo da on sam može da koristi digitalni udžbenik. To je jedan od ključnih razloga zašto je došlo uvođenja novog predmeta”, zaključuje Marić.\nSportska odeljenja u sedam gimnazija\nU okviru reforme gimnazijskog obrazovanja koju sprovodi Ministarstvo, prosvete, nauke i tehnološkog razvoja od školske 2020/2021. godine učenici će moći, po prvi put, da pohađaju i novi program nastave i učenje za sportska odeljenja u sedam gimnazija u Srbiji. Odeljenje za učenike sa posebnim sposobnostima za sport, osim u Sportskoj gimnaziji u Beogradu biće u još šest gimnazija u Srbiji. To su; Gimnazija „Jovan Jovanović Zmaj“, Novi Sad, Mitrovačka gimnazija, Sremska Mitrovica, Užička gimnazija, Užice, Gimnazija za talentovane učenike „Deže Kostolanji“, Subotica (na mađarskom jeziku), Gimnazija, Novi Pazar i Gimnazija „Deveti maj“, Niš.\nPrijavljivanje učenika za Sportsku gimnaziju u Beogradu i sportskih odeljenja pri gimnazijama u Srbiji je 8. i 9. juna 2020. godine. Odeljenja učenika sa posebnim sposobnostima za sport omogući će da se unapredi kvalitet obrazovanja i vaspitanja učenika sportista i budućih studenata visokoškolskih ustanova, a posebno onih koje školuju buduće trenere, sportske novinare, nastavnike fizičkog vaspitanja, sportske menadžere…\nPrednost obrazovanja u ovim specijalizovanim odeljenjima je u tome što je broj učenika ograničen na 20, što omogućava efikasniji rad na časovima, a primenom savremenih tehnologija učenicima će biti omogućeno da prate nastavu na daljinu kada su na klupskim ili reprezentativnim pripremama i sportskim takmičenjima tokom školske godine. Učenici ovog odeljenja će imati i dva nova premeta Sport i zdravlje , koji se u ostalim gimnazijskim smerovima javlja samo u obliku izbornog programa i Sport i trening. Ovi predmeti, stručni nastavnici i opremljene škole stvaraju uslove da maturanti postanu izuzetno efikasni studenti na odgovarajućim fakultetima – fakultetima sporta i fizičkog vaspitanja i drugim fakultetima, uključujući i fakultete koji pripadaju univerzitetima Vojske Srbije i policije Republike Srbije, pri čemu se učenicima ne uskraćuje prohodnost i na studijske programe iz drugih oblasti.\nU planu nastave i učenja specijalizovanih odeljenja za učenike sa posebnim sposobnostima za sport, preciziran je broj teorijskih časova i časova vežbi koji će biti prilagođeni trenažnom procesu učenika, u saradnji sa klubom u kome učenik trenira. Na nastavi predmeta Sport i trening, učenici će ovladati znanjima o sistemu fizičke kulture, istoriji sporta i olimpizma, sa posebnim osvrtom na Sport kao društvenu delatnost i zakonitostima i pravilima trenažnog procesa. Izučavajući predmet Sport i zdravlje učenici će ovladati znanjima o uticaju pravilne ishrane i suplemenata na postignuća u sportu, značaju sporta i vežbanja na reproduktivno zdravlje i zdravlje uopšte, kao i znanjima o ulozi sporta u prevenciji korišćenja psiho-aktivnih supstanci.\nFondacija “Evro za znanje”: Donirajte 100 evra đacima i studentima\nFondacija Evro za znanje pozvala je sve one kojima državna pomoć od 100 evra nije potrebna da podignu novac i doniraju ga najboljim srednjoškolcima i studentima. Kako se naglašava u saopštenju Fondacije, ulaganje u znanje je najbolja investicija za svako društvo, a novac uložen u mlade ljude višestruko se vraća. Ne postoje obrazovane, a siromašne nacije. Obrnuto, svi siromašni su po pravilu i nepismeni, poručuju osnivači Fondacije U saopštenju se podseća da Fondacija Evro za znanje već sedam godina dodeljuje stipendije najboljima, a njeni stipendisti stigli su do najprestižnijih svetskih univerziteta. Neki su se već zaposlili i sami postali donatori.\nUpravitelj Fondacije, Milan Živković, koji je radni vek proveo kao učitelj, ističe da je veliko zadovoljstvo kad znate da ste nekome pomogli. Još je veće ako je taj neko mlad, vredan, odličan učenik ili student, naglasio je Žiković, ističući da je Srbija puna pametne dece od kojih mnoga žive u oskudici i svaka pomoć im dobro dođe. On je pozvao sve koji iz bilo kojih razloga ne žele da uzmu ponuđeni novac da ga ipak podignu i uplate na račun Fondacije. “Mi znamo koliko je mladih kojima je potrebna pomoć, koliko je uspešne i skromne dece koja često nemaju ni za tri obroka dnevno. Tih 100 evra otići će onima kojima su najpotrebniji”, poručio je Živković.\nFondacija Evro za znanje osnovana je u Kosjeriću, a stipendira decu iz cele Srbije. To je Fondacija građana koji svojim prilozima prikupljaju novac za stipendije. Pomaže joj i desetak kolektiva. Sve informacije o radu ove fondacije kao i broj tekućeg računa mogu se pronaći na www.evrozaznanje.rs, navodi se na kraju saopštenja.\nFakulteti organizuju vežbe za studente\nBez obzira na to što su odlukom Ministarstva prosvete vrata akademskih ustanova otvorena od 15. maja, veoma oprezno, uz temeljne pripreme i dezinfekciju, većina fakulteta tek planira da vrati studente na praktičnu nastavu koju nisu mogli da obave onlajn putem. Kao što je već najavljeno, sva predavanja će se do početka narednog meseca obaviti na daljinu, a fakultetskim obavezama se, sem profesora, mogu vratiti samo studenti koji imaju prijavljen ispit u predjunskom roku ili laboratorijske i terenske vežbe koje nisu mogli obaviti putem svetske mreže.\nMeđu prvima u zemlji praktičnom radu su se vratili studenti Biološkog fakulteta u Beogradu, što je za Politiku potvrdio tamošnji profesor dr Petar Marin, prorektor za nauku Univerziteta u Beogradu. Potrudiće se, kaže, da nijedan njihov student ne bude uskraćen za vežbe koje će u nekom skromnijem obliku biti organizovane u malim grupama i uz neophodne mere bezbednosti koje je nametnula pandemija. – Praktični rad studenata Biološkog fakulteta vezan je i za rad Hemijskog fakulteta, koji je, kao i mi, od ponedeljka krenuo sa organizovanjem vežbi. Naši studenti kod njih su počeli da obavljaju vežbe iz hemije i organske hemije. Deo praktične nastave iz predmeta koje ja držim na Biološkom fakultetu od ove sedmice obavlja se u Botaničkoj bašti „Jevremovac” u Beogradu. Planirali smo da sve vežbe obavimo u tri nedelje, a četvrta je rezervisana za terensku nastavu koju smo ranije organizovali na Goču, u Petnici, pa i u inostranstvu, a sada ćemo gledati da studenti veći deo svega toga urade u Beogradu, u Košutnjaku, kako bi bili u manjim grupama i ne bismo ih organizovano prevozili po Srbiji – ističe profesor Marin i dodaje da su on i ostale kolege sa Biološkog fakulteta, pored slanja prezentacija, akademcima dva do tri puta nedeljno držali onlajn predavanja.\nStudenti medicine i stomatologije u glavnom gradu još neko vreme sačekaće na početak praktične nastave, ističe dr Petar Bulat, prorektor za nastavu UB i profesor Medicinskog fakulteta i dodaje da se, sem na Biološkom i Hemijskom fakultetu, od ponedeljka vežbe organizuju i na Mašinskom fakultetu. – Zbog ponovnog rasta malog broja obolelih od virusa korona, ne želimo još neko vreme da šaljemo naše akademce na klinike na kojima imaju praktičnu nastavu – kratko je prokomentarisao prorektor Bulat.\nNi prestonički Farmaceutski fakultet još nije otvorio vrata svojih laboratorija, a profesori raspoređeni po danima tek povremeno posećuju tu akademsku ustanovu. Kako najavljuje prof. dr Anđelija Malenović, tamošnji prodekan za nastavu, prethodne i ove sedmice detaljno čiste i dezinfikuju sve prostorije, kako bi u blok vežbama koje će organizovati od 25. do 29. maja bezbedno dočekali sve akademce koji im moraju prisustvovati. Ona naglašava da su se u toku vanrednog stanja asistenti međusobno snimali izvodeći praktičnu nastavu i sve to redovno slali studentima, uz pojašnjavanja na kasnijim konsultacijama, tako da je kod njih veći deo prakse, ipak, obavljen na daljinu. – Ostalo je da od narednog ponedeljka studenti dođu i urade pokazne vežbe, to jest reprodukuju šta su videli i naučili onlajn putem. Pri tom smo sve detaljno isplanirali kako bismo poštovali neophodnu socijalnu distancu koju je nametnula pandemija. Pokazne vežbe biće organizovane za manje grupe od sedam do deset studenata, posle čega će dobiti potpise da su odradili kompletnu praktičnu nastavu, što je neophodan uslov za izlazak na ispit u junskom roku, koji organizujemo od 15. juna. Pre toga će biti organizovan predrok koji nije održan u aprilu. Očekujemo da praktična nastava bude okončana završno sa prvom nedeljom juna, a za akademce koji sada ne mogu da dođu na pokazne vežbe one će biti organizovane i naknadno u nekoliko ciklusa. Za sve što studentima nije jasno i dalje smo tu, jer ćemo nastaviti sa organizovanjem onlajn konsultacija – ističe prof. dr Malenović i napominje da su kod njih, uz nekoliko izuzetaka, sva predavanja na daljinu već završena 15. maja. Uvedene su i posebne mere koje akademci moraju poštovati pri ulasku u laboratorije Farmaceutskog fakulteta i one su im poslate na mejlove, ali i istaknute na sajtu te ustanove.\nMinistarstvo nema podatak koliko se studenata vratilo na fakultete\nProf. dr Bojan Tubić, pomoćnik ministra prosvete zadužen za visoko obrazovanje, ističe resorno ministarstvo nema zbiran podatak koliko se studenata u Srbiji zasad vratilo na fakultete jer su ostavili potpunu autonomiju akademskim ustanovama da odluče kada će, gde i kako organizovati praktičnu nastavu. Kako nezvanično saznajemo, u beogradske studentske domove zasad se vratilo oko 1.500 akademaca koji imaju vežbe i spremaju se da polažu ispite.\nBesplatan masterklas “Svesne pažnje”\nMindfulness centar Novi Sad je pozvao mlade da se prijave na besplatan masterklas “Svesne pažnje”, putem kojeg zainteresovani mogu opširnije da se upoznaju sa “Mindfulness-om”. Masterklas sadrži vežbe, audio meditaciju, kviz i videe, koji se bave najčešćim zabludama u vezi s “Mindfulness-om”, kao i opis vežbi. Zainteresovani Više informacija mogu da dobiju na: https://bit.ly/2LA6eEX\nSrpski istoričar umetnosti Svetozar Radojčić, profesor Filozofskog fakulteta u Skoplju do 1941. i Beogradu od 1945, član Srpske akademije nauka i umetnosti rođen je 27. maja 1909. godine. Autor je niza značajnih radova iz oblasti srpske srednjovekovne umetnosti. Dela: “Portreti srpskih vladara u srednjem veku”, “Stare srpske minijature”, “Umetnički spomenici manastira Hilandara”, “Majstori starog srpskog slikarstva”, “Studije o umetnosti XIII veka”, “Ikone Srbije i Makedonije”, “Mileševa”, “Staro srpsko slikarstvo”, “Tekstovi i freske”, “Uzori i dela starih srpskih umetnika”, “Srpski psaltir”, “Geschichte der serbischen Kunst von den Anfangen bis zum Ende des Mittelalters”.\nŠvajcarski teolog francuskog porekla Žan Kalvin umro je na današnji dan 27. maja 1564. godine. Bio je vođa frakcije protestantizma u Ženevi (kalvinizam), koja je imala brojne pristalice u evropskim zemljama, posebno u Francuskoj (hugenoti) i izazvala velike društvene potrese. Njegovo delo “Temelji hrišćanstva” postalo je priručnik protestantske teologije.\nVremeplov: Usvojen “Habeas Corpus Act”\nNa današnji dan 27. maja 1679. godine engleski parlament usvojio je “Habeas Corpus Act”, zakon koji štiti građane od nezakonitog hapšenja i utamničenja. Osnovni principi tog zakona ugrađeni su kasnije u ustav SAD.\nVremeplov: Rođen Kisindžer\nAmerički diplomata nemačkog porekla Hajnc Alfred Kizinger, poznat kao Henri Kisindžer, jedna od vodećih ličnosti u posleratnoj američkoj diplomatiji rođen je na današnji dan 27. maja 1923. godine. Bio je savetnik za nacionalnu bezbednost (1969-73), državni sekretar (1973-77), dobitnik je Nobelove nagrade za mir 1973. Zaslužan je za otopljavanje odnosa SAD sa SSSR i Kinom i za uspeh mirovnih pregovora sa Vijetnamom.\nVremeplov: Prvi referendum na temu energetike\nNa današnji dan 27. maja 2001. godine u Japanu je održan prvi referendum na temu energetike. Stanovnici sela Kariva, u kome se nalazi najveća nuklearna elektrana na svetu, izjasnili su se protiv korišćenja recikliranog plutonijuma u njenim postrojenjima.\nVremeplov: Umro Paganini\nItalijanski virtuoz na violini i kompozitor Nikolo Paganini čijoj su veštini savremenici pridavali magične moći umro je na današnji dan 27. maja 1840. godine. Kao kompozitor proslavio se sa šest violinskih koncerata.\nVremeplov: UN osudile svako nasilje protiv novinara u vreme ratova\nNa današnji dan 27. maja 2015. godine Savet bezbednosti UN usvojio je Rezoluciju 2222 kojom se osuđuje svako nasilje i zloupotreba protiv novinara, medijskih profesionalaca i povezanog osoblja u situaciji oružanih sukoba i pozivaju države da ispune obaveze u pogledu njihove zaštite.\nFondacija Jurić: Godišnje u Srbiji nestane do 1.500 dece\nFondacija Jurić: Godišnje u Srbiji nestane do 1.500 deceFondacija Tijana Jurić u ponedeljak 25. maja je, na Međunarodni dan nestale dece, upozorila da u Srbiji godišnje nestane između 1.300 i 1.500 dece i ponovila da se zalaže za uvođenje sistema uzbunjivanja javnosti Amber alert. Iako se reč nestanak uglavnom povezuje sa otmicom, uzroci nestanka su različiti, pa se tako najčešće dešava da dete samoinicijativno pobegne od kuće ili ustanove u kojoj boravi, navodi se u saopštenju Fondacije Tijana Jurić.\nDešava se i da dete otmu roditelji, ali i nepoznata lica koja život deteta mogu dovesti u opasnost i zato, kažu, od presudnog značaja može biti upravo alarmiranje najšire zajednice, odnosno uvođenje sistema uzbunjivanja javnosti – Amber alert. Taj sistem bi, objašnjavaju, omogućio brzo i efikasno alarmiranje celokupne javnosti, čime bi se znatno povećao broj uspešno rešenih otmica, a kako kaže Igor Jurić, osnovač Fondacije Tijana Jurić, taj procenat u zemljama u kojima se ovaj sistem primenjuje je oko 90 odsto.\nU saopštenju se podseća da su na inicijativu Fondacije Tijana Jurić usvojene izmene Zakona o policiji, poznate kao Tijanin zakon, tako da se više ne čeka da prođe 24 sata, već se u potragu za nestalim detetom kreće odmah nakon prijave nestanka. Takođe je, navode, pokrenut i Registar nestalih Srbije, kao i besplatan broj 0800 200 880 za prijave nestanka.\nMinistarstvo pravde radi na uspostavljanju “Amber alarma”\nPovodom 25. maja – Međunarodnog dana nestale dece, Ministarstvo pravde ukazuje da Radna grupa koju je formiralo ministarstvo intezivno radi na definisanju načina uspostavljanja “Amber alarma”, čije je uvođenje predložila Fondacija “Tijana Jurić”. Uvođenje tog alarma treba da unapredi postojeći sistem pronalaženja nestale dece i predstavlja još jedan korak koji država preduzima za unapređenje sistema njihove zaštite. Ministarstvo očekuje da će rezultati rada Radne grupe, koju čine predstavnici više relevantnih institucija, uskoro biti dostupni javnosti. Ministarstvo pravde ističe da je neophodno kontinuirano raditi na unapređenju zaštite dece, koja su kao najosetljivija grupa najviše podložna raznim zloupotrebama. Ukazujemo da se očekuje da uskoro bude usvojena nova Nacionalna strategija za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela u Republici Srbiji za period 2019-2025. godine, sa pratećim Akcionim planom, koja prepoznaje decu kao posebno ranjivu grupu i predviđa niz mera usmerenih ka unapređenju položaja dece žrtva i svedoka. Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći, čija je primena počela 1. oktobra 2019. godine, deca su definisana kao posebno osetljiva kategorija za koju je predviđena besplatna pravna pomoć. Prema tom zakonu, deca ostvaruju pravo na besplatnu pravnu pomoć bez dodatne dokumentacije u svim postupcima koji se odnose na njih.\nĐorđević i Jurić posetili hraniteljsku porodicu u S. Pazovi\nPovodom Međunarodnog dana nestale dece, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević i osnivač Fondacije “Tijana Jurić” Igor Jurić obišli su jednu hraniteljsku porodicu u Staroj Pazovi. Đorđević je rekao da, prema poslednjem popisu, 21 odsto stanovništva u zemlji čine deca i da briga o njima mora biti na najvišem mogućem nivou, ocenjujući da je Srbija uradila mnogo u cilju njihove zaštite, saopštilo je Ministarstvo za rad.\nMinistar je naveo primer usvojene Strategije prevencije i zaštite dece od nasilja za period od 2020. do 2023. godine sa dvogodišnjim akcionim planom za njeno sprovođenje, na šta se čekalo dugi niz godina. On je istakao da je zadatak svih da se ne dozvoli da u budućnosti ijedno dete pati i da se stane na put nasilju nad njima i spreči njihov nestanak. “Porodica u kojoj smo danas je primer dobre prakse, oni trenutno na hraniteljstvu imaju troje dece, a uverili smo se da ih odgajaju na pravi način”, rekao je ministar.\nIgor Jurić je napomenuo da najviše nestaju deca iz hraniteljskih porodica i istakao da se tome “mora stati na put”. Naveo je da se porodica koju su u ponedeljak posetili u Staroj Pazovi, hraniteljstvom bavi od 2008. godine i da su do sada odgajali oko 20 dece, navodeći da oni treba da budu primer i drugima. Jurić je istakao da mnogi od ukupnog broja nestalih postaju žrtve trgovine ljudima, a određeni broj njih nikada se ne pronađe i dodao da veruje da će usvojena Strategija doprineti da deca u Srbiji budu zaštićenija.\nU Srbiji postoji besplatna i poverljiva SOS dečja linija koja je dostupna 24 sata dnevno i koja se može kontaktirati putem broja 116 111. Cilj je obezbeđenje pravovremene i profesionalne podrške deci i razumevanje njihovih problema, uz pomoć uključenja zajednice (policija, centri za socijalnu zaštitu u nekim slučajevima…), dovodeći do sprečavanja ugrožavanja prava deteta.\nCINS: Tetkici direktorka škole pretila smrću, institucije ćute\nPretnja smrću koju je zaposlena u OŠ Đuro Strugar prijavila još krajem 2018. i dalje je bez epiloga. Kako Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) saznaje, u tužilaštvu ne znaju šta se dogodilo sa njenom prijavom, republičke institucije odrekle su se odgovornosti, a gradska inspekcija je odložila odluku jer je u toku suđenje po privatnoj tužbi. Pojedini zaposleni u ovoj školi veruju da se već dugo nad kolektivom vrši pritisak zbog članstva u sindikatu, piše CINS. Pravnik Mario Reljanović ocenjuje da je zapravo reč o diskriminaciji – jednom od najčešćih problema koji su ljudi prijavljivali Povereniku za zaštitu ravnopravnosti u poslednjih 10 godina.\nU decembru 2018. u Osnovnoj školi Đuro Strugar na Novom Beogradu Vera Trajanović, servirka od milošte nazvana „tetkicom”, nalazila se na svom radnom mestu – kuhinji od desetak metara kvadratnih opremljenoj frižiderom, šporetom, sudoperom, komodom sa posuđem. U toj školi Vera radi više od 30 godina. CINS piše da je oko devet ujutru u kuhinju ušla direktorka škole Aleksandra Lončar kako bi od Vere uzela skuvanu kafu. U tome ne bi bilo ničeg čudnog da direktorka nije zatvorila vrata za sobom, objašnjava Vera. „Pitala me je da li znam kakva je zemlja na Bežaniji. Zaprepašćeno sam je pitala „Molim“, a ona je ponovila pitanje”, priča Vera. Ona je upitala direktorku da li je to pretnja i šta je razlog tome, ali odgovor je, kaže, bio kratak: da počne da se navikava na tu zemlju. „Poznato je da je na Bežaniji Bežanijsko groblje. Što bih se ja drugačije, ako nije zbog toga, navikavala na tu bežanijsku zemlju“, pojašnjava Vera.\nNakon toga Lončar je otišla, a Vera je, ističe, osetila jak bol u plućima i doživela veliki stres. Pozvala je Smilju Tatomirović, dugogodišnju predsednicu školskog sindikata kog je i sama član, i ispričala joj šta se dogodilo. Koleginica je pokušala da je smiri, ali bezuspešno. U razgovoru za CINS, Tatomirović se seća da je nakon sat vremena primila drugi poziv, a Vera je i dalje bila uznemirena i loše se osećala. „Rekla sam joj da napusti radno mesto, jer smatram da je ugrožena, i da ode kod lekara”, rekla je Tatomirović. Vera je prvo otišla u bolnicu, a odatle u policiju da prijavi ugrožavanje sigurnosti. Usledio je niz prijava, ali do danas nijedna nije imala efekta. Ceo tekst na https://www.cins.rs/odgovor-sistema-na-pretnje-smrcu-u-skoli-godinu-i-po-dana-cutanja-i-prebacivanja-odgovornosti/


27.04.2015. - 21:55h 21:10h Autor: Stil\nU većini slučajeva javlja se u zimskim mesecima, ali ova pojava, ako se ne leči, može potrajati čak i do leta. Najčešći uzrok jeste hladan i suv vazduh, a simptomi su svrab i bele "pahuljice" pod noktima ili po odeći kada se počešete.\n"Kosa ima svoj ciklus rasta. Ukoliko koža glave nije zdrava, taj ciklus se ometa, što dovodi do opadanja vlasi, sporog ili zaustavljanja rasta dlake", ističe triholog Stiv Pulan i dodaje da može doći i do opasnijih posledica.\n"Ako je stanje ozbiljnije i ne leči se, može doći do zapaljenja kože glave i trajnog gubitka kose", upozorava Pulan.\nNaučno dokazano - Evo koliko često treba prati kosu!\n"Ako se na koži glave nalazi sloj sebuma, vaši proizvodi neće moći da dobro deluju i uklone ga", zaključuje Pulan.\nSvrabglavakosaTemeZašto svrbi glava


Evaluacija | proMENTE\nNaši centri predstavljaju sjecište ekspertiza koje koristimo tokom implementacije projekata i treninga. Realizovali smo preko 80 lokalnih, državnih i međunarodnih evaluacija projekata za različite donatore.\nproMENTE ima višemetodski pristup i specijalizovan je za prikupljanje informacija iz više različitih izvora.\nTo bi značilo da je veliki broj prilično različitih metoda, od kontrolnih lista i upitnika do internet istraživanja, fokus grupa i intervjua, korišten i također analiziran od strane naših uposlenika. Na primjer, naši klijenti za koje smo radili evaluaciju su otkrili da snažna tehnika, kao što je Metod najznačajnijih promjena, je neophodna da bi se ustanovilo koji su to projektni uspjesi koje su ključni korisnici i ostale interesne grupe vidjeli, što je često izrazito drugačije od projektnog plana; istovremeno koristimo širok spektar i standardnih i inovativnih kvantitativnih tehnika kako bi pomogli klijentu da mjere stvarne promjene, uvjerenja i ponašanja, koji su često u središtu projektnih ciljeva ali rijetko sistematski izmjereni.\nSvaka od tih metoda i izvora pojedinačno doprinosi tačnosti, relevantnosti i objektivnosti završnog izvještaja, koji je napisan kao eksplicitna sinteza različitih izvora koji su korišteni. Mi također potičemo učesnike, naročito one sa višeg nivoa projektnog upravljanja, da pročitaju završnu verziju izvještaja i daju svoje komentare. Sinteza ovih komentara je također uključena kao dio završnog izvještaja.\nPrevious PostEstimating the number of stray dogs in the urban areas of Sarajevo 2013Next PostCentar za održivi razvoj\nproMENTE > Evaluacija


Da biste se u vreme vanrednog stanja vozili gradskim prevozom, OVA PRAVILA MORATE DA POŠTUJETE | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.03.2020. • 10:49 SrbijaDanas\nGradski prevoz u Beogradu je ukinut, osim vanrednih linija.\n- Izvršili smo korekcije određenih linija, dok su dve nove uvedene. Jedna prevozi radnike iz Nove i Stare Pazove i Inđije koji gravitiraju ka Beogradu, a uglavnom je reč o medicinskim radnicima. Druga linija je iz Ripnja. Autobusi su dezinfikovani, vozači ih ponovo očiste kad dođu na okretnicu, a zabranjen je ulazak na prednja vrata, kako bismo sačuvali naše vozače - rekao je predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević u jutarnjem programu TV Pink.\nU skladu sa tim onemogućena je prodaja karata u autobusima, već vozila koriste samo oni koji, pored radnog naloga, imaju i BusPlus karticu. Zdravstveni radnici se prevoze besplatno. Osim medicinskih radnika, pripadnika vojske, policije i radnika zaposlenih u javnim preduzećima i gradskoj upravi, mogu da uđu na primer i oni koji rade u firmama za obezbeđenje, a koji imaju radni nalog i uplaćenu markicu. To važi kako za koridorske linije u Beogradu, tako i u prigradu, na primer, na liniji iz Mladenovca.\nKako je rekao Nikodijević, ovih dana se na ulicama mogao videti veliki broj autobusa, ali mali broj ljudi na stajalištima, što je Uprava grada i htela da postigne.\n- U autobusima popunjenost nije veća od 20 odsto, što smo i hteli da postignemo. Neke linije su pojačane, kako bi što veći razmak između ljudi mogao da se postigne, jer koju god meru da donosimo, uvek nam je na umu bezbednost i zdravlje - dodao je Nikodijević.\nPolasci koridorskih linija su u periodu od 5.30 do 8.00 i od 17.30 do 20.00 časova.\nOsim GSP-a radnike prevoze i autobusi Laste, a veća povezanost ostvarena je i sa Pančevom.\nU Pančevu su posebni prevozi takođe obezbeđeni za radnike koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite i socijalne pomoći. Ukoliko se ukaže potreba, tj. u hitnim slučajevima, zaposlenima je obezbeđena i vozila ustanova koja će ih odmah prevesti na lice mesta. U Pančevu se parking ovih dana ne naplaćuje.\nPodsetimo, autobuske linije koje saobraćaju nisu obične linije gradskog prevoza, već koridorske linije pomoću kojih se povezuju određeni delovi grada sa onim najvitalnijim ustanovama koje moraju da funkcionišu u vreme vanrednog stanja.\nČITANJEM PROTIV KORONE: Fudbaler i bibliotekar Zlatko Vasiljević donosi knjige na kućnu adresu\nJOŠ DVE ŽRTVE KORONA VIRUSA U SRBIJI: Preminuli muškarac u Beogradu i žena u Nišu\nautobusi gradski prevoz vanredno stanje epidemija Korona virus koronavirus u Srbiji\nDRAMA U ŠPANIJI: Pronađena eksplozivna naprava američke vojske na plaži (VIDEO)\n04.03.2021. • 18:17


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: Zapisnik o saslušanju Kukića: Ilićevi inspektori tjerali Rađena da izuzima snimke video nadzora sa objekata “MK” i apartmana “Vesto” i vodi “istragu” ko mu je navodno opljačkao kuću (dokumenti)\nZapisnik o saslušanju Kukića: Ilićevi inspektori tjerali Rađena da izuzima snimke video nadzora sa objekata “MK” i apartmana “Vesto” i vodi “istragu” ko mu je navodno opljačkao kuću (dokumenti)\nU kolikoj mjeri je Kukić kriv za ono što mu se stavlja na teret tek će se dokazivati, ali je nesporno da su inspektori iz Uprave za organizovani kriminal, na čijem čelu je Darko Ilić, tjerali Đorđa Rađena da on pronalazi i izuzima snimke video nadzora sa kamera koje se nalaz ena objektima “MK” i apartmana “Vesto”, u ulici Velibora Janjetovića Janje.\nJasno je i da Rađen mora da radi sve po nalogu tih istih inspektora, a riječ je o inspektorima Matiji Marinku Matijeviću, Neđi Ždrnji, Jasmini Jokić, Dušku Purišiću i Bojanu Karanoviću...\nSvi inspektori, koji su navedeni u Zapisniku, trebalo je da budu uhapšeni već davnih dana. Zajedno sa Lukačem i Ilićem, koji su glavni organizatori zataškavanja likvidacije Davida Dragičevića.


Papers - PDF Free Download\n112 downloads 5639 Views 239KB Size\nUDK 327.84:33, Pregledni rad\nČlanci/Papers Etički osvrt na problem poslovne špijunaže Vladimir Tatić\nRezime: U ovom radu je sagledana uloga poslovne etike u odnosu na problem ekonomske špijunaže. Preduzeća koja teže stvaranju i održavanju dobrog ugleda, trebalo bi da imaju moralne norme i načela i da se njih drže. Za etičko normiranje i držanje zaposlenih u skladu sa etikom, važna je lična odgovornost i moral. Lični ili individualni moral, deo je društvenog i poslovnog morala. Poslovanje preduzeća ne bi trebalo odvojiti od etike. Fenomen poslovne špijunaže je, takođe, važno etički normirati uprkos brojnim poteškoćama, budući da se o njemu nedovoljno govori. S druge strane, u savremenom informatičkom dobu, tajni poslovni podaci konkurenata, vrhunski su imperativ. Imajući u vidu činjenicu, da su ti podaci od suštinske važnosti za konkurentsko pozicioniranje i stvaranje održive konkurentske prednosti, mogu se razumeti pojačane aktivnosti ekonomske obaveštajne delatnosti. Poslovna špijunaža se stoga sve češće koristi u cilju postizanja poslovnih ciljeva preduzeća. U tom smislu je svakako poželjno da se sve poslovne aktivnosti, uključujući i poslovnu špijunažu, posmatraju i analiziraju sa etičkog aspekta. Ključne reči: poslovna špijunaža, poslovna etika, lični moral, individualna odgovornost.\nUVOD Svaku aktivnost pojedinca ili organizacije, uključujući i ekonomsku, poželjno je posmatrati i analizirati radi utvrđivanja da li je ona u skladu ili u suprotnosti sa opštim društvenim i moralnim načelima. Etika je nauka o moralu. Ona je pre svega filosofska disciplina koja sa svog aspekta proučava ljudsko ponašanje. Kao normativna disciplina, ona istražuje smisao i ciljeve moralnih normi, kao i kriterije za moralno vrednovanje. Moralno normiranje i vrednovanje poslovnih aktivnosti preduzeća je predmet poslovne etike. Na dalje se svaka pojedinačna ekonomska aktivnost može definisati i normirati sa aspekta etičnosti. To se odnosi i na poslovnu špijunažu. Budući da je ona kao fenomen i delatnost svojim većim delom pokrivena velom tajni, teško ju je etički normirati i analizirati. Površno etičko analiziranje same delatnosti, moglo bi dovesti do kontradiktornih zaključaka u pogledu ocene pojedinih poslovnih odluka i aktivnosti preduzeća. Bez ulaženja u dublju analizu problema ekonomske špijunaže sa aspekta etičnosti, lako je pretpostaviti da su sve te aktivnosti nemoralne i suprostavljene osnovnim etičkim normama i principima. Takva konstatacija se uglavnom može smatrati tačnom. Međutim pažljivijim sagledavanjem i analizom pojedinih slučajeva i načina na koji se dolazi u posed tajnih poslovnih podataka, ne bi se mogla u potpunosti potvrditi takva teza. Sama špijunaža, uključujući i poslovnu špijunažu, je veština, koja se služi tajnim metodama rada. Pri tom se služi manipulacijom, obmanama, ucenama, vrbovanjem, sredstvima korupcije, prisluškivanjem, otkupom, krađom poverljivih dokumenata i sl. Pribavljanje poslovnih tajni konkurenata, bez njihovog znanja i želje, je protivno zakonu i moralu. Međutim, postoje slučajevi u praksi, koji su složeni i sa aspekta moralnosti vrlo diskutabilni. Njih je teško definisati i sa aspekta prava i sa aspekta etike. Složenost pristupa u sagledavanju ovog problema navodi na zaključak da bi zarad objektivnosti i pravičnosti u etičkom normiranju, trebalo ići od slučaja do slučaja. I pored toga što je to složen proces, on je neophodan i koristan. Nepoštovanje etičkih normi pogoduje stvaranju ekonomskog modela koji ističe samo profit kao cilj, ali ne i brigu za ljude, okruženje i društvenu zajednicu. Značajna je i međuzavisnost poslovne etike i morala i ličnog morala i individualne odgovornosti. Lična moralnost je od uticaja na koncipiranje i normiranje kolektivnog morala preduzeća ili poslovne etike. Istovre-\nmeno poslovna etika preduzeća deluje na pojedince u vidu moralne prisile ili očekivanja. Iako se očekuje visoka komplementarnost tih dveju kategorija, često se u praksi dešavaju njihovi međusobni konflikti, etičke prirode. Profesionalne uloge mogu ponekad da budu dograđene specifičnim obavezama koje su izvan podrazumevanog delokruga rada i u suprotnosti sa etičkim načelima.\nPREDMET, ULOGA I ZNAČAJ POSLOVNE ETIKE U ubrzanom ekonomskom i tehnološkom razvoju ljudskog društva, pitanje poslovne etike ima sve značajniju ulogu. Kako društvene, tako i ekonomske odnose nije moguće uspostaviti, normirati i definisati isključivo pravnom regulativom. Istorijski gledano, društveni odnosi prvobitno su regulisani etičkim, a tek kasnije pravnim normama. Poštovanje pravnih normi podstaknuto je strahom od pravnih sankcija, a etičkih od moralnih sankcija. Ozbiljnost moralne sankcije, povezana je sa njenom sposobnošću, da putem osude okruženja našteti poslovnim interesima preduzeća. „Novija istraživanja u ovoj oblasti pokazuju da odsustvo etičkih normi u poslovanju nanosi veliku štetu kako pojedinim organizacijama, tako i ukupnoj svetskoj ekonomiji“ (Mihajlović D. i Stojanović D., 2010 str. 246). Moralne norme po formi mogu biti pisane i nepisane. Bez obzira na formu, one su obavezujuće za one koji ne žele moralnu sankciju i ekonomsku štetu. Poslovna etika je uslovljena opštim moralnim načelima koja vladaju u državi i lokalnoj sredini u kojoj preduzeće posluje. Moral (lat. mos gen. moris običaj, moralis, prema: Ristić S. i Aleksić R., 1980, str. 585; Kodeks poslovne etike, 2006, čl.8, stav 1, pod 1) u filozofskom smislu predstavlja skup običaja, naročito dobrih običaja, onih koji omogućuju povoljan i skladan opstanak i razvitak pojedinca i društva, ili se definiše kao vrlina, krepost, najviši zakon održanja ljudskog društva, odnosno misao kojoj je cilj da pouči, pouka. Prema Kodeksu poslovne etike (2006, .8, stav 1, pod 1), moral označava skup normi (pravila) koje regulišu ponašanje ljudi usmeravanjem na ostvarenje nekog dobra, a koje se spontano stvaraju i autonomno prihvataju u društvenoj zajednici. Moral kao skup pravila ponašanja, osnova je za kreiranje poslovnog morala preduzeća. Ono što nije moralno za društvo, nije moralno ni za preduzeće, jer je ono sastavni deo društva. Da bi se razumela i primenila poslovna etika, neophodno je razumeti pojam etike. Etika su pravila ponašanja u pojedinom društvu koja\nse koriste da se odredi, šta je dobro ili loše, prihvatljivo ili neprihvatljivo (Milisavljević M., 2003, str. 62). Definisanje pojma poslovne etike je uslovljeno značenjem opšteg pojma etike čiji je poslovna etika deo. „Poslovna etika označava one moralne norme (pravila) koje važe u poslovnim odnosima; obuhvata principe i standarde, spontano nastale ili postavljene, zasnovane na moralnoj vrlini i profesionalnom dobru, kojima se uređuje ponašanje lica“ (Kodeks poslovne etike, čl.8, stav 1, pod.2, 2006; Nash, 2001, str. 4). Poslovna etika predstavlja skup moralnih normi o ponašanju prema poslovnoj i socio-kulturnoj sredini. Ona putem moralnih normi reguliše odnose sa drugim ljudima sa kojima se stupa u poslovni kontakt. Poslovnom etikom se stvara poseban odnos prema dužnostima, obavezama, pravima, odgovornostima i odlučivanju u svim aspektima i sferama poslovanja. „Vremenom je etika postala sastavni deo poslovnog ponašanja, a poslovna etika se kao disciplina razvijala usklađujući opšte i konkretne vrednosti, usmeravajući pojedinca na moralni odnos prema drugima, stvarajući norme o ponašanju, primenjujući načela poslovne etike na praktično poslovno ponašanje“ (Nash, 2001, str. 4). Poslovna etika se razvijala u skladu sa razvojem društva, pa su se u tom smislu u pojedinim periodima menjali pristupi vezani za oblast poslovne etike. „Poslovna etika je, kao i menadžment, uvek bila pod jakim uticajem društva i okruženja u kome se razvijala. Društvo je sa svojim institucijama i organizacijama, svojom kulturom, navikama i sistemom vrednosti, stvaralo odgovarajuće pravno i političko okruženje, koje je uticalo na etičnost u poslovanju“(Nash, 2001, str. 4). Poslovna etika je posebno dobila na značaju devedesetih godina. To je bio period jake konkurencije na svetskom tržištu, spajanja kompanija, velikog smanjenja broja zaposlenih, izuzetne mobilnosti radne snage, ekonomske recesije u mnogim oblastima poslovanja i sl. U uslovima globalizacije ekonomije i ubrzanog razvoja novih tehnologija, izazovi pred razvojem poslovne etike bili su brojni društveni problemi, zagađenje prirodne sredine i uticaj na uslove života. Taj trend se nastavlja i početkom 21 veka. Kao aktuelni problemi poslovne etike u savremenom društvu označavaju se globalizacija, informatizacija i ekološka kriza. Neetičko ponašanje koje se zasniva na ugrožavanju prava i interesa drugih se u savremenoj poslovnoj praksi ne može ni dozvoliti ni nagraditi. „Stvoren je novi koncept poslovnog ponašanja koji polazi od uvažavanja prava i interesa drugih i koji polazi od ostvarivanja opštih društvenih interesa koji, između osta-\nlog, obuhvataju i kvalitetno radno okruženje u kome poslovni uspeh, konkurentnost i ostvarenje profita, ne zavise ni od čega drugog osim od prava i dužnosti koje se i primenjuju u odlučivanju“(Blanchard K. i Vincent Peale N., 1990, str. 9). Novi koncept poslovnog ponašanja zasniva se na ostvarivanju opštih društvenih interesa. U savremenoj poslovnoj praksi sve više se vodi računa o odgovornosti u svim vrstama i oblicima aktivnosti u poslovanju. Sve se češće može zapaziti nekonzistentnost pojmova legalnosti i pravičnosti. „Kao što je dokazano u poslovnom svetu, zakonitost u pojedinim aktivnostima može biti potpuno irelevantna u smislu pravičnosti. Pored toga, svaka rasprava o poslovnoj etici je subjektivna, jer svako donosi različite koncepte etičkog ponašanja za stolom“ (Business ethics).. Načela poslovne etike nisu identična u svim preduzećima. „U svakoj kompaniji važi pravilo da se ne može očekivati da svi zaposleni imaju iste etičke vrednosti, jer se svako rukovodi sopstvenim sistemom vrednosti i sopstvenim iskustvom. Ali, zato se određene vrednosti mogu razviti, pa se u tom smislu iniciraju programi za razvijanje osnovne etičke svesti“ (Dramond Dž. i Bein B., 2001, str. 12). U cilju prihvatanja etičkih normi u preduzećima razvijenih zemalja sprovode se programi i edukacije o poslovnoj etici. „Jedan od najstarijih internih programa posvećen isključivo etici, pokrenuo je sredinom osamdesetih godina 20. veka Allied-Signal, koji svake godine organizuje trodnevne programe za top menadžere. Programi imaju tri specifična cilja, i to: da osposobe rukovodioce da prepoznaju etičku komponentu poslovne odluke, da odrede šta bi sa njom trebalo činiti pošto je prepoznaju, i da nauče da predvide etička pitanja koja se mogu pojaviti“(Mekdonald G. M. i Zep R. A., 2001, str. 238).\nETIČKI ASPEKTI PROBLEMA POSLOVNE ŠPIJUNAŽE Poslovni uspeh preduzeća u sve složenijem i dinamičnijem okruženju uslovljen je konkurentskom pozicijom koju ono ima. Vrhunski imperativ menadžmenta preduzeća je sticanje konkurentske prednosti koja se postiže posedovanjem adekvatnog znanja. Znanje je vedan resurs i neophodan činilac unapređenja i očuvanja konkurentne pozicije. Danas se više od 50% bruto društvenog proizvoda (BDP) u razvijenim ekonomijama bazira na znanju, tj. na intelektualnoj imovini i stručnosti ljudi (Dess G. G., Lumpkin G.T. & Eisner A. B., 2007, str. 124). Posedovanje dokumenata, planova i podataka konkurentskih preduzeća omogu-\nćava bolju poziciju preduzeća na tržištu. Značaj posedovanja što većeg broja poslovnih tajni konkurenata je sve veći, imajući u vidu sve brži razvoj informacione tehnologije. Budući da poslovne aktivnosti preduzeća imaju trend rasta usled širenja i pozicioniranja na globalnom tržištu, problemi čuvanja poslovnih tajni od neovlašćenog pristupa, dobili su širu dimenziju. Dakle, tajni poslovni podaci nisu predmet interesovanja samo preduzeća koje se međusobno nadmeću. Ti podaci su bez sumnje, sve učestalije predmet interesovanja i objekat špijunaže od strane nacionalnih vlada. Način prikupljanja podataka sugeriše njegov legalitet. Nameće se pitanje, da li postoji konzistentnost u poimanju pojmova legalnosti i etičnosti. Ubrzani razvoj informacionih tehnologija i kanala za prenos informacija stvara vremenski jaz između etičkog i pravnog pristupa ovom problemu. Naime, i u razvijenijim pravnim sistemima, donošenje pravnih propisa kojim se uređuje neka oblast, u vremenskom je zaostatku u odnosu na etičke norme, pre svega nepisane, koje su dinamičke prirode i stalno se nadograđuju. Po pravilu, etičke norme su sveobuhvatnije i šire od pravnih. „Generalno, pravo predviđa minimalne standarde, često propisuje negativne sudske zabrane, navodeći šta ne bi trebalo da se uradi što bi moglo dovesti do štete drugima, umesto da ukazuje na pozitivne mere u smislu šta i koliko bi trebalo da se uradi da bi se poboljšalo ljudsko blagostanje“ (Smith N.C., 2010, str. 12). Prilikom prikupljanja ekonomskih obaveštajnih podataka, metodologija i način sprovođenja tih aktivnosti mogu se smatrati neetičkim. Te aktivnosti mogu sadržati pretraživanje smeća, gde se mogu naći bačena dokumenta u kojima se nalaze poverljivi podaci preduzeća, angažovanje insajdera u preduzećima uz predhodno vrbovanje zaposlenih na kursevima i usavršavanjima, do upotrebe špijunskih softvera za krađu podataka. Dakle, etičkim normama se definišu načini i forme prikupljanja obaveštajnih ekonomskih podataka, koji se mogu smatrati moralno ispravnim ili neispravnim. Glavna prednost etičkih normi je širi obuhvat poslovne prakse. Sa druge strane, pravni propisi i propisane sankcije su precizniji. Etičke norme imaju smisla samo onda kada imaju širi obuhvat od pravnih i kada su moralne sankcije dovoljno snažne da odvrate pojedinca ili preduzeća od kršenja etičkih pravila. S druge strane, pravne norme mogu biti legitimne samo ukoliko nisu u koliziji sa društvenim moralom. Poslovni moral, između ostalog, određuje pravila ponašanja u preduzeću. On se svakako tiče i poštovanja etičkih standarda prilikom prikupljanja poslovnih podataka.\nEtički osvrt na problem poslovne špijunaže\nFenomen globalizacije u mnogome usložnjava primenu jedinstvenih moralnih postulata u svim državama na jednaki način. S tim u vezi važno bi bilo naglasiti da nešto što je važno za jedno preduzeće, ne mora biti važno za drugo. Analogno tome, ono što u jednoj državi nije označeno kao neetičko, u drugoj jeste.To isto važi i za pravne norme. Iz toga proizilazi zaključak, da bi različito shvatanje pravnih, društvenih i etičkih vrednosti često moglo ljude da navede da nesvesno krše pravna, društvena i moralna pravila u stranoj zemlji. Kulturološke razlike koje postoje između država i naroda koji u njima žive, takođe opredeljuju gledište na ekonomsku špijunažu. Mnogi subjekti ekonomske špijunaže neće imati etičke dileme u vezi sa tim problemom. Lideri u tehničkom i tehnološkom smislu kao što su SAD, često optužuju ruske i kineske kompanije kao vinovnike ekonomske špijunaže (Office of the National Counterintelligence Executive, 2014). Često, pored zakonskih konsekvenci, oni pominju i moralne. Za one koji prikupljaju poslovne podatke na ovaj način, ekonomska špijunaža neće biti okarakterisana kao nemoralna aktivnost. Ona će biti tretirana kao nužan element poslovne prakse, preko potreban u konkurentskom nadmetanju. Dakle, moralna osuda kod pojedinca ili grupe unutar preduzeća, neće izazvati osećaj krivice kao bitan emocionalni element. Stoga moralna sankcija neće dati traženi efekat. Čini se da je gep koji je nastao kao posledica vremenske neusklađenosti između sve savršenije metodologije u prikupljanju tajnih poslovnih podataka i etičkih kompanijskih i društvenih normi izrazito uslovljen informacionim i tehničkim progresom. Savremena tehnologija je značajno olakšala napore preduzeća da dospeju do čuvanih poverljivih podataka konkurentskih preduzeća, uz istovremeno uvećani rizik od oticanja poverljivih podataka u posed konkurenata. Budući da je teško dokazati etički nedopustive aktivnosti konkurentskih preduzeća u ekonomskim obaveštajnim aktivnostima i špijunaži, može se desiti da one ne pruže očekivan negativan marketinški eho. Menadžeri koji nemaju u dovoljnoj meri izgrađene moralne vrednosti bi mogli doći do zaključka da je korist od moralno diskutabilnih aktivnosti, kakva je ekonomska obaveštajna delatnost i špijunaža, veća u odnosu na eventualnu štetu nastalu moralnom osudom. U tom slučaju će zarad maksimizacije profita i sticanja konkurentske prednosti, posezati za merama poslovne špijunaže usmerene prema konkurenskim preduzećima. Uvažavanje etičke odgovornosti podrazumeva nužnost da preduzeće posluje u skladu sa očekivanjima društvenog morala i etičkih normi. Dinamička komponenta društvenih i etičkih standarda\nukazuje na neophodnost uvažavanja potrebe za stalnom dogradnjom moralnih normi usvojenih od društva. I pored toga što je obavezujuća moć moralnih načela slabija u odnosu na pravna, ona nisu nepotrebna i suvišna. Pojedine moralne norme se mogu inkorporirati, a to se često čini, u pravni sistem države i pravne obavezujuće interne propise preduzeća.\nODNOS LIČNOG I POSLOVNOG MORALA Pridržavanjem etičkih principa i pravila u poslovanju postiže se bolji ugled preduzeća, što doprinosi poslovnom uspehu. Zato što je oblast poslovne etike pod kritičkom lupom javnosti, menadžeri ne bi smeli da olako donose odluke prema svom nahođenju. Poslovna delatnost, kao i svaka druga ljudska delatnost, vrednosno se procenjuje sa etičkog stanovišta. Etika preduzeća je pod snažnim uticajem težnje menadžmenta da se maksimira prinos na uloženi kapital. „Korporacija može biti moralno odgovorna i kada je, isto tako, moralno odgovoran svaki pojedinac te korporacije“ (Hoffman W.M., 2003, str. 61-62). Identifikovanje etičkih problema i prepoznavanje pristupa rešavanju problema može da doprinese definisanju etičkog aspekta odluka u poslovanju. Etički problemi se najčešće javljaju kao posledica konflikta između moralnih stavova i vrednosti pojedinaca, sa jedne strane i vrednosti i stavova organizacija u kojima rade i društva u kome žive, sa druge strane. Nepridržavanje etičkih načela, sugeriše da je kod pojedinaca izostala moralna obaveza i da su koristoljublje, lična dobit pogodnosti u vidu višeg položaja i slični interesi, stavljeni iznad moralnih načela. Donošenje poslovnih odluka, od strane etički nesazrelih menadžera, kojima se doseže glavni cilj – što veći profit, sasvim sigurno će imati negativni uticaj na neke aktere u poslovnom okruženju, životnu sredinu ili fiskus. Često su pod snažnim pritiskom akcionara, primorani da donose odluke na ivici dozvoljenog. Država normama uređuje poslovni ambijent, ali korupcija koja se poput metastaze raširila čitavim društvom, nagriza i normativnu i etičku dimenziju poslovnog okruženja. Pažljivom analizom pojedinih slučajeva, može se uočiti etička nedoslednost kod pojedinaca, budući da se njihovo ponašanje prilikom donošenja odluka u krugu porodice, prijatelja, dakle u privatnom životu, razlikuje u odnosu na donošenje odluka u preduzeću i poslovnom okruženju. Pristup u rešavanju problema i principi vrednovanja kod tih lica, nisu isti na poslu i van njega. Njihova lična moralnost nije u potpunom\nsaglasju sa kompanijskim, kolektivnim moralom. To je naročito primetno prilikom donošenja odluka i sprovođenja poslovnih aktivnosti. „Vrednosti su lične prirode, a etika je generalizovani sistem vrednosti“ (Sharma A., 2013). Vrline koje poseduje pojedinac (kao što su poštenje, vrednoća, držanje obećane reči, poverenje, čestitost) često nisu relevantne za donosioca odluke, imajući u vidu da su pod izvesnim pritiskom od strane zainteresovanih stekholdera koji imaju svoja očekivanja u vidu maksimizacije profita, raspodele novca, položaja, moći. Pod takvim spoljašnjim i unutrašnjim pritiscima, moralna, vaspitana i tolerantna osoba iz privatnog života, prilikom obavljanja poslovnih aktivnosti i donošenja važnih poslovnih odluka, doživljava svoju transformaciju, ne retko u potpunu suprotnost. Odnos ličnog i poslovnog morala je dvosmeran i međuzavistan. Zahtevi i očekivanja preduzeća, mogli bi da navedu zaposlenog da donosi odluke koje se kose sa njegovim poimanjem šta je ispravno, a šta nije. Preduzeće bi na takav način moglo da promeni predstavu zaposlenog o moralnosti u negativnom pravcu, namećući mu potrebe i obaveze koje nisu u skladu sa opštim moralnim vrednostima. U vremenu kada pojedini donosioci odluka svesno krše zakonske norme za koje je propisana stroga sankcija, teško je očekivati da će isti poštovati moralne norme, koje nisu propisane i za koje postoji samo moralna sankcija. Etički diskutabilne odluke menadžeri često donose pod snažnim uticjem kolektivnog subjekta. Međutim, pojedinci i sami donose odluke koje nisu etične, u cilju postizanja boljeg rezultata za kolektiv i ostvarivanja lične koristi, a da od njih to niko ne zahteva. Na takvo ponašanje utiču karakterne crte pojedinaca, ali je nezaobilazan i uticaj spoljašnjih faktora na formiranje ličnosti i njenog moralnog stava. Lični moral je opredeljujući u donošenju pravičnih i moralno ispravnih poslovnih odluka. Sposobnost zaposlenog da se odupre pritiscima preduzeća, koji ga navode da čini kompromise koji su suprotni ličnom moralu, zavisi najviše od prirode njegove ličnosti.\nPOSLOVNA ŠPIJUNAŽA I ODNOS PREMA LIČNOJ ODGOVORNOSTI I MORALU Fenomen odgovornosti je složen, značajan, kompleksan i podrazumeva verovatnoću da će neko odgovarati za činjenje ili nečinjenje radnje, koja može prouzrokovati posledice. Odgovornost obuhvata odnos čoveka prema društvu, ali i prema samom sebi. Menadžeri sa izgrađenim ličnim moralnim vrednostima, potrebni\nsu preduzeću koje neguje odgovorno ponašanje prema pojedincima i društvu. Moralno odgovorna osoba se obavezuje da posao obavi i da prihvati odgovornost za neuspeh ili grešku. „U tom smislu, moralno odgovorna osoba se obavezuje da posao obavi i spremna je da prihvati odgovornost za neuspeh ili grešku“ (Figar N., 1995, str. 586). Menadžer, pored toga što je odgovoran za svoje postupke, odgovoran je i za ponašanje drugih kojima rukovodi i na koje, svojim radom, ponašanjem i ličnim primerom može uveliko da utiče. Odgovornost može biti kolektivna i lična. Obe su zavisne od poštovanja etičkih normi. Nepoštovanje etičkih pravila zarad lične koristi, u vezi je sa ličnom odgovornošću, odnosno psihološkim odnosom pojedinca prema moralu i vrednostima koje iz njega proizilaze. Motiv devastacije lične odgovornosti na štetu etičkih načela je lična korist. Ako pođemo od premise da je preduzeće saglasno da bude subjekt u poslovnoj špijunaži, zaključak da će se ono po svojoj prilici odreći određenih moralnih načela se na neki način nameće. Poslovna špijunaža se, po pravilu, sprovodi zarad poslovnih interesa preduzeća. Istovremeno subjekti špijunaže će imati ličnu korist materijalne i statusne prirode. Očigledno je prožimanje interesa preduzeća, njegovihh zaposlenih i subjekata van preduzeća koji sprovode delatnost poslovne špijunaže. Odgovornost i etički principi lica koja sprovode poslovnu špijunažu moraju se na početku svesti na individualnu ravan, a zatim izvesti korelativna veza sa korporativnim interesom. Lična odgovornost i moral su proizvod svesti i savesti svakog pojedinca. Oni su osnova poslovne etike preduzeća. Međutim, sada je lični moral u dobroj meri erodirao u uslovima globalne ponude i potražnje, korporativnog morala rukovođenog profitnim ciljevima. On se ne retko rukovodi makijevelističkom filozofskom misli da „cilj određuje sredstvo“. Takva paradigma je u potpunosti primenjiva i na ekonomske odnose u celini. Savremen čovek se kod brojnih mislilaca smatra bićem posthumanog doba. On je višestruko preoblikovan socijalnim i ekonomskim inžinjeringom. Kao takav, on je instrumentalizovan i sveden na funkcionalnog izvršitelja koga ne pokreću moralne norme, već trka za novcem. Poznata je činjenica da nisu svi ljudi spremni i saglasni da svoju ličnu moralnost ponude na tržištu. Ipak, ne ulazeći u slobodno procenjivanje njihove zastupljenosti, očigledno je to, da je bilo i da će biti dovoljno onih, kojima lični moral neće činiti prepreku u toj delatnosti. Ovi zaključci su ispravni ako se ima u vidu da preduzeće zahteva od dela svojih zaposlenih i drugih subjekata da sprovode aktivnosti poslovne špijunaže.\nBudući da preduzećem upravlja menadžment, koga pak čine ljudi sa izgrađenim ili neizgrađenim odnosom prema etičkim normama, sasvim je razumljivo da će poslovna filozofija preduzeća kojim upravljaju zavisiti od njihove percepcije ličnog morala i odgovornosti. U tom smislu, centralno mesto etičkog diskursa nije smešteno u nižim slojevima hijerarhije preduzeća, nego u višim. Najviši menadžerski sloj u preduzeću određuje prioritete i ciljeve. Kroz ličnu moralnu prizmu pripadnici ovog sloja često promatraju poslovni moral. Moral se, kao sistem moralnih pravila i skup normi koje određuju čovekovo ponašanje u društvu i to prema društvu u celini, prema drugim članovima društva i prema samom sebi, može vezivati isključivo za ličnost. Lične moralne vrednosti menadžera kreiraju poslovni moral preduzeća. Zato je poslovni moral skup opštih i nepisanih, moralnih normi i vrednosti za pojedinca koje određuju njegovo ponašanje u svim poslovnim odnosima i svim vremenima. Svojom ličnom moralnošću, radom i ponašanjem, zaposleni prezentuju i poslovnu etiku organizacije u kojoj rade. Moralne norme i vrednosti svakog pojedinca predstavljaju temelj društva. Organizacije u svom radu ne bi smele da ugroze individualne moralne norme i vrednosti svojih zaposlenih. „Odluke menadžmenta bi trebalo da budu zasnovane na vrednosnim predstavama etičke orijentacije. Zadatak menadžmenta je identifikovanje vrednosne orijentacije zaposlenih, usaglašavanje tih vrednosti sa društvenim vrednostima i izgradnja vrednosnog sistema organizacije“ (Jevtić M., Radmanovac M, Mančević Z., 2002, str. 169). Poslovni moral obavezuje sve učesnike u poslovnim aktivnostima, a posebno menadžere. Poželjno je da menadžeri budu moralne ličnosti sa izgrađenim i usvojenim unutrašnjim osećanjem moralne odgovornosti. Menadžer bi trebalo da bude obrazovana ličnost, sa izraženim upravljačkim sposobnostima, ali ako ne poseduje opšteprihvaćene etičke i ljudske vrednosti i nema izražen smisao za međuljudske odnose, sposobnost da spozna i razume društveno i prirodno okruženje, da poznaje psihologiju ponašanja, mentalitet, etičke standarde i moralne sisteme, sisteme vrednosti – on ne može biti uspešan menadžer. On bi trebalo da poseduje lične moralne vrednosti čije su osnovne karakteristike: poštovanje drugih, poverenje prema drugima, držanje obećanja i date reči, poštovanje ličnosti, zaštita dostojanstva, poštovanje različitosti, savladavanje razlika i uvažavanje interesa drugih, odgovornost i dužnost prema drugima, uzajamna pomoć. Takođe, menadžer bi trebalo da bude tolerantan, kreativan, tačan, samostalan, human, dosledan i\nspreman na saradnju. Menadžeri sa navedenim moralnim vrlinama, stvaraju uslove da preduzeće posluje etično. Pravne i etičke smernice su temeljna pravila kojih bi trebalo da se drže svi zaposleni. To se odnosi i na obavljanje aktivnosti poslovnog obaveštavanja. Etička kultura organizacije trebalo bi da bude u skladu sa strogim pravnim i etičkim standardima. Etički propusti pojedinaca ili organizacije u sprovođenju aktivnosti ekonomske špijunaže, mogli bi umanjiti ugled preduzeća putem stvaranja negativnog publiciteta. Važno bi bilo sagledati odnos ličnog morala i odgovornosti i poslovne špijunaže. Iako se lične i kolektivne moralne vrline često smatraju neprolaznim vrednostima, one su u ovom kontekstu često deklarativne prirode. Profesionalni zadaci ponekad mogu u sebi sadržati i posebne obaveze koje su antipod etičkim načelima. Lična moralnost lica je opredeljujuća u razrešenju psihološke dileme u odnosu na poslovne zadatke koji su moralno diskutabilni. Od subjekata ekonomske špijunaže može se zahtevati da zbog viših ciljeva lažu, kriju podatke, ili da koristite tajnu taktiku kako bi zaštitili svoju „masku“, metodologiju, izvore podataka i odgovornost. Budući da su poslovi poslovne špijunaže složeni u prvi plan se ističu sposobnost, znanje i stručnost lica koje je sprovode. Te osobine su primarne i važnije su od ličnog morala. Efikasnost ekonomskog obaveštajnog rada i špijunaže često isključuje pravljenje etičkih kompromisa. Ti kompromisi su prema gledištu makijavelističke filosofije bespotrebni balast koji ih sputava. Lica koja prihvate da sprovode aktivnosti poslovne špijunaže imaju svoje motive, bilo da su oni zasnovani na dobrovoljnosti ili prinudi. Kod nekih je to želja za avanturom, uzbuđenjem i tajnošću. Ona može biti podstaknuta i željom za novcem, ali i biti posledica seksualnih ucena. Neki će se, pak, za to odlučiti zbog ogorčenosti i nezadovoljstva zbog svog položaja unutar preduzeća i karijere. Uglavnom motive čini kombinacija više faktora.\nPOSLOVNA ŠPIJUNAŽA, ETIČKE DILEME I NEDOUMICE Etičke dileme i nedoumice sa kojima se menadžeri i ostali zaposleni susreću u karijeri neodvojive su od posla koji obavljaju. Odstupanja od etičkih normi sve su češća i izraženija imajući u vidu da su one često neprecizne. Negde se sa sigurnošću nije moguće odrediti prema konkretnim pojavama. Moralni apsolutizam je stoga utopistički ideal. „Moralni apsolutizam nije održiv, jer vodi u nefleksibilnost i grubost koji stvaraju\nsopstvene nepravde“(Strahlendorf P., str. 3). Zato su moralne dileme sve izraženije. Jedno od karakterističnih područja u kome dolazi do odstupanja od etičkih normi je poslovna špijunaža. Intelektualna svojina preduzeća je njegova vredna imovina. Ona se štiti i čuva od neovlašćenog pristupa konkurentskih preduzeća i drugih zainteresovanih subjekata. Ona je rezultat uloženog rada i potpomaže ostavrenju projektovanog poslovnog uspeha. Postavlja se, međutim, etičko pitanje da li je svako dolaženje u posed intelektualne svojine konkurentskih preduzeća neetičko. Brojne su etičke nedoumice koje nije lako definisati. Samim tim ih je teško i podvesti pod ekonomsku špijunažu, a odlično su sredstvo za oticanje tajnih poslovnih podataka u posed konkurencije. Poslovna praksa daje brojne primere koji to potvrđuju. Analizirajući samo neke od njih, može se videti višeslojnost i složenost pojedinih slučajeva, i zaključiti da postoje značajne teškoće u formiranju etikičkog stava i normi. „Moralna dilema postoji kada imamo dva objašnjenja koja vode u donošenje konfliktnih moralnih odluka. Tri najčešća ishoda razjašnjavanja takvih moralnih dilema su: 1. stvaranje treće kreativne opcije koja zadovoljava oba moralna ishoda; 2. ako je moguće, delovati na svaku pojedinačno tako da se zadovolje obe dileme, ili 3. ocenjivanje kojim će se doći do najadekvatnijeg moralnog objašnjenja i odluke“ (Strahlendorf P., str. 4). Poslovna praksa produkuje mnoštvo etičkih dilema i nedoumica koje se tiču problema ekonomske špijunaže. Sagledavanjem pojedinih slučajeva uočava se sva kompleksnost ove problematike i nepostojanje univerzalnih rešenja. Tako, na primer, prelaženje zaposlenog iz jednog u drugo preduzeće nosi sa sobom veliki rizik da on poslovne tajne ustupi drugom, često konkurentskom preduzeću. Njegova specifična znanja su njegovo intelektualno vlasništvo. Stoga bi se korišćenje njegovog znanja od strane konkurentskog preduzeća moglo smatrati povredom intelektualne svojine preduzeća. S druge strane, takvim pristupom se ograničavaju lična prava i slobode građanina. Radeći u nekom preduzeću, zaposleni stiču znanja koja spadaju u domen poslovne tajne. Nameće se pitanje, da li i otpušteni radnici imaju obavezu da čuvaju poslovnu tajnu i koliko bi ta obaveza vremenski trajala. Konkurentska preduzeća često pribegavju zapošljavanju takvih lica u nadi da će na taj način doći u posed poslovnih tajni svojih konkurenata. S druge strane, takvom licu konkurentska kompanija bi mogla da ponudi bo-\nlje uslove rada, veća primanja, tj. bolje zaposlenje. Ako pretpostavimo da je u stvaranju određene intelektualne svojine učestvovao baš taj zaposleni, ili je on njen jedini kreator, da li je on u obavezi da takvu poslovnu tajnu čuva? Možda će to biti neformalni i nezvanični, ali i najznačajniji uslov za njegovo novo zaposlenje. Da li je etički prihvatljivo da otpušteni tehnolog koji je sam došao do znanja o određenom tehnološkom postupku ili receptu, u obavezi da tehnologiju čuva samo za sebe i da to znanje ne koristi u novom preduzeću? Njegovo znanje je njegova lična svojina, budući da ga je on stekao. Sa druge strane, preduzeće u kojem je bio zaposlen se može pozvati na to da je zaposleni do tog znanja došao korišćenjem tehničko-tehnoloških preduslova koji su mu omogućeni od strane preduzeća. U takvim slučajevima je vrlo teško omeđiti takve postupke lica sa aspekta etike. U svakom slučaju, time su omogućeni povoljni uslovi za stvaranje nelojalne konkurencije. U zavisnosti od ugla posmatranja takvi postupci se mogu smatrati moralnim ili nemoralnim. Slična etička dilema je i pogledu određenih sposobnosti koje je zaposleni stekao radeći u preduzeću, koje mogu biti specifične i retke. Ako se one smatraju svojinom nekog preduzeća, onda se može smatrati da je zaposleni ušao u delimično ropski odnos sa preduzećem. Pitanje slobode pojedinca je osnovno etičko pitanje. Očekivanja od zaposlenih koja se tiču ograničenja primene specifičnih znanja i radnih sposobnosti, direktno zadiru u fundamentalna i temeljna prava i slobode građana. Preduzeće ih može posmatrati kao deo svog identiteta. I pojedinac može, takođe, s tim što se to može objasniti čvršćom vezom, budući da su te sposobnosti deo njega samog, odnosno njegovog identiteta. U takvim se slučajevima sukobljavaju interesi preduzeća i bivših zaposlenih. Zaposleni, čini se, ima puno pravo da raspolaže znanjem koji je stekao, jer se ono tiče njegove lične egzistencije. Drugo pitanje je psihološke prirode. Ličnost i znanje čoveka se vremenom nadograđuju i menjaju kao posledica novih znanja i iskustava. Vremenom to znanje postaje deo čovekovog bića. Sigurno je da će on delom ili u celosti koristiti stečena specifična znanja i u novom preduzeću, bio toga svesan ili ne i bez obzira na njegov etički odnos prema tom problemu. Nisu retki ni slučajevi da zaposleni u nedostatku osnovne bezbednosne i korporativne kulture raspravljaju o poverljivim podacima preduzeća. Da li je etički ulaziti u dublju raspravu sa takvim sagovornikom i na taj način još više prodreti u tajne konkurenta? Motiv je važna kategorija koja omogućava pravednije sagledavanje ovog problema. A šta ako je on izostao i zaposleni iznosi poslovne tajne iz pukog neznanja?\nInformatički razvoj stvorio je uslove da se putem društvenih mreža na Internetu vode razne rasprave koje za posledicu mogu imati i namernu ili nehotičnu raspravu o problemima koji čine poslovnu tajnu preduzeća. Negativni efekti takve prakse po intelektualnu svojinu nisu ništa manje zloćudni od direktne poslovne špijunaže. I u jednom i u drugom slučaju posledice trpi intelektualna svojina koja je povređena. Neznanje ne može čoveka osloboditi odgovornosti bilo da su one pravne ili moralne prirode. Konkurentska preduzeća će rado iskoristiti i takve mogućnosti da dođu do osetljivih podataka konkurenata. Znanje je moć, podeljeno znanje je gubitak moći. Imajući u vidu da se to pravilo može najbolje ogledati kroz pojmove poslovne tajne i intelektualne svojine, ne čudi pažnja sa kojom se pristupa ovom problemu bilo sa pravnog ili sa etičkog stanovišta. Međutim, iako je poslovna praksa u svetu pokazala da etički i pravni mehanizmi nisu dali zavidne rezultate i da je pojmu intelektualne svojine nanet težak udarac, ne bi trebalo odustati na putu njene zaštite.\nZAKLJUČAK Etika je neophodna za ispravno vođenje svih ljudskih aktivnosta, bilo da ih sprovodi pojedinac ili kolektivitet. Moral za svoje ishodište ima čoveka i društvo, jer su oni njegovi i subjekti i objekti. Ljudi uvek procenjuju i svoje i tuđe ponašanje sa stanovišta ispravnosti bilo pravne, bilo moralne. Etika kao mentalni odnos pruža sistematski pristup analizi i vrednovanju ljudskih aktivnosti. Kako je svaku ljudsku aktivnost moguće etički analizirati i vrednovati, sama aktivnost poslovne špijunaže je pod kritičkom lupom. Po obimu aktivnosti, koristi ili štete koju prouzrokuje, poslovna špijunaža je veoma respektabilna i zaslužuje pažnju da bude etički normirana. Međutim, poslovna praksa je ukazala na brojne teškoće za ispravno normiranje.\nAko etičko normiranje nije pravedno, ono ne može biti ni etičko. Dakle, protivi se svojoj suštini. Poslovna praksa je ukazala na zaključak da je pojedine slučajeve teško etički definisati, a da se ne povredi princip pravičnosti. Poslovnom špijunažom se postiže primarni cilj u vidu sticanja održive konkurentske prednosti preduzeća i uvećanja profitabilnosti poslovanja. To je i te kako dovoljan motiv za preduzeće i ostale subjekte poslovne špijunaže da se upuste u sprovođenje ove delatnosti. Proces globalizacije i mobilnost radne snage su dodatno usložili problematiku pronalaženja pravednog rešenja za različita etička pitanja u ekonomskoj obaveštajnoj delatnosti i špijunaži. Poslovna etika je poprimila dinamičan karakter. Sledstveno poslovnoj praksi, ona se stalno nadograđuje i proširuje. Globalizacija ekonomije kao proces, dodatno usložava lični i kolektivni odnos prema moralu i etici. To se odnosi i na proces poslovne špijunaže. Do sada se nije došlo do univerzalnog etičkog normiranja poslovne špijunaže među raznim državama sveta. Klasična špijunaža koju sprovode vlade nacionalnih država, nisu vođene etičkim načelima, već interesima. Pojedine njene akcije su i protivzakonite. Bilo kako bilo, one su nužne. Njih primenjuje većina država sa razvijenim državnim sistemom. Analogno tome, poslovnu špijunažu primenjuju i preduzeća, nacionalne države i specijalizovana preduzeća za tu vrstu delatnosti. Kada bi se etička pravila i načela strogo poštovala, tih subjekata i aktivnosti ne bi ni bilo. Ideal striktne primene etičkih načela u poslovnoj špijunaži je utopijski. Imajući to u vidu može se pogrešno zaključiti da su etička načela suvišna i nepotrebna. Ona to svakako nisu. Iako poslovna etika nije u stanju da pruži potpuni efekat, ona je neophodan korektiv u oblikovanju svih ljudskih aktivnosti, uključujući i poslovnu špijunažu. Bojazan da bi bez etike društvo i poslovanje u celini zapalo u anarhizam, mogao bi se smatrati sasvim opravdanim.\nLiteratura: 1. Blanchard, K., Vincent Peale, N. (1990), Moć etičkog poslovanja, Horvat elektronika, ČPG Delo, Ljubljana. 2. Business ethics, http://www.referenceforbusiness. com/small/Bo-Co/Business-Ethics.html, pristupljeno: 15.11.2013. 3. Daft, R. L (1994), Management (3rd ed.), The Dryden Press – Harcourt Brace College Publishers, Orlando.\n4. Dramond,Dž., Bein, B. (2001), Poslovna etika, Klio, Beograd.. 5. Figar N. (1995) „Etika menadžera – „nevidljiva“ imovina preduzeća“, Ekonomske teme, br. 1 – 2., str. 588-592. 6. Dess, G. G., Lumpkin, G. T., Eisner, A.B., (2007), Strategijski menadžment, Data Status.\n7. Hoffman, W. M. (2003), Šta je neophodno za postizanje visoke moralnosti korporacije?, „Poslovna etika“, Klio, Beograd, str. 61-62. 8. Jevtić, M., Radmanovac, M, Mančević, Z. (2002) Etički menadžment kao nova paradigma javnog sektora, JP „Železnice Srbije“, Beograd. 9. Kodeks poslovne etike (2006), Sl. glasnik RS, br. 1/2006. 10. Milisavljević, M. (2003), Marketing (21. izdanje), Savremena administracija, Beograd. 11. Mihajlović, D., Stojanović, D. (2010), „Poslovna etika i moral u biznisu“, Ekonomske teme, br. 2, str. 241-252. 12. Mekdonald, G. M., Zep, R. A.(2001), Poslovna etika: praktični predlozi, Klio, Beograd. 13. Nash, L. (2001), Otkud sad poslovna etika, „Poslovna etika“,, Klio, Beograd, str. 4. 14. Smith, N.C. (2000), Ethical guidelines for marketing practice: a reply to gaski & some observations on the\nrole of normative marketing ethics, London Business School. Office of the National ounterintelligence Executive, http://www.ncix.gov/publications/reports/ fecie_all/media.php, pristupljeno: 15.05.2014. Ristić, S., Aleksić, R. (1980), Milan Vujaklija, riječnik stranih riječi i izraza, Prosveta, Beograd. Strahlendorf, P. „Professional Ethics“, Ryerson University, School of Occupational and Public Health, str. 3, http://www.bcsp.org/pdf/ presentationsarticles/714_1.pdf, pristupljeno: 15.03.2014. Sharma A., „Personal values and business ethics“, http://www.slideshare.net/AshutoshSharma28/ personal-values-and-business-ethics-18931087 pristupljeno: 15.03.2014.\nAbstract: Ethical Review of the Problem Business Espionage Vladimir Tatić This study is considering the role of business ethics in relation to the problem of economic espionage. Companies that aspire to creating and maintaining a good reputation, should have the moral norms and principles and hold to them. For ethical standardization and keeping employees in line with ethics, individual responsibility and morality are important. Personal or individual moral is a part of the social and business ethics. Business enterprises should not be separated from ethics. The phenomenon of business espionage is also important to standardize ethical despite numerous difficulties, since there is not enough talk about it. On the other hand, in modern information age, business competitors’ secret data are the top priority. Bear-\ning in mind the fact that exactly these data are essential for the competitive positioning and creation of a viable competitive advantages, it is understandable that there is an increase of economic intelligence activities. Business espionage is therefore more frequently used in order to achieve business goals. With that in mind, it is certainly desirable that all business activities, including business espionage, are observed and to analyzed from an ethical point of view. Keywords: business espionage, ethics, business ethics, personal morality, individual responsibility.\nKontakt: Vladimir Tatić Vojnobezbednosna agencija MO e-mail: [email protected]


Skladište datoteka u timovima - Office podrška\nSkladište datoteka u timovima\nDatoteke koje delite na kanalu su uskladišteni u SharePoint fascikli svog tima. Koje možete pronaći na kartici " datoteka " na vrhu svake kanala.\nDatoteke koje delite u privatnu ili grupno ćaskanje su uskladišteni u OneDrive for Business fascikla i samo se dele sa osobama u taj razgovor. Ovo će biti nalazi u karticu datoteke na vrhu na razgovor.\nNapomena: OneDrive datoteke koje vidite u timovima su OneDrive for Business datoteka povezana sa vašim nalogom za Office 365 – ne lične OneDrive. Timovima trenutno ne mogu da se poveže sa ličnim OneDrive.\nDatoteke koje delite na kanalu su uskladišteni u SharePoint fascikli svog tima. Da biste pristupili SharePoint datoteka i fascikli za kanal, idite na kanal i dodirnite stavku datoteke & kartice > datoteke.\nDatoteke koje delite u privatnu ili grupno ćaskanje su uskladišteni u OneDrive for Business fascikla i samo se dele sa osobama u taj razgovor. Možete da im pristupite iz OneDrive mobilne aplikacije.\nDatoteke koje delite na kanalu su uskladišteni u SharePoint fascikli svog tima.\nDatoteke koje delite u privatnu ili grupno ćaskanje su uskladišteni u OneDrive for Business fascikla i samo se dele sa osobama u taj razgovor.\nMožete da vidite nedavno korišćene datoteke na SharePoint lokaciji tako što ćete dodirnuti više > datoteke. U meniju izaberite stavku OneDrive i dodirnite stavku Više opcija u zaglavlju da biste otvorili i OneDrive aplikaciju da biste otpremili datoteke.


Gradska kuća od natur betona u Lisabonu - Gradjevinarstvo.rs\nGradska kuća od natur betona u Lisabonu\n21.10.2013. | Dezeen\nEnterijer od natur betona se nalazi iza fasade od belog krečnjaka ove gradske kuće u Lisabonu, koje je delo arhitektonskog biro ARX Portugal. Smeštena u nizu tradicionalnih lisabonskih stambenih zgrada, petospratni objekat je projektovan od strane lokalnog biroa sa istim visokim i uskim razmerama kao i njegovi susedi.\nFasada zgrade predstavlja aranžman blokova od belog krečnjaka, razbijena mrežom ispupčenih stubova i uskih prozora. „Kao i kod većine starih zgrada u Lisabonu, novoizgrađeni objekat ima ravnu elevaciju čija ekspresivnost potiče iz njegove ritmičke prirode i efekta svetlosti i senke koji su dobijeni igrom povlačenja elemenata fasade“, izjavile su arhitekte.\nNasuprot tome, zadnja fasada se isključivo sastoji od prozora, naglašeni sa čeličnim balkonima koji nadgledaju izolovano dvorište. Zidovi, plafoni i stepeništa u zgradi su od natur betona.\n„Preciznost dizajna, kao i inkluziju dvoje vrata u većini soba obogaćuje pet malih spratova sa osećajem velikodušnog prostora i daje stanarima snažno osećanje fluidnosti i slobode“, dodale su arhitekte.\nGlavni ulaz u kuću nalazi se na uličnoj strani i vodi do sprata iznad dvorišta, koji pre svega obuhvata garažu i dnevnu sobu. Trpezarija i kuhinja se nalaze na spratu ispod i otvaraju se ka popločanom tremu i travnjaku.\nPrvi i drugi sprat smeštaju spavaće sobe i kupatila, dok kancelarijski prostor zauzima najviši sprat. Tu je i mali krovni vrt, koga karakteriše mala klupa i usamljeno drvo (na fotografiji iznad).


10.09.2017 u 11:15\nMoto trka izdržljivosti\nZvuk motora koji turira, miris motornog ulja, motociklisti obučeni u zaštitnu odeću, šatori iz kojih se čuju saveti mehaničara... to je slika koja se mogla videti na stazi Kart-moto centra na Adi Huji, gde se održala treća trka Moped endurans kupa. Ova trka bila je memorijalna i posvećena Draženku Tintoru, šampionu Srbije u motociklizmu, koji je život izgubio u toku trke na stazi Zalužani, kraj Banjaluke, 6. avgusta ove godine. – Endurans je specifična disciplina i predstavlja trku izdržljivosti. Primera radi, ova traje četiri sata, od 23 časa uveče do tri ujutru. Učestvuje 36 timova iz Srbije, Crne Gore, Slovenije… U toku četiri sata, na jednom mopedu smenjuju se tri takmičara iz istog tima. Jedan takmičar može da vozi najviše sat vremena, a prilikom zamene vozača, u pit stopu se\n03.09.2017 u 15:58\nHamilton pobednik trke u Monci\nVozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je danas u trci Formule 1 za Veliku nagradu Italije u Monci i preuzeo prvo mesto u šampionatu od vozača Ferarija Sebastijana Fetela. Hamilton je na slavnoj stazi u Monci ostvario 59. pobedu u karijeri, a šestu u sezoni. On je trku završio za sat, 15 minuta, 32,310 sekunde. Trostruki svetski prvak je posle druge uzastopne pobede u šampionatu preuzeo vođstvo u generalnom plasmanu. On sada ima 238 bodova, tri više od Fetela i prvi put ove sezone je prvi u poretku. Drugo mesto zauzeo je njegov klupski kolega Valteri Botas sa zaostatkom od 4,471 sekunde, dok je treći bio Fetel sa 36,317 sekundi zaostatka. Četvrto mesto zauzeo je vozač Red Bula Danijel Rikardo, koji je nadoknadio 12 pozicija, a peti je bio Kimi Raikonen iz Ferarija. Vozač\n02.09.2017 u 18:12\nHamiltonu pol pozicija u Monci\nVozač „Mercedesa” Luis Hamilton osvojio je danas pol poziciju u trci za Veliku nagradu Italije. Britanac je najbrži krug u Monci prešao za minut i 34,660 sekunde. Hamilton je je tako osvojio rekordnu 69. pol poziciju u karijeri. S druge pozicije na sutrašnjoj trci za VN Italije startovaće vozač „Red Bula” Maks Ferstepen, dok je njegov timski kolega Danijel Rikardo zauzeo treće mesto. Lens Strol iz „Vilijamsa” ostvario je četvrto najbolje vreme, dok je peti bio Esteban Okon iz „Fors Indije”. Lider u generalnom plasmanu, vozač „Ferarija” Sebastijan Fetel startovaće sa osmog mesta, dok će mu društvo u četvrtom startnom redu praviti timski kolega Kimi Raikonen na sedmom mestu, a šesti Valteri Botas iz „Mercedesa”. Današnje kvalifikacije vožene su po izuzetno vlažnoj stazi, a\n27.08.2017 u 14:18\nOtvorena kružna auto trka „Nagrada Beograda 2017"\nKružna auto trka „Nagrada Beograda 2017”, otvorena je na Ušću, a na njoj će učestvovati 90 takmičara raspoređenih u pet divizija, među kojima su i gosti iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Otvaranju trke kružnog šampionata prisustvovali su ministar odbrane Aleksandar Vulin i gradski menadžer Goran Vesić i obojica poručili da se Beograd ovim događajem ponosi. „Naš grad ima veliki razlog da bude zadovoljan trkama na Ušću jer je svake godine učestvuje sve veći broj takmičara, najbolje i najdragocenije što možemo da ponudimo svetu je naša organizovanost, naši ljudi i naš Beograd”, rekao je Vulin okupljenima i poručio da sve treba da prođe bezbedno, i da deca koja se danas sa roditeljima zabavljaju gledajući trke, treba da razumeju da sve to treba da se radi u kontrolisanim uslovima kakvi su\n30.07.2017 u 14:14\nUspeh pripadnika Vojske Srbije na trejl trci „Kopaonik 2017“\nPoručnik Nevena Jovanović iz bataljona Vojne policije specijalne namene „Kobre“ i razvodnik Đuro Borbelj iz 1. brigade Kopnene vojske, sveukupni su pobednici u muškoj i ženskoj kategoriji na 15 kilometara na Međunarodnoj trejl trci na distancama od sedam i 15 kilometara koja je održana na Kopaoniku, saopšteno je iz Ministarstva odbrane Srbije. Na takmičenju koje je brojalo više od 500 učesnika, pripadnici Vojske Srbije ostvarili su zapažene rezultate, a uspešan nastup imao je i kapetan Siniša Savić iz Specijalne brigade koji je osvojio drugo mesto u starosnoj kategoriji i šesto u sveukupnom plasmanu. O značaju ostvarenih rezultata svedoči i podatak da je razvodnik Đuro Borbelj za više od dva minuta dobio drugoplasiranog Darka Živanovića, najboljeg srpskog maratonca i učesnika\n13.07.2017 u 07:07\nZA „Derbi“ kuća u Beogradu\nPosle Prvog svetskog rata Dunavsko kolo jahača „Knez Mihailo“ obnovilo je svoju delatnost, a 1921. održana je prva kompletna sezona na novom hipodromu kod Careve ćuprije. Do 1941. godine predsednik Kola jahača je bio knez Pavle Karađorđević, a za članove uprave birani su poznati uzgajivači i vlasnici konja, viši oficiri i drugi ugledni građani. Galopske trke organizovane su po uzoru na takmičenja u drugim evropskim zemljama, posebno u Engleskoj. Iz engleskog galopskog sporta preuzete su tri vrhunske trke za trogoda grla. Pobeda jednog galopera u sve tri trke naziva se osvajanjem „Triple krune“. U „Srpskim Derbijima“, od 1904. do 1914. godine, učestvovali s četvorogodi galoperi. Samo su 1914. održana dva „Derbija“, posebno za trogoda i četvorogoda grla. Dužina staze bila je najpre\n12.07.2017 u 07:07\nSreću donosi „srebrna potkovica”\nKo će biti pobednik 95. galopskog derbija na Carevoj ćupriji u nedelju 16. jula. „Soko Trlić“ ili „Rod Lejver“, „Tragač“, „Džej Lo“. Možda neko peti. U galopskom Derbiju je sve moguće–pokazuje to i istorija dosadašnjih trka, u kojoj punokrvno rasno grlo može nastupiti samo jednom u karijeri, kao trogodac, i ako ima dobre rezultate koji ga kvalifikuju za jedno od mesta u start mašini. Ko je favorit na papiru takođe ne mora da bude presudno. Sve je tog dana u inspiraciji i sreći. Mnogo toga zavisi i od trenera i ko najbolje startuje, zauzme dobru poziciju u trci, od kvaliteta džokeja. Prema najavama, biće ovo vrlo jak “Derbi”. Dolaze naši najbolji džokeji za tu prilukzu specijalno u Beograd. Đorđe Perović iz Južne Koreje, Saša Glogovac i Željko Ilić takmiče se na evropskim\n13.06.2017 u 11:05\nSvetski kup paraglajdera u Nišu\nNIŠ - Vazduhoplovni savez Srbije organizuje Svetski kup u paraglajdingu, zbog kojeg će 130 najiskusnijih pilota sveta iz 30 zemalja posetiti Srbiju i takmičiti u nebeskim trkama i do 100 km, bez motora, na visinama do 3.500 metara, saopšteno je danas iz Vazduhoplovnog saveza Srbije. Naša zemlja jedna je od pet destinacija, pored Francuske, Švajcarske, Brazila i Ekvadora, u kojoj se organizuje takmičenje ove godine, a tokom takmičenja, piloti će iz pravca Niša leteti prema Pirotu, Zaječaru, Leskovcu, Vranju i Dimitrovgradu. Piloti će se, od 17. do 24. juna, nadmetati u vazdušnim trkama od 70-100 km koje traju od dva i po do četiri sata, u letelicama koje nemaju motore, a svako od njih prati se satelitski iz štaba takmičenja i u svakom trenutku se zna njegova tačna pozicija, što se\n02.06.2017 u 00:06\nPrva trka „Milica”\nDraško Cimeša, Beograđanin, odrastao je pored beogradskog hipodroma. Danas je poslovan čovek na drugim meridijanima, i to onim dalekoistočnim, ali ne može a da ne dođe na Čukaricu, da prošeta šumama ispod Košutnjaka, gde je smešten najstariji sportski objekat u gradu. Na nagovor ćerke učinio je i korak više. Odlučio je da se pridruži svima koji žarko žele opstanak konjskih trka na mestu gde jezde više od sto godina i da bude sponzor jedne trke koja će se trčati 11. juna kada se otvara ovogodišnja, nešto kraća sezona.\n05.05.2017 u 22:25\nBeograđanin u njujorškoj trkačkoj avanturi\nNekadašnji kapetan duge plovidbe Predrag Knežević nedavno se vratio iz Njujorka gde je učestvovao u desetodnevnoj ultramaratonskoj trci u parku „Flešing Medous”. Rezultatima je prezadovoljan – prešao je 816 kilometara, osvojio treće mesto u svojoj kategoriji (50-60 godina) i bio osmi u apsolutnom plasmanu. Veoma je mali broj trkača u svetu koji se uopšte usude da trče ovakve trke. Pedesetšestogodišnji Beograđanin nije ustuknuo pred jednim od najtežih maratona, dodatno zakomplikovanim lošim vremenom i dugotrajnim kišama. Naš kapetan se čak pomalo i radovao lošim meteorološkim prilikama jer ga je trčanje na pljusku podsećalo na plovidbu po oluji.\n29.09.2020 u 23:33\nBroj izlečenih od koronavirusa premašio 25 miliona\n29.09.2020 u 23:09\nLekcije o pravljenju ramova\n29.09.2020 u 23:03\nDonji dom britanskog parlamenta odobrio sporni nacrt zakona o „Bregzitu”\n29.09.2020 u 22:39\nPutin će se vakcinisati novom ruskom vakcinom\n29.09.2020 u 22:33\nKrivokapić pozvao mlade ljude da se vrate u Crnu Goru\n29.09.2020 u 22:07\nBeloruske vlasti suspendovale rad nezavisnog informativnog sajta


DEMONSTRANTI BLOKIRALI PUTEVE ZBOG ZAKONA O EKSPROPRIJACIJI | RTV HIT\nDEMONSTRANTI BLOKIRALI PUTEVE ZBOG ZAKONA O EKSPROPRIJACIJI\nHome Region DEMONSTRANTI BLOKIRALI PUTEVE ZBOG ZAKONA O EKSPROPRIJACIJI\n4 Decembra, 2021 Objavio novinar1 U Region, Vijesti Komentari isključeni za DEMONSTRANTI BLOKIRALI PUTEVE ZBOG ZAKONA O EKSPROPRIJACIJI\nUčesnici protesta “Ekološki ustanak” blokirali su auto-put u Beogradu i druge saobraćajnice u gradovima Srbije zbog usvajanja Zakona o eksproprijaciji, tražeći od predsjednika Srbije da ne potpiše taj zakon i vrati ga Skupštini.\nAuto-put u Beogradu blokiran je kod mosta “Gazela”, a saobraćajnice su blokirane i u Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu, Užicu i drugim gradovima, a saobraćaj je zaustavljen i na auto-putu “Miloš Veliki” kod Preljine.\nNa protestu u Beogradu okupilo se nekoliko hiljada ljudi, a jedan broj njih nosi parole protiv vlasti i kompanije “Rio Tinto”, koja planira eksploataciju litijuma u Zapadnoj Srbiji.\nNa protestnim skupovima u Srbiji nema policije u uniformama, kao ni incidenata, izuzev Novog Sada, gdje je došlo do tuče, u kojoj je povrijeđena jedna osoba, prenijeli su beogradski mediji.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić prije nekoliko dana je rekao da se u Srbiji ne vodi kampanja protiv eksploatacije litijuma, već protiv kompanije “Rio Tinto”, dodajući da se to čini u želji da dođe jedna druga kompanija kako bi rukovodila proizvodnjom litijuma.\nVučić danas boravi u selu Gornje Nedeljice kod Loznice, gdje je u 15.00 časova sa žiteljima tog i susjednih sela na području Loznice počeo razgovor o projektu “Jadar”, odnosno o istraživanjima vezanim za eksploataciju litijuma u njihovom kraju.\nVučić je stigao u crkvu Svetog Georgija, u čijoj će porti razgovarati sa mještanima.\nODRŽANA VANREDNA SJEDNICA BEZ DODIKOVOG PRISUSTVA


2000/09/25 19:53 Gotov je!\nMON, 25 SEP 2000 19:53:09 GMT\nIzbori u SRJ, dan posle\nDa li se u Srbiji 24. septembra 2000. posle 13 godina neprikosnovene vladavine dogodilo nezamislivo, izborno smenjivanje Slobodana Milo�evi�a?\nAIM,Podgorica, 25. 9. 2000.\nU podne 24. septembra �inilo se da je Milo�evi�ev re�im u jo� jedne istorijske izbore u�ao potpuno spreman. Prvi izve�taji sa oko 9000 bira�kih mesta u SR Jugoslaviji govorili su o gu�vama i sporom odvijanju glasa�ke procedure. Komplikovani izbori - predsedni�ki, dvoje parlamentarnih, gradski i lokalni - postupak nisu ubrzavali. Naprotiv, podatak da je jedva �etvrtnina bira�a do podneva iza�la na glasanje poja�avao je strepnju da se ne�e ostvariti o�ekivanja istra�iva�a javnog mnjenja, koji su prognozirali izlaznost izme�u 70 i 80 odsto, �to bi re�imu bitno suzilo prostor za manipulaciju glasovima. Nekoliko desetina inostranih novinara - stalno akreditovanih ili upravo pristiglih - proterano je iz Beograda.\nDr�avna televizija je celog dana izve�tavala kako izbori teku u redu, svi ,,inostrani posmatra�i,, potvrdili su pred kamerama RTS da je Srbija ,,najdemokratskija zemlja,, i, najzad, po tradiciji, prvi rezultati stigli su sa bira�kih mesta na Kosovu. Na beogradskom Trgu Republike - ili Slobode, ili Istine, zavisno od stranke koja ga pominje - binu za proslavu izbornih rezultata po�ela je da podi�e ekipa dr�avne televizije. Na to je portparol Demokratske opozicije Srbije (DOS) najavio je da �e se do�ek izbornih rezultata odr�ati na Terazijama. Simboli�no, ispostavi�e se, su i protestne �etnje posle kra�e izbora 1996/97 po�injale na istom mestu.\nI��EKIVANJE: Uprkos takvom razvoju doga�aja tokom popodneva, neki beogradski kafi�i su u nedelju uve�e zapo�eli s najavljenim besplatnim to�enjem viskija i votke (u jednom, li�no proverenom slu�aju, D�oni Vokera i Finlandije). Da se stvari kre�u u neplaniranom smeru, pokazalo je ,,glasno �utanje,, dr�avnih medija o prvim rezultatima izbora po bira�kim mestima, posleTanjugove ve�ernje informacije da je ukupni broj bira�a koji su iskoristili svoje gra�ansko pravo dostigao 70 odsto. Opozicija je, me�utim, odr�ala obe�anje da �e brojanje i rezultati biti objavljivani odmah. Pomo� u tome dali su Centar za slobodne izbore i demokratiju (CeSID) ali i izborni �tab Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislava �e�elja. Potonji su, na svim izborima do sada, pokazali da raspola�u odli�nom organizacijom za informisanje o ishodu izbora.\nNe�to posle devet sati uve�e po�eo je koncert narodne i zabavne muzike na Trgu Republike. Bez publike, ako se ne ra�una nekoliko desetina prolaznika i masa opozicionih pristalica koja je oko 22 sata po�ela da okuplja na po�etku Kolar�eve ulice, odakle ih je prema Terazijama potisnuo kordon od pedesetak specijalaca. I ono malo ljudi ispred bine u�ivalo je u muzici, prate�i ritam sa tri podignuta prsta - ispru�enim srednjim i savijena dva do njega.\nU beogradskom Medija centru, tako�e na Trgu Republike, vode�i stru�njaci za istra�ivanje javnog mnjenja i tuma�enje statisti�kih podataka odr�avali su konferencije za medije na svakih sat-dva. Po�etnu uzdr�anost u oceni trenda kao povoljnog za DOS zamenio je oko sat vremena posle pono�i, isprva tako�e veoma uzdr�an - optimizam . U tom trenutku su DOS, CeSID i SRS raspolagali podatkom da je na oko dva odsto prebrojanih, tj. ne�to preko 300 hiljada glasova, zabele�eno vo�stvo Vojislava Ko�tunice u odnosu na Slobodana Milo�evi�a od 56,83 prema 34,23 odsto (ostatak od 10 odsto podelila su preostala trojica predsedni�kih kandidata).\nPLIMA OPTIMIZMA: Oko dva ujutru Savezna izborna komisija je - nezakonito, uostalom - prekinula brojanje glasova zatvorenika, policajaca i vojnika. Skup�tinsko obezbe�enje je iz sedi�ta komisije izbacilo predstavnike opozicije i potom zaklju�alo prostorije. Izborni �tab Srpskog pokreta obnove je - pre no �to �e u 01:30 prekinuti sa daljim objavljivanjem podataka - saop�tio da Vojislav Ko�tunica vodi sa 3:1 u odnosu na Slobodana Milo�evi�a. Ne�to kasnije, visoki funkcioner Ko�tuni�ine Demokratske stranke Srbije, Zoran �ami - ina�e ugledan stru�njak za zamr�ena izborna pitanja - procenio je, pozivaju�i se na rezultate sa 33 bira�ka mesta, da Vojislav Ko�tunica na predsedni�kim izborima pobe�uje ve� u prvom krugu. U tom trenutku moglo se �initi da DOS ,,pumpa,, podatke na na�in karakteristi�an za vlasti. Optimisti su, me�utim, primetili da je policijski kordon iz Kolar�eve povu�en, uz - navodno - vidljivo olak�anje na licima specijalaca.\nPetnaestak hiljada Beogra�ana okupljenih na Terazijama skandiranjem je pozdravljalo svaku vest o toku prebrojavanja glasova. Uprkos profesionalnoj rezervisanosti, i novinari okupljeni u Medija centru i izbornim �tabovima stranaka po�eli su da se prepu�taju pobedni�kim ose�anjima. Jedna za drugom, vesti su potvr�ivale ubedljive pobede DOS-a na lokalnim izborima - na kojima se, zbog novih Milo�evi�evih pravila, o�ekivao poraz. I u Beogradu, kojim je do sada uz podr�ku levice upravljala manjinska vlada SPO-a, zabele�en je ubedljiv trijumf, osvajanje 102 od 110 odborni�kih mesta. Svih 60 odborni�kih mesta u op�tini Vra�ar, u kojoj opozicija ima ve�inu od prvih vi�estrana�kih izbora (1990), osvojio je DOS. U Valjevu, Kovinu i Gornjem Milanovcu lokalni odbori socijalista su jo� tokom no�i priznali izborni poraz.\nDr�avna televizija je u 03:30 prestala da objavljuje izve�taje, po�to je v.d. portparola SPS Nikola �ainovi� rekao da Slobodan Milo�evi� vodi sa 44 prema 41 u odnosu na Vojislava Ko�tunicu i - na gotovo istovetan na�in kao Ivica Da�i� 1996. - slede�u pres konferenciju zakazao za neko neodre�eno vreme, ,,sutra,,. De�urna uredni�ko-novinarska ekipa RTS, i do tada u ne ba� bog zna kakvom raspolo�enju, razi�la se oko pet ujutru. Pola sata pre toga, Zoran �in�i�, menad�er kampanje DOS-a, objavio je pobedu DOS-a ,,na svim nivoima,,. Masa na Terazijama razi�la se u potpunom redu, mo�da nesposobna da odjednom proguta tako veliku pobedu.\nPOBEDA I OSTALI: Ako su podaci strana�kih izbornih �tabova i CeSID-a ta�ni, ubedljiva pobeda DOS-a nesumnjiva je na lokalnim izborima. U rano popodne 25. septembra ta vest potvr�ena je i na zajedni�koj pres konferenciji koalicije SPS/JUL: Ljubi�a Risti� je mudro zaklju�io da je to posledica ,,na�eg lo�eg rada,,, uprkos ,,katastrofalnom neradu,, opozicije. Po njegovim re�ima, levica je zadr�ala dvotre�insku ve�inu u Ve�u republika Savezne skup�tine- �to �e re�i da ra�una na 20 ,,crnogorskih,, i 7 poslanika levice koji, ,,vr�e�i vlast,, , mogu blokirati svaku inicijativu u skup�tini Jugoslavije. Po svemu sude�i, vlast je - u korist DOS-a - izgubila dominaciju u Ve�u gra�ana, i do sada odr�avanu samo uz pomo� �e�eljeve i jo� jedne ad-hod izmi�ljene radikalne stranke.\nUkoliko se do objavljivanja slu�benih rezultata - u narednih 48 sati - ne dogodi ne�to neo�ekivano, mogu�no je zaklju�iti da se u Srbiji doga�a gotovo jedinstvena izborna smena jedne vi�e nego autoritarne vlasti. Ali, ako leva koalicija i iznudi drugi krug predsedni�kih izbora - �to je njena o�igledna tendencija u prvim trenucima povratka iz nokdauna - najve�i gubitnici upravo odr�anih izbora u SR Jugoslaviji ve� su poznati. To je, pre svih, Srpski pokret obnove. Njegov lider, Vuk Dra�kovi�, ipak je smogao snage da 25. septembra prizna kako je odluka o samostalnom izlasku na izbore bila pogre�na, da �estita Vojislavu Ko�tunici na pobedi i pozove Slobodasna Milo�evi�a na mirno priznanje poraza. Drugi gubitnik je crnogorski predsednik Milo �ukanovi�. Njegova odluka da ignori�e savezne izbore - koliko god uverljivo obrazlo�ena - pokazala se kao veoma kratkovida. Kakve �e posledice proizvesti te�ko je re�i, osim da je Slobodanu Milo�evi�u ostavila mogu�nost da kalkuli�e sa republi�kim izborima 2001. godine.


URBANPROJEKT - Gradjevinarstvo.rs\n032 223 271\nPošaljite e-mail za URBANPROJEKT\nKategorije za URBANPROJEKT\nVesti vezane za URBANPROJEKT\nOvogodišnja građevinska sezona u rudničko-takovskom kraju će, kada se računaju samo radovi na putnoj infrastrukturi, koštati ukupno 122 miliona dinara - potvrdilo je Opštinsko veće u Gornjem Milanovcu. Kako je precizirano, za asfaltiranje ulica u gr...\nU lokalnoj samoupravi Gornjeg Milanovca predstavljena je rekonstrukcija Opšte bolnice u ovom gradu, imajući u vidu potrebe građana i postojeće stanje objekata. Predsednik opštine Gornji Milanovac Dejan Kovačević, istakao je da je Gornji Milanovac je...


Nike KD Trey 5 VIII košarkaške tenisice nosi Kevin Durant kada želi apsolutnu dominaciju na terenu.Ove tenisice podrazumijevaju mekanu jastučastu udobnost i optimalnu trakciju za potpunu kontrolu.Dizajn središnjeg dijela gornjišta s perforiranim pjenastim ispunima daje vam osjećaj “zaključavanja” u predjelu zgloba.Međupotplat dvostruke gustoće ima sloj mekane responzivne pjene nejednake teksture, koju podržava čvršća pjena osiguravajući dodatnu stabilnost.Gumeni potplat s valovitim uzorkom omogućava izdržljivu trakciju u više smjerova, za brži start i nagli prestanak kretanja.Kevin Durant logo utisnut je u strukturu samog potplata, dajući autentičan potpis ovog vrhunskog igrača.SPECIFIKACIJE:Unisex tenisice za košarkuKevin Durant jedinstveni stilPjena dvostruke gustoćeGumeni potplat.\nNike KD Trey 5 VIII košarkaške tenisice nosi Kevin Durant kada želi apsolutnu dominaciju na terenu.\nOve tenisice podrazumijevaju mekanu jastučastu udobnost i optimalnu trakciju za potpunu kontrolu.\nDizajn središnjeg dijela gornjišta s perforiranim pjenastim ispunima daje vam osjećaj “zaključavanja” u predjelu zgloba.\nMeđupotplat dvostruke gustoće ima sloj mekane responzivne pjene nejednake teksture, koju podržava čvršća pjena osiguravajući dodatnu stabilnost.\nGumeni potplat s valovitim uzorkom omogućava izdržljivu trakciju u više smjerova, za brži start i nagli prestanak kretanja.\nKevin Durant logo utisnut je u strukturu samog potplata, dajući autentičan potpis ovog vrhunskog igrača.