Radionice - Blic Online\nPogledaj kroz objektiv: Besplatne radionice fotografije za tinejdžere\nMladi uzrasta od 14 do 19 godina ovog leta mogu da se prijave na besplatne radionice fotografije u Beogradu. Radionice se održavaju tokom jula i avgusta, vikendima u popodnevnim časovima.\nVAŠAR U KLUZU Razne degustacije za sva čula, muzika, radionice, uživanje u bašti i to sve besplatno ovog vikenda\nOvog leta Beograđane očekuje još jedno nezaboravno - a besplatno - druženje na drugom po redu Vašaru u Kluzu, javljaju organizatori iz "Svaštara" koncept bara.\nZa vikend Međunarodni festival dečije dramske igre Glumijada: zabavno, maštovito, poučno, a uz to i BESPLATNO\nMeđunarodni festival dečije dramske igre "Glumijada 2021." održaće se 11, 12. i 13. juna pod sloganom "Igra se nastavlja", u Dečijem kulturnom centru u Beogradu, a ulaz na sve predstave i radionice tokom 3 dana trajanja festivala je besplatan, stoji na zvaničnom sajtu ove manifestacije.\nRADIONICE ZA OSNOVCE I SREDNJOŠKOLCE Učiće o preduzetništvu, globalnom zagrevanju, javnom zdravlju...\nKancelarija za mlade Gradske opštine Zemun u saradnji sa međunarodnom organizacijom studenata AIESEC od 31. maja do 11. jula organizuje radionice na različite teme u kojima će učestvovati stariji osnovci i srednjoškolci.\nSvi problemi sazrevanja, ali i vršnjačko nasilje: BESPLATNA psihološa podrška tinejdžerima u Centru za socijalni rad\nBesplatni preventivni programi podrške adolescentima će se održavati svakog utorka od 13.30 časova u Gradskom centru za socijalni radu, navodi se u saopštenju Sekretarijata za socijalnu zaštitu.\nOve šetnje gradom pokazaće vam koliko matematika može da bude uzbudljiva i zanimljiva! Ako se još pitate gde za vikend sa decom, evo predloga, a još je i besplatno\nSve do kraja meseca imate Idealnu priliku da shvatite koliko matematika može da bude uzbudljiva i zabavna, jer se sve do 31. maja održava manifestacija "Maj mesec matematike – M3" koju organizuje Centar za promociju nauke.\nPREVENCIJA NAJVAŽNIJA ZA DIJABETES Radionice o kontroli bolesti\nNa području Bijeljine, Ugljevika, Lopara, Pelagićeva i Donjeg Žabara registrovano je oko 10.000 dijabetičara, od čega je 2.400 na insulinskoj terapiji. Ova hronična bolest zahteva doživotnu medicinsku brigu, samokontrolu i stalnu edukaciju pacijenata da bi se držala pod kontrolom i sprečile komplikacije.\nBesplatne radionice za decu i mlade na Zvezdari\nGradska opština Zvezdara i ove godine organizuje Festival kulture mladih „Zvezdarijada“.\nDanas je Svetski dan borbe protiv Gošeove bolesti: Uslovi za pacijente bolji, ali na nekim klinikama i dalje postoje pauze u lečenju\nSvetski dan borbe protiv Gošeove bolesti obeležava se danas kako bi se podigla svest o ovoj bolesti, ali i da se inspirišu lekari, istraživači i kako bi se poboljšao kvalitet života ljudi koji žive sa ovom bolešću.\nGRNČARSTVO, OPANČARSTVO, KALIGRAFIJA... Najmlađi Beograđani su se oprobali u starim zanatima na Kaleniću\nGrnčarstvo, opančarstvo, kaligrafija, samo su neki od starih zanata u kojima su se oprobali najmlađi stanovnici prestonice koji su u velikom broju posetili prve besplatne radionice na pijaci "Kalenić".\nOD SPORTSKIH MANIFESTACIJA, do STARIH ZANATA Predstavljamo vam VIKEND U BEOGRADU\nVikend pred nama, pored sunčanih intervala koji svima nedostaju, donosi i pregršt zanimljivih aktivnosti. Od tradicionalnih koncerata na Zidiću kod Doma omladine do sportskih takmičenja na Adi Ciganliji. Kako mališani nikada ne treba da budu zapostavljeni, tako su i ovog vikenda za njih organizovane predstave, radionice znanja, ali će imati prilike i da se oprobaju u "zaboravljenim" zanatima. Ovo su neke od najzanimljivijih dešavanja u naredna dva dana u gradu.\nVIKEND U GRADU Sećanje na glumačke velikane, radionice za decu, najveći muzički festival i pregršt drugih BESPLATNIH DOGAĐAJA\nFilmovi pod vedrim nebom, najveće muzičke zvezde s naših regiona, radionice za mališane i zajedničko provedeno vreme sa njima obeležiće vikend pred nama.\nBesplatne kreativne radionice tokom leta na Zvezdari\nTokom leta će Zvezdarci svih generacija moći da učestvuju u besplatnim kreativnim radionicama svakog utroka od 11.30 do 12.30 sati u prostorijama servisa Zvezdara u Bulevaru kralja Aleksandra 395, saopštili su iz ove opštine.\nU "Dorćol placu" se od danas do 30. juna održava FESTIVAL DETINJSTVA\nPrvo izdanje Festivala detinjstva biće održano od danas do 30. juna, od 10 od 20 časova u "Dorćol placu" (Dobračina 59b). Decu očekuje odlična zabava na brojnim sportskim i edukativnim radionicama, a roditelji će imati priliku da čuju puno korisnih saveta stručnjaka, ali i iskustva drugih roditelja.\nU okviru konferencije za medije u prvom BELhospice centru prikazani su rezultati koje je ova humanitarna organizacija postigla na polju pripreme objekta, kao i pružanju usluga svojim korisnicima.\nUdeo neprijavljenog rada u CG 33, u S.Makedoniji 18,1 odsto\nUdeo neformalne zaposlenosti, odnosno neprijavljenog rada u regionu, kreće se od 18,1 odsto u Severnoj Makedoniji do 33 procenta u Crnoj Gori, rekao je Nand Šani, vođa tima Platforme za zapošljavanje i socijalna pitanja (ESAP) Saveta za regionalnu saradnju (RC C).\nBesplatna radionica keramike za srednjoškolce\nMuzej afričke umetnosti će organizovati besplatne kreativne radionice keramike za srednjoškolce od 29. aprila do 3. maja, a potom je planirana i zajednička izložba radove.\nKoncerti, sportski događaji, manifestacije kulture, ali i brojni naučni i romantični obilasci samo su neke od manifestacija koje će biti održane ovog vikenda u Beogradu, a u kojima će moći besplatno ili uz malo novca da učestvuju svi zainteresovani. Trke za najmlađe u Zoo vrtu, priče o novcu u Narodnoj banci, trka uz "Beograđanku", obilazak Novog groblja uz priče o pesnicima i književnicima samo su neki od događaja.\nPočinju prve dramaturške radionice Nevid teatra i Tanje Šljivar u Banjaluci\nU okviru projekta Nevid teatra „Obrazovanje kroz igru“ u Banjaluci će biti održane dramaturške radionice sa Tanjom Šljivar, priznatom dramskom spisateljicom.\n"ZAMKE RODITELJSTVA" Psiholog vodi besplatne radionice za roditelje u Rakovici\n"Zamke roditeljstva" naziv je ciklusa radionica posvećene unapređenju odnosa roditelja i dece, a biće organizovane od sutra do kraja decembra svake srede od 19 sati u Centru za kulturu Rakovica. Radionice vodi dr Nataša Simić, psiholog, naučni saradnik na Institutu za psihologiju u Beogradu.\nBEFEM ZA VIKEND Festival feminističke kulture i akcije deveti put u Beogradu\nDvodnevni feministički festival "BeFem", koji po deveti put okuplja sve zainteresovane za razgovor o feminizmu i ljudskim pravima, biće održan 1. i 2. decembra u Kulturnom centru Grad.


20.01.2021 u 21:47\nVARŠAVA - U Varšavi su protestovale Poljakinje na poziv Opštepoljskog štrajka žena, antifašisti i privrednici nezadovoljni „lokdaunom” zbog pandemije, gađajući grudvama snega policiju koja je pokušavala da ih legitimiše i rastera. Policajci su odgovorili suzavcem, a organizatori saopštili da je uhapšeno četvoro demonstranata. Policija je upozoravala da su demonstracije nelegalne jer nisu prijavljene i da su na snazi sanitarne mere. Demonstranti su skandirali „Imamo pravo da protestujemo”, „Ovo je rat”, „Skini uniformu, izvini se majci”, „Policija lomi zakon i ruke ženama”, „Varšava slobodna bez fašizma”, a bilo je i zastava u bojama duge, simbol borbe protiv diksriminacije LGBT manjina, kao i zastava EU. Opštepoljski štrajk žena organizuje ulične proteste od 22. oktobra zbog\n04.01.2021 u 15:40\nIstraga u Poljskoj zbog vakcine preko reda za poznate\nVARŠAVA – Poljsko ministarstvo zdravlja je pokrenulo istragu nakon što je utvrđeno da je nekoliko poznatih ličnosti preko reda dobilo vakcinu protiv koronavirusa, a ministar zdravlja kaže da je time „zgađen”. Poljska je otpočela vakcinaciju 27. decembra, a prvi na listi prioriteta su zdravstveni radnici. Međutim, u međuvrmenu je otkriveno da je 18 poznatih ličnosti uključujući nekoliko glumaca i bivšeg premijera dobilo vakcinu u bolnici u Varšavi preko reda, preneo je Gardijan. Neki od vakcinisanih tvrde da im je ponuđena vakcina kako bi kasnije bili deo promotivne kampanje za vakcinaciju, a većina glumaca koji su dobili dozu su ljudi u šezdesetim i sedamdesetim godinama, javlja Tanjug. Bivši premijer Lešek Miler je rekao da bi „u suprotnom vakcine bile protraćene”. Zbog\n13.12.2020 u 16:24\nNovi protest protiv zakona o abortusu u Poljskoj\nVARŠAVA – Veliki broj ljudi marširao je danas u Varšavi u znak protesta protiv poljske desničarske vlade u najnovijim demonstracijama nakon što je visoki sud presudio da dodatno pooštri ionako restriktivni zakon o abortusu. Protest je organizovao „Ženski štrajk”, grupa koja stoji iza niza masovnih protesta širom zemlje od izricanja presude o abortusu donete 22. oktobra, preneo je AP. Demonstracijama su se pridružili i preduzetnici koji su frustrirani načinom na koji vlada upravlja pandemijom koronavirusa. Marš je održan pod sloganom: „Borimo se za slobodu. Borimo se za sve!” Demonstranti su se okupili na centralnoj raskrsnici i krenuli ka kući Jaroslava Kačinjskog, lidera vladajuće stranke Pravo i pravda, koji se smatra de fakto liderom zemlje, iako je samo potpredsednik\n18.11.2020 u 22:29\nPoljska policija sprečila demonstrante da blokiraju parlament\nVARŠAVA – Poljska policija sprečila je danas demonstrante koji se protive sudskoj odluci o skoro potpunoj zabrani abortusa, da blokiraju zgradu parlamenta i potisnula ih u centralne ulice. Slike objavljene na društvenim mrežama pokazuju veliki broj policijskih vozila ispred parlamenta pre početka protesta, prenosi Tanjug. Dok je trajao protest, poslanici su u parlamentu raspravljali o pitanjima kao što su veto Poljske na budžet EU i paket pomoći za oporavak od Kovida-19. „Činjenica da ima toliko policajaca pokazuju da se Stranka Prava plaši žena”, rekla je levičarska poslanica Joana Šojring-Vilgus za Rojters u telefonskoj izjavi. Sa druge strane, vladajuća stranka krivi demonstrante za širenje koronavirusa na demonstracijama.


Srna 08.02.2014 19:30\nBIJELJINA - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je Srni da je ponosan na građane Srpske, koji nisu nasjeli na provokacije i dozvolili da se nemiri iz Federacije BiH /FBiH/ prenesu u Srpsku.\n"Očigledno je da samo ekonomski i socijalni problemi u FBiH nisu zapalili zgrade tri kantonalne vlade, već je riječ o političkom projektu koji bi trebalo da eskalaciju događaja iz FBiH na neki način transferiše prema Republici Srpskoj", rekao je Dodik.\n"Dok sam boravio u Rusiji, telefonom sam se čuo sa gospodinom Vučićem i tada smo se dogovorili da razgovaramo o ovoj situaciji. I u drugim zemljama u regionu, pa i u Srbiji, ima socijalnih problema, ali tamo niko ne pali institucije i sve se pokušava riješiti na miran i korektan način. To je ono što i Srpska treba da čini", istakao je Dodik.\n"Mi smo još ranije upozoravali na potrebu da Srbija bude više uključena kao potpisnica i u tom kontekstu i vidim sutrašnji sastanak", rekao je Dodik.\n"Naravno da postoje u Srpskoj i oni koji kratko vide i koji su govorili da Srpskoj ne prijeti nikakva opasnost, a jedan od njih je i Bosić", rekao je Dodik, dodavši da nema nikakav komentar na to što će lider SDS-a biti na sutrašnjem sastanku u Beogradu, ali da ga raduje ako kod njega postoji otklon od onoga što je SDS uporno govorio - da Srpskoj ne prijeti nikakva opasnost.\n"Svaka destabilizacija institucija Republike Srpske apsolutno direktno utiče na destabilizaciju same Republike i mislim da se to moglo najbolje vidjeti u jučerašnjem nastupu /lidera SDP-a BiH Zlatka/ Lagumdžije, koji vapi da se u Srpskoj nešto desi", rekao je Dodik.\nOn ističe da je to najbolje svjedočanstvo o onome što se uporno govorilo, a to je da će se "polupati pola FBiH samo da se izazove destabilizaciju i u Srpskoj".\n"To je njima glavni i definitivni cilj i nesumnjivo je da je taj žal Lagumdžije za problemima u Srpskoj i protestima vidljivo iskazan jučerašnjom izjavom i potvrđuje da stoje i iza ovih protesta", upozorio je Dodik.\n"Mi ne smijemo i nećemo dozvoliti da se ponovi slučaj registrovanja za izbore u Srebrenici", poručio je Dodik.\n"Želim da kažem građanima Republike da smo odlučni da spriječimo vandalizam i huliganstvo, i to neće proći kod nas. Mi smo godine uložili da napravimo stabilnu Republiku u bezbjednosnom smislu i neće sada proći nikakvi huligani ili neki strani plaćenici koji pokušavaju da sada pridobiju pažnju javnosti", poručio je Dodik.\nOsvrćući se na stavove evropskih parlamentaraca, poput Doris Pak i Jelka Kacina, koji je rekao da je "protestima u Tuzli BiH krenula ka Evropskoj uniji", Dodik je poručio da Republici Srpskoj ne treba EU ako su stavovi poput Kacinovog ono što ona donosi.\n"Vidjeli smo i da Doris Pak pokušava nekim izjavama i ocjenama da popravi sebi ugled pred biračkim tijelom prije izbora za Evropski parlament", napomenuo je Dodik u intervjuu Srni.


Radić: Blokada računa Ministarstva odbrane pokazatelj da mehanizam potrošnje novca nije vidljiv\nBetaJanuar 4, 2019\nU izjavi za agenciju Beta, Radić je naveo da su u prethodne dve godine sklopljeni veoma vredni poslovi koji se tiču nabavke helikoptera H-145M, tehničke podrške za održavanje lovaca Mig-29 i drugi, ali da vrednost tih poslova nije poznata široj javnosti već je informisanje uglavnom obavljano kroz tabloide i retke izjave zvaničnika.\n“Ne postoji zvaničan izvor da smo iz Rusije kupili helikoptere Mi-35 i Mi-17, da se nabavlja naoružanje iz Kine ili nešto od Jugoimport SDPR-a. Iako se već neko vreme prikazuje baterija haubica Nora i nekoliko oklopnih transportera Lazar, nemamo zvaničnu informaciju da su oni uvedeni u naoružanje. Sve su to aktivnosti koje se mere stotinama miliona evra, ali nemamo informaciju kako se to sve finansira, to jest to finansiranje nije ‘čitljivo’ iz budžeta”, rekao je on.\nRadić je rekao da je tek vojni budžet za 2019. godinu uvećan za taj iznos nabavki naoružanja ali da je javnost i to saznala indirektno, preko izjave predsednika Srbije Aleksandra Vučića na vežbi na Pešteru u novembru prošle godine, kada je rekao da će, iako su izdvajanja za vojsku oko 600 miliona evra, realni vojni budžet biti veći od milijarde evra.\n“Kada imamo to kao sliku, onda je apsurdno da je Ministarstvo odbrane u blokadi za neku marginalnu sumu. Situacija jasno govori da mehanizmi potrošnje novca nisu vidljivi”, rekao je on i dodao da se informisanje javnosti o pitanjima nabavki naoružanja u Srbiji obavlja mimo službenih kanala.\nList Danas ranije je preneo da je račun Ministarstva odbrane u blokadi od kraja novembra 2018. godine, s obzirom da ta institucija duguje nešto manje od 30.000 dinara.\nVojni sindikat Srbije uputio je u utorak, 2. januara otvoreno pismo ministru odbrane Aleksandru Vulinu sa pitanjem “da li je ministarstvo bankrotiralo u 2018. godini” i naveo da su zaposleni poslednju platu i naknade primili sa računa Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine.\nList Danas je takodje objavio i faksimil SMS poruka koje su navodno dobili članovi Vojnog sindikata Srbije, na kojima se vidi da su dve poslednje uplate u decembru dobili sa računa Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine.\nMinistarstvo odbrane je negiralo te tvrdnje i navelo da su zarade isplaćene redovnom procedurom, kao i da su za plate za 2018. godinu projektovana dovoljna sredstva.


Sa dočeka Vladimiru Putinu koji je organizovan ispred hrama Svetog Save, prilikom njegove posete Beogradu, tokom koje je obišao i uvu crkvu, 17. januara 2019.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da se i dalje čeka odgovor predsednika Rusije Vladimira Putina o tome hoće li posetiti Beograd u oktobru kako je ranije najavljivao Vučić.\nOn je rekao da Putin "jedva čeka da dođe u Srbiju" i da se "raduje" tome.\n"Ali kada ima 15 hiljada obolelih od korone i 300 mrtvih, a nisam video da je u bilo koju drugu zemlju otišao u poslednje vreme. Nisam siguran da li će ili neće (doći), mi i dalje čekamo njegov odgovor da vidimo", rekao je Vučić u četvrtak uveče, 15. oktobra, na konferenciji za medije u Beogradu sa specijalnim izaslanikom Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom, upitan zašto Putin ne dolazi u Srbiju.\nU Beogradu je zvanično najavljivano da Putin dolazi 20. oktobra na otvaranje Hrama Svetog Save. Inače, 20. oktobra je i proslava Dana oslobđenja u Drugom svetskom ratu.\nVučić je dodao da, osim situacije izazvane pandemijom korona virusa, dvadesetak dana kasni završetak radova na postavljanju centralnog poda na Hramu Svetog Save.\nPredsednik Srbije je rekao i da ruski šef diplomatije Sergej Lavrov verovatno neće zaobići Beograd na balkanskoj turneji krajem meseca.\n"Lavrov će, kako stvari stoje, svakako doći u Beograd", naveo je Vučić odgovarajući na pitanja novinara.\nVučić je poručio da Srbija ima dobre, odlične odnose sa Ruskom federacijom, ali je dodao da je Srbija na evropskom putu i da je nazvisna, slobodna i samostalna država.\nPrethodno tokom dana su pojedini domaći mediji objavili da je ruski predsednik Vladimir Putin otkazao posetu Beogradu, koju je Vučić najavljivao za 20. oktobar, kao i da ruski šef diplomatije Sergej Lavrov zaobilazi Beograd na balkanskoj turneji krajem meseca kada će posetiti Zagreb, Atinu i Sarajevo.\nKako se tumači neizvesnost?\nDa Putin neće doći u Srbiju u oktobru nije još zvanično potvrđeno, ali takođe nema ni najave njegovog dolaska niti je Kremlj zvanično potvrdio njegov dolazak.\nMogući izostanak se u medijima i javnosti u Srbiji tumačio nezadovoljstvom zbog približavanja Srbije Sjedinjenim Američkim Državama sa jedne strane, a sa druge ograničenjima izazvanim pandemijom korona virusa.\nRuski ambasador u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko napisao je na Tviteru da će sve biti zvanično obelodanjeno „čim dođe vreme“.\n„To nema nikakve veze sa stvarnošću i jeste potpuna i neodgovorna izmišljotina (da je Putin otkazao posetu)“, naveo je ruski ambasador na svom profilu na Tviteru 15. oktobra.\nPrethodno je beogradski dnevni list „Danas“, pozivajući se na diplomatske izvore, objavio 14. oktobra da Kremlj nije otkrio zbog čega je Putin odustao od najavljivanog dolaska u Beograd, "ali da Rusima svakako nije po volji nedavno srpsko približavanje američkim pozicijama". Prema tom izvoru „sporazum iz Bele kuće Srbije i Kosova označava još jednu prekretnicu u ‘postojanom’ trendu gubljenja uticaja Rusije na Balkanu, što nervira Kremlj“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdulah (Avdullah) Hoti potpisali su početkom septembra u Beloj kući u Vašingtonu, uz prisustvo američkog predsednika Donalda Trampa (Trump) Sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa.\nSporazum, koji predstavlja nov pomak u odnosima Srbije i Kosova, sadrži i niz tačaka koje se odnose na spoljnu politiku, na koje su se obavezale potpisnice.\nTe tačke reflektuju stavove SAD u najvažnijim pitanjima, a neke od njih su premeštanje ambasada u Izrealu iz Tel Aviva u Jerusalim, dekriminalizacija homoseksualnosti i abraniti upotrebu 5G mreže u okviru svoje mrežne infrastrukture, koja je nabavljena od nepouzdanih kupaca“\nI portal Nova.rs objavio je 14. oktobra, pozivajući se na izvor iz Srpske pravoslavne crkve, (SPC) da Putin „gotovo sigurno“ neće biti u Beogradu 20. oktobra što se ranije pominjao kao datum posete.\nS druge strane, postoje tumačenja da se od posete u ovom trenutku odustalo zbog epidemioloških mera usled korona virusa. Tako bivši ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac navodi da je cela ideja bila grandiozna predstava otvaranja oslikanog Hrama Svetog Save sa uvaženim gostima i desetinama hiljada vernika.\n„Korona ne dozvoljava tako nešto i sve su pomerili jer ne žele da propuste takav PR“, napisao je Šutanovac na Tviteru 15. oktobra.\nRuski izvori navode da je Vladimir Putin u samoizolaciji zbog korona virusa i da bi se neko sreo sa njim mora prethodno da provede u samoizolaciji dve nedelje.\nŠta je do sada najavljivano?\nPrilikom susreta predsednika Srbije Aleksandra Vučića i ruskog ambasadora Aleksandra Bocan-Harčenka pre dva dana(13. oktobra) nije bilo reči o mogućoj poseti ruskog predsednika.\nPrema saopštenju iz Predsedništva Srbije razgovaralo se o aktuelnim pitanjima srpsko-ruskih odnosa i bilateralne saradnje, posebno o realizaciji konkretnih dogovora i zajedničkih projekata u oblasti energetike.\nMeđutim, takođe je navedeno i da su Vučić i Bocan-Harčenko razgovarali o pregovorima koje je delegacija Srbije vodila u Vašingtonu i Briselu sa delegacijom Kosova.\nIpak, o pripremama za Putinovu posetu razgovaralo se tokom susreta Vučića i Bocan-Harčenka 1. septembra.\nDa će Vladimir Putin doći u Srbiju u oktobru kako bi prisustvovao centralnoj državnoj svečanosti osvećenja Hrama Svetog Save prvo je objavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić 15. juna nakon telefonskog razgovora sa Putinom.\nNekoliko dana kasnije, 23. juna Vučić je tu informaciju potvrdio nakon sastanka sa Putinom u Moskvi.\nVučić je tada boravio u službenoj poseti Moskvi tokom koje je prisustvovao vojnoj paradi povodom obeležavanja 75. godišnjice pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu.\nPatrijarh srpski Irinej je u avgustu rekao da je određen datum za ponovno otvaranje Hrama Svetog Save, najveće pravoslavne crkve na Balkanu, ali da je pitanje da li će biti moguće to organizovati u drugoj polovini oktobra.\n„To zavisi od mnogih faktora i činjenica. Mi imamo nade da će tom činu prisustvovati predsednik Rusije Vladimir Putin i od te ideje nismo odustali. Ponavljam, to će se dogoditi ako uslovi dozvole", rekao je Irinej za Nova.rs u avgustu.\nRusija je, kako je nedavno rekao predsednik Vučić, "neprocenjivo doprinela završetku najvećeg pravoslavnog hrama u Srbiji, učinivši ga jednim od simbola bliskosti dveju država i dvaju naroda".\nKada je bio u poseti Srbiji u januaru 2019. godine Putin je obišao i na radove na Hramu Svetog Save.\nTada je na platou Hrama, prema procenama policije, bilo okupljeno je više od 100.000 gradjana u znak podrške ruskom predsedniku. Oni su se okupili na poziv Srpske napredne stranke, partije predsednika države Aleksandra Vučića.\nŠta se dešava na relaciji Beograd - Moskva?\nTokom dana se spekulisalo i da li to što u agendi Lavrova nije i Beograd ima veze sa tim što je ruski šef diplomatije bio u Srbiji 18. juna ili bi pak, taj eventualni izostanak mogao da znači promenu odnosa Rusije prema zvaničnom Beogradu.\nSve ovo se dešava mesec i po dana nakon što je u Beloj kući između Beograda i Prištine potpisan Sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa. Tada je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova na Tviteru objavila uvredljivu poruku o stolici i načinu na koji je Vučić sedeo tokom susreta sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, uporedivši to sa scenom iz filma „Niske strasti“.\nZaharova se izvinila nakon oštrih reakcija zvaničnog Beograda, rekavši da je pogrešno shvaćena i da se njen komentar odnosio na američke domaćine. Vučić je potom izjavio kako su mu se zbog komentara Zaharove izvinili i ruski šef diplomatije Sergej Lavrov i sam predsednik Rusije Vladimir Putin.\nOdnosi Srbije i Rusije se tradicionalno opisuju kao „bratski“ u izjavama zvaničnika dveju država.\nSrbija ne usklađuje svoju spoljnu politiku prema Rusiji sa Evropskom unijom sa kojom pregovora o pridruživanju. Tako da se Beograd ne pridružuje sankcijama koje je EU uvela Rusiji zbog aneksije ukrajinskog poluostvra Krima 2014. godine. Brisel je i u ovogodišnjem izveštaju o napretku u pregovorima Srbije i EU, objavljenom 6. oktobra, podsetio da se u procesu pridruživanja od Srbije očekuje i usklađivanje spoljne politike.


Šengen ne važi za građane s Kosova\nTema: Šengen ne važi za građane s Kosova\n02.07.2009., 23:16 #1\nNovi pasoši koje Srbija izdaje za građane Kosova i Metohije najveći je problem koji stoji na putu Srbije ka ukidanju viza za putovanja u zemlje Evropske unije. Prema saznanjima „Blica“ u EU se razmatra nekoliko varijanti rešenja ovog problema, a jedna od opcija je da novi biometrijski pasoši koji se izdaju građanima Kosova, ipak moraju imati vizu. To znači da, članice EU žele dodatnu proveru putnika. Problem nije političke prirode, jer su i članice EU koje se protive nezavisnosti Kosova preporučile vlastima u Beogradu da ne izdaju pasoše na KiM. Osnovni razlog je bojazan od migracije sa Kosova.\n- Najveći, a možda i jedini veliki problem za viznu liberalizaciju Srbije je problem sa Kosovom i to je tehničko pitanje, izjavio je juče kada je švedska preuzela predsevanje EU, švedski ministar za migracije i azile Tobias Bilstrom.\nKada je reč o pasošima za građane južne pokrajine vlast u Beogradu je uhvaćena u raskoraku. Neizdavanjem pasoša praktično bi priznale da te građane ne smatraju svojim. Jedan od uslova na putu vizne liberalizacije je da MUP može privesti pravdi određeno lice, a što je za građane sa Kosova neizvodljivo. Otuda će najizglednije rešenje biti da pasoši na kojima su nekadašnje opštine pre proglašenja nezavisnosti morati da imaju i vizu. Takođe, izdavanje pasoša za građane Kosova neće biti po izmeštenim opštinama u Srbiji već po svemu sudeći u Beogradu. Višemesečna diplomatska inicijativa, posebno ministra policije Ivice Dačića, usmerena je između ostalog i na uveravanja kolega iz EU da su novi srpski pasoši apsolutno sigurni i da njihovo izdavanje prati stroga i precizna kontrola građana koja je dovoljan garant da se pasoši izdaju i za južnu pokrajinu.\n- Mi želimo da liberalizujemo vizni režim sa Srbijom, a ne sa Kosovom, jer dijalog o viznoj liberalizaciji vodimo sa Srbijom, a ne sa Kosovom. Evropska unija ne može sebi da dozvoli da pregovara sa jednom državom, a da to onda važi i za drugu državu koja nije učestvovala u procesu – istakao je juče švedski ministar Bilstrom. Bojazan od migracije kosovskih albanaca u zemljama EU nije zanemarljiva. Razlog više, jer neke od država poput Nemačke još nisu uspele da reše problem izbeglih kosovskih Albanaca i da ih vrate na Kosovo. Osim političkih jedan od bitnih razloga za podršku kosovskoj nezavisnosti bila je upravo činjenica da bi se time rešio problem migracija kosovskog stanovništva. Tome u prilog govorile su i razne ankete među stanovništvom rađene pre proglašenja nezavisnosti. Tada su kosovski Albanci navodili da im je status potreban upravo jer žele da ostanu u „svojoj državi“. Međutim, realnost je drugačija i prema poslednjim istraživanjima i do 70 odsto mladih Albanaca žele u inostranstvo.\nOtisak prsta u srpskom pasošu\n- Od jeseni će se među digitalnim podacima u pasošu naći i otisak prsta. Ovom novinom koja se tek sada uvodi u Evropi konačno ćemo ići ukorak sa Evropom a nećemo kaskati za njom. Takođe, uvođenjem otiska prsta u pasoš nećemo morati za par godina da prolazimo proceduru izdavanja novih pasoša - rekao je ministar policije Ivica Dačić u Jagodini.\n- Kupovinom još jedne mašine povećaćemo broj izdatih pasoša sa 4.000 dnevno koliko izdahemo sada na 6.000 pasoša. Uvođenje ostavljanja otiska prsta u putnu ispravu uticaćemo i na ukidanje viza. Takođe, pozivam opštine u Srbiji da pomognu u proširenje kapaciteta i ljudstva kako bismo gužve oko izdavanja pasoša rešili - rekao je Dačić.\nPoslednji put ažurirao/la strawbbery_city : 02.07.2009. u 23:19\n02.07.2009., 23:37 #2\nRe: Šengen ne važi za građane s Kosova\nNe cudi me,dole dosta toga ne vazi,na primer kasko osiguranje ne vazi na Kosovu.\nSex, laži, puj pike, ne važi...\nAutor isto u forumu Ljubav i seks\nPoslednja poruka: 10.10.2005., 21:20


Agencija za borbu protiv korupcije traži veća ovlašćenja\nBeta\t 30. septembra 2015. 17:45\nPredstavnici Agencije za borbu protiv korupcije istakli su danas u Nišu da će se i dalje uporno boriti za izmenu zakona kako bi ova Agencija dobila što veća ovlašćenja u borbi protiv korupcije koja je u Srbiji prava “stoglava hidra”.\n“Tražimo veća ovlašćenja kako bi lakše dolazili do dokaza, efikasnije sprovodili postupke protiv nosioca javnih funkcija i kako bi se i efikasnije sprovodile sve mere koje Agencija propiše, izjavila je direktorka Agencije za borbu protiv korupcije Tatjana Babić na konferenciji za novinare na Univerzitetu u Nišu.\nBabić je kazala da postupci protiv funkcionera i direktora javnih preduzeća sada iziskuju dosta vremena, jer Agencija nema ovlašćenja da dokaze protiv funkcionera prikuplja onom brzinom kojom bi želela.\nOna je rekla i da Agencija nema ni dovoljno kapaciteta kako bi odjednom stigla da iskontroliše svih 28.000 aktivnih funkcionera u našoj zemlji.\nBabić je navela da Agencija za borbu protiv korupcije po službenoj dužnosti proverava najpre republičke funkcionere i direktore republičkih javnih preduzeća, mada se prijave po kojima postupa odnose uglavnom na lokalne funkcionere.\n“To je zato što je civilni sektor vrlo aktivan i stalno podnosi prijave protiv lokalnih funkcionera, ali i zbog toga što su lokalni funkcioneri skloni da jedni druge prijavljuju, dok republički funkcioneri to uopšte ne čine”, kazala je Babić.\nOna je izrazila nadu da će u Srbiji doći dan kada će jednom funkcioneru biti mnogo strašnije to što će Agencija za privatizaciju utvrditi da je on na neki način prekršio zakon, nego plaćanje prekršajne kazne.\nKako je dodala, Agencija za borbu protiv korupcije donela je preporuku o razrešenju direktora “Srbijagasa” Dušana Bajatovića, ali se on na tu odluku žalio, tako da je pokrenut drugostepeni postupak.\nPredsednik odbora Agencije za borbu protiv korupcije Zoran Stojiljković je istakao da mentalitet naših ljudi i dalje dodatno doprinosi bujanju korupcije.\n“Građani kritikuju korupciju, ali ne podnose ni jednog svog rođaka koji je došao na funkciju, a ništa nije učinio za njih. Političari se na drugoj strani i dalje rukovode mišlju – šta će mi vlast ako ne mogu da radim šta hoću”, rekao je Stojiljković.


Borel: Situacija u Avganistanu katastrofa za Avganistance i za Zapad | EurActiv Serbia\nNa vanrednom sastanku sa Borelom bili su evroposlanici iz Odbora za spoljne poslove (AFET), Odbora za razvoj (DEVE) i Delegacije za odnose sa Avganistanom koji su istakli da Evropa mora da pruži humanitarnu pomoć i postigine jedinstvo oko rešavanja pitanja migracije.\nBorel je rekao da mu je neposredni prioritet da u Evropu dovede ljude koji su radili sa EU. "Imamo moralnu obavezu da ih podržimo" da napuste Avganistan, rekao je, objavio je Evropski parlament (EP).\nPoslanicima EP Borel je takođe rekao da je "EU spremna da razgovara o humanitarnoj pomoći sa talibanima" ali je naglasio da to ne znači političko priznanje režima.\nGovoreći o perspektivi na dugi rok, potpredsednik Evropske komisije rekao je da "postoje lekcije koje se mogu izvući iz ove operacije 'izgradnje nacije".\n"SAD su 20 godina trošile 300 miliona dolara dnevno, na kraju su veoma skromnim rezultatima", rekao je Borel dodajući da se SAD sada pitaju da li je u Avganistanu "izgradnja nacije" ikada bila cilj.\nVećina evroposlanika pozvala je na spasavanje građana Avganistana koji su radili za EU ili na unapređenju zajedničkih vrednosti.\nTakođe su pozvali da se pomogne zemljama u susedstvu Avganistana koje bi mogle da prime veliki broj izbeglica, kao i da se podrže članice EU koje će možda morati da prime nove izbeglice.\nNeki evroposlanici istakli su potrebu da se razvije koordinisana politika EU prema Avganistanu, Centralnoj Aziji i regionalnim silama koje su tu aktivne.\n"Potreban nam je novi pristup u Avganistanu jer će novi igrači pokušati da popune politički vakuum u zemlji", rekao je predsedajući Spoljnopolitičkom odboru EP Dejvid Mekalister posebno ukazujući na Rusiju i Kinu.\nKako je dodao, u sadašnjim veoma zabrinjavajućim uslovima, vodeći prioritet EU treba da budu humanitarne akcije.\nŠef Odbora za razvoj EP Tomas Tobi (Tobé) rekao je da nasilje, suša i kovid-19 za posledicu već imaju da je za 18 miliona ljudi, što je gotovo polovina avganistanske populacije, potrebna humanitarna pomoć. Tu je i gotovo četiri miliona raseljenih ljudi.\n"Ti brojevi će verovatno rasti, zato je ključno da međunarodna zajednica nastavi da podržava Avganistance a da talibanski lideri osiguraju da lokalni i međunarodni akteri koji pomažu ljudima mogu da nastave sa svojim aktivnostima bezbedno", istakao je Tobi.\nPredsedavajući Delegaciji EP za odnose sa Avganistanom Petras Auštrevičius rekao je na sastanku da je za bezbednu evakuaciju iz Avganistana potrebna zajednička akcija koordinisana na nivou EU.


Autoput završen, ali nije otvoren, Ministarstvo kaže - nema dozvolu\nDeonicu autoputa od Kragujevca do ulaza u Batočinu, koja je već nedeljama završena, i pored obećanja ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović datog 19. juna da će biti otvorena "sledeće sedmice", niko ne dolazi da otvori, objavio je Danas.\nKina planira da uloži više od 1.100 milijardi dolara za nabavku 7.000 aviona\nKineske kompanije uložiće do 2036. godine više od 1.100 milijardi dolara za kupovinu 7.000 putničkih aviona.\n"Transavia" udvostručuje broj letova Beograd Amsterdam\nAvio kompanija Transavia planira uskoro da poveća broj letova između Beograda i Amsterdama sa dosadašnja tri na ukupno šest.\nEU odobrila državnu pomoć aviokompaniji “Air Berlin”\nEvropska unija odobrila je plan Nemačke da pozajmi 150 miliona evra aviokompaniji ”Air Berlin”, koja je podnela zahtev za bankrot kada je njen većinski vlasnik, kompanija “Etihad”, navela da će obustaviti finansiranje.\nMinistarstvo saobraćaja: Nema razloga za protestnu vožnju prevoznika\nPrimedbe Udruženja prevoznika tereta "Međunarodni transport" ne stoje i ne postoji nijedan razlog za njihov protest, kaže pomoćnik ministra za drumski saobraćaj Saša Stojanović.\nKroz Aerodrom "Nikola Tesla" u avgustu je prošao 641.371 putnik, što je rekord na mesečnom nivou od osnivanja beogradskog aerodroma i povećanje za više od 50.000 putnika, odnosno 9 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine.\nSve više srpskih prevoznika seli firme u Sloveniju\nViše od stotinu kamiona najavilo je da će krajem naredne nedelje učestvovati u protestnoj vožnji od petlje na auto-putu kod Krnješevca do terminala na ulasku u Beograd.\nZa koncesiju Aerodroma “Nikola Tesla” ponude veće od očekivanih za 100 miliona evra\nKompanije zainteresovane za koncesiju Aerodroma “Nikola Tesla” ponudile su daleko više novca nego što se očekivalo, prenosi list “Blic”. Kako navodi taj list, ponude su i za 100 miliona evra iznad očekivanih.\n“Air Serbia” još nije odlučila o dodatnom otpuštanju radnika\nOdluka o eventualnom smanjenju broja zaposlenih u kompaniji “Air Serbia”, koju mogu da donesu Nadzorni odbor i izvršni menadžment kompanije, još nije doneta, rečeno je agenciji Beta u toj kompaniji.\nSrbija se kandidovala za sedište Sekretarijata Transportne zajednice\nSrbija je zvanično podnela kandidaturu da sedište Sekretarijata Transportne zajednice Jugoistične Evrope bude u Beogradu, rekla je premijerka Ana Brnabić na sastanku predsednika vlada regiona u Draču u Albaniji.\nMogućnost lečenja austrijskih osiguranika u Specijalnoj bolnici za rehabilitaciju Banja Koviljača\nEkonomska injekcija: potrošači spremni da potroše više nakon što se sprovede vakcinacija\nNa međunarodno tržište stiže nova valuta


Petu godinu za redom u Vrbasu se održava "JUNIORSKI KUP NACIJA" u Olimpijskom boksu - Moj Vrbas\nPetu godinu za redom u Vrbasu se održava „JUNIORSKI KUP NACIJA“ u Olimpijskom boksu\n07.06.2021\tDruštvo Izvor: mojvrbas.net\nPre pet godina (2017. godine) je po ideji Željka Žmukića, Jovice Panića i Igora Škundrića osmišljen ovaj turnir, kada je i potpisan ugovor izmedju Bokserskog saveza Srbije, Opštine Vrbas i Bokserskog kluba Čarnok Vrbas o organizaciji turnira, kojim je predvidjeno da se on ubuduće održava u Vrbasu.\nOve godine će naši sugradjani i ostali ljubitelji boksa imati priliku da gledaju najbolje borce sveta iz 17 država, uzrasta 15 i 16 godina. Imajući u vidu zabrane i ograničenja u državama zbog epidemioloske situacije to je impozantan broj učesnika.\nRusija, Sjedinjene Americke države, Kazakhstan, Italija, Latvia, Grčka, Poljska, Bugarska… samo su neke od država čije će reprezentacije oplemeniti Veliku dvoranu Centra za fizičku kulturu „Drago Jovović“ Vrbas. Tri velike svetske sile u boksu nisu uspele da dodju zbog neodgovarajućih testova na koronu koji im nisu priznati na aerodromu iako su se uputili na turnir. Podsećamo da je na turniru 2019. godine ucestvovalo 25 država sa četiri kontinenta. Verni do kraja su ostali borci iz Rusije i Amerike koji već pet godina učestvuju na turniru.\nBorbe traju pet dana počevši od 08.juna sa početkom u 15,00 časova svaki dan izuzev 12. juna kada finalne borbe počinju u 20,00 časova sa direktnim prenosom na Arena fight kanalu.\nTim Bokserskog kluba “Čarnok” Vrbas već dva dana danonocno dočekuje goste iz celog sveta na aerodromu a potom ih autobuskim prevozom sprovode do hotela, kako bi Opštinu Vrbas prezentovali u svetu kao dobrog domaćina, uz pomoć podmlatka Kancelarije za mlade Opštine Vrbas. Veliki broj učesnika zahtevao je dodatne smeštajne kapacitete pa je u Vrbasu smešteno oko 120 gostiju, u Feketiću i Srbobranu oko 40 gostiju, a u Subotici više od 100 gostiju. Ove godine na turniru je prisutno 21 službeno lice, a zvanični delegat turnira je Henrik Tahio iz Finske koga je odredila Svetska bokserska federacija AIBA i Evropska bokserska federacija EUBC.\nOznakeBokserski klub Čarnok\nPlus Cash&Carry u Kuli je i ove nedelje pripremio odličnu ponudu po super cenama


Beogradski pobednik - KASADOO\nBeogradski Pobednik jedan je od najpoznatijih simbola Beograda. Nalazi se na Kalemegdanu na uzvišenom platou sa kog se pruža prelep pogled na ušće Save u Dunav, beogradske mostove, Veliko ratno ostrvo i Novi Beograd. Sastavni je deo panorame Beograda, motiv na razglednicama, brojnim suvenirima, a mnoge fotografije iz Beograda napravljene su baš pored ovog spomenika.\nSpomenik Pobednik je zaštitni znak beogradske tvrđave. Simbol je snažnog muškarca, ratnika u periodu mira, uvek spremnog da brani otadžbinu. U desnoj ruci drži mač okrenut na dole a u levoj sivog sokola, drevni simbol nepobedivosti i nesputane slobode.\nZvanično je otkriven 1928. godine u okviru velike svečanosti koja je upriličina na desetogodišnjicu proboja solunskog fronta. Posle svečanog defilea gradskim ulicama sav svet je pohrlio na Kalemegdan gde je tačno u podne tadašnji gradonačelnik Beograda Kosta Kumanudi prestavio narodu ovaj možda i najpoznatiji spomenik Beogradu.\nBeogradski pobednik je prvobitno trebalo da bude postavljen na Terazijama, tadašnjem glavnom gradskom šetalištu, kao simbol oslobođenja od viševekovne osmanlijske vladavine. Zamišljeno je da bude u središtu velelepne fontane koja je trebalo da bude kruna uređena centralnog gradskog jezgra. Te 1913. godine, ovaj posao je ponuđen Ivanu Meštroviću, poznatom vajaru, koji je osmislio sam izgled fontane i spomenika.\nPrvi svetski rat je odložio izradu fontane ali je na sreću središnja figura, Beogradski pobednik, poslata na livenje u Češku i tako spašena od uništenja. Nakon završetka rata spomenik je vraćen u zemlju ali umesto na Terazijama smešten je u jedno skladište u beogradkom naselju Senjak. Kada je ponovo pokrenuta priča o postavljanju Pobednika digla se velika prašina. U gradu je pokrenuta velika polemika oko toga kako bi jedan takav nag spomenik u samom centru grada vređao moral beogradskih dama a mnogi su mislili i da bi spomenik trebalo da ima nacionalna obeležja poput šajkače i opanaka.\nBez obzira na podršku koju je Meštrovićev spomenik dobio od strane poznatih srpskih umetnika i književnika, Beogradki pobednik je postavljen na sadašnje mesto na Kalemegdanu na postolje u vidu dorskog stuba visine 17 metara. Tamo stoji skoro čitav jedan vek i vremenom je postao prepoznatljiv simbol beogradske tvrđave i samog Beograda.\nNa platou gde je sada Beogradski pobednik nekada se nalazio velelepni zamak srpskog vladara despota Stefana Lazarevića, sina kneza Lazara, za čije je vreme Beograd doživeo pravi procvat. Zamak je napravljen 1403. godine, bio je okružen rovom i u njega se ulazilo preko pokretnog mosta, a unutar njega nalazio se veličansveni dvor, jedan od najlepših i najmodernijih evropskih dvorova tog vremena. Ovo velelepno zdanje srušeno je 1690. godine u austrijsko-turskim sukobima.\nDetaljnim pregledom spomenika primećene su velike pukotine i oštećenja od municije na samom spomeniku koja datiraju još iz Drugog svetskog rata. Pored toga spomenik je nagnut 30 cm u odnosu na svoju osu a taj proces i dalje traje. Zbog svega ovog planirana je restauracija Beogradskog pobednika u toku 2019. godine kojom je predviđena demontaža same statue sa postolja i njeno vraćanje na isto mesto nakon sanacije.\nPrivredna komora Srbije i Privredna komora Beograda 1985. godine ustanovile su nagradu “Beogradski pobednik” koja predstavlja statusni simbol u poslovnom svetu. Nagrada se dodeljuje za natprosečne rezultate u privređivanju, razvoju i doprinosu uspešnosti beogradske i srpske privrede. Za više od 30 godina, ovaj dokaz uspešnog poslovanja, ponelo je preko 200 privrednih društava i 70 preduzetnika, pojedinaca i institucija.


AK osoba sa invaliditetom "VISOKI NAPON" okitio se novim medaljama\nfoto: AK "Visoki napon"\nAtlestki klub osoba sa invaliditetom "VISOKI NAPON" iz Gornjeg Milanovca juče je nastupao na "Zimskom državnom prvenstvu" na stadionu Košutnjak u Beogradu. Na stadionu, po izuzetno lepom danu, kakav je samo mogao da se poželi nastupilo je vise od 30 takmičara raznih kategorija.\nSrboljub Marković, predsednik kluba "Visoki napon" kaže da je postignuto dosta ličnih rekorda i medalja i to su izuzetni rezultati posle zimskog perioda gde nema mnogo uslova za treninge, bacanja, već su treninzi u teretanama i zatvorenom.\nAK "Visoki napon" postigao je odlične rezultate nastupivši sa pet takmičara. Srboljub Marković (f54) osvojio drugo mesto u koplju i iznenadio ličnim rekordom u kugli zauzevši, u svojoj kategoriji, takođe, drugo mesto.\nBojan Petrović (f51) novi lični rekord u čunju, Aleksandar Broćić (f37) treće mesto u koplju, i ostali takmičari AK "Visoki napon" postigli su odlične rezultate u svojim kategorijama.\n"Sve u svemu prezadovoljni smo postignutim rezultatima, nastavljamo sa upornim i jakim treninzima jer nas očekuje dosta takmičenja i rada u 2018. godini" poručuju iz ovog kluba.


Evropski sud kaznio Sloveniju sa 750.000 evra\nTanjug 13. januara 2021. 12:23\nLJUBLJANA – Sud pravde Evrospke unije naložio je Sloveniji da plati kaznu od 750.000 evra jer nije blagovremeno prenela u nacionalno zakonodavstvo izmene evropske direktive iz 2016. o tržištima finansijskih instrumenata i jer o tome nije obavestila Evropsku komisiju, pokazuje presuda objavljena danas.\nEvropska komisija tužila je Sloveniju ovim povodom 2018. godine, kada su relevantne promene Direktive o tržištima finansijskih instrumenata (MIFID) stupile na snagu, prenosi agencija STA.\nIzmene se odnose na zaštitu finansijskih instrumenata i imovine klijenata, što je, prema argumentima Komisije sumiranim u obrazloženju suda, važan deo sistema.\nDržave članice EU imale su rok do 3. jula 2017. godine da implementiraju direktivu MIFID u nacionalno zakonodavstvo i da o tome obaveste EK.\nBudući da Komisija do tada nije dobila nikakve informacije iz Slovenije, izdala je upozorenje u septembru 2017. Tada je Slovenija odgovorila da se mere za transpoziciju pripremaju i da bi trebalo da budu usvojene do aprila 2018. godine.\nMeđutim, zvanična LJubljana je u avgustu 2018. obavestila Komisiju da su u Sloveniji održani prevremeni izbori zatraživši razumevanje za kašnjenje, a u oktobru iste godine je EK ocenila da je Slovenija nije informisala o nacionalnim merama za prenos direktive i podnela tužbu Sudu pravde EU, predloživši paušalnu novčanu kaznu.\nSlovenija je direktivu prenela u nacionalno zakonodavstvo u decembru 2018, i na tužbu EK odgovorila stavom da je predložena paušalna novčana kazna neopravdana i previsoka, tražeći od suda da odbaci tužbu.\nIpak, sud se priklonio Evropskoj komisiji i naložio Sloveniji da plati i sve sudske troškove, navodi STA.\nDržava prodaje opremu i mašine vranjskog Sanhc-a


Ivana Đurić - Logopedsko edukativni centar Čabarkapa\nLogopedsko edukativni centar ČabarkapaIvana Đurić\nDiplomirala 2012. godine na Fakultetu za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju Univerziteta u Beogradu na odseku za logopediju. Iste godine upisuje master studije na istom fakultetu, koje uspešno završava 2014. godine, braneći master rad pod nazivom „Sintaksičke sposobnosti kod dece sa promenama elektroencefalografskih aktivnosti“.\nU toku studiranja obavila je stručnu praksu u Domu zdravlja „Milenko Marin“ u Loznici i Školi za osnovno i srednje obrazovanje „Milan Petrović“ u Novom Sadu. U periodu od 2013. do 2014. godine stažirala u Domu zdravlja „Novi Beograd“ i „Institutu za eksperimentalnu fonetiku i patologiju govora“. Od 2014. godine deo je tima Logopedsko edukativnog centra Čabarkapa. Tokom timskog rada na programu rane intervencije upoznata sa principima opšte i specifične reedukacije psihomotorike, kao i senzorne integracije koje aktivno primenjuje u radu sa decom.\nTrenutno pohađa edukativni seminar „Opšta i specifična reedukacija psihomotorike sa opštom defektološkom dijagnostikom i relaksacijom“ na Institutu za mentalno zdravlje, u Beogradu. U radu na habilitaciji govora i jezika kod dece koristi KSAFA-m, dijagnostičko-terapijski aparat i „Behringer“ logopedski set za govorno-jezičku stimulaciju, posebno dece sa oštećenjem slušne percepcije. Zainteresovana je za rad sa decom različitih govorno-jezičkih poremećaja, a posebno za rad sa decom sa razvojnom disfazijom. Svakodnevnim radom na terapiji govornih i jezičkih poremećaja proširuje svoja znanja i obogaćuje ih novim iskustvima. U cilju stručnog usavršavanja zainteresovana je za učestvovanje na edukativnim seminarima i stručnim konferencijama. Aktivno piše naučne radove koje objavljuje u stručnim naučnim časopisima.


Održan sastanak dva odbora i grupe prijateljstva sa italijanskim senatorom Lodovikom Sonegom\nponedjeljak, 26 februar 2018 19:00\nCrna Gora ključna za budućnost Balkana i Evrope\nItalija vidi Crnu Goru kao ključnu zemlju za budućnost Balkana i Evrope, zaključio je senator Lodovik Sonego na zajedničkom sastanku sa Odborom za međunarodne odnose i iseljenike, Odborom za evropske integracije i Grupom prijateljstva sa Parlamentom Italije.\nPredsjednik Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrija Nikolić istakao je da je članstvo Crne Gore u Evropskoj uniji, kao ključni državni prioritet, prepoznato novom strategijom Evropske komisije kao realnost, što dodatno ohrabruje ali i obavezuje na putu reformske agende, vladavine prava, kulturne i društvene emancipacije i sveukupnog poboljšanja standarda života crnogorskih građana. Nikolić je naglasio značaj snažnog investicionog prisustva Italije u Crnoj Gori, kao države koja predstavlja dominantnog i jednog od najznačajnijih spoljnotrgovinskih partnera.\nSenator Sonego se osvrnuo na Strategiju Evropske unije za proširenje na Zapadni Balkan koja, po njegovoj ocjeni, vrednuje sve napore koje su zemlje Zapadnog Balkana učinile na putu pristupanja Evropskoj uniji, te Crnu Goru izdvaja kao pozitivan primjer.\nSonego je takođe istakao da Evropa mora da pokaže angažovaniji pristup integracionom procesu zemalja Zapadnog Balkana, uz veći nivo infrastrukturnih investicija, kao fundamentalnih pretpostavki za bolju povezanost i prosperitet regiona.\nPredsjednik Odbora za evropske integracije Adrijan Vuksanović ukazao je na to da su odlični parlamentarni odnosi ojačani i kroz Protokol o saradnji, koji je u martu prošle godine potpisan između Odbora za evropske integracije i Odbora za politike EU italijanskog Senata. Kako je dodao, Protokol je već konkretizovan kroz organizaciju zvanične posjete delegacije Odbora Rimu u decembru, a njegova naročita vrijednost će biti u razmjeni informacija i ostvarenju zajedničkih vrijednosti interesa dva odbora na multilateralnim evropskih forumima. Povodom Strategije Evropske komisije za Zapadni Balkan, Vuksanović je kazao da ovaj dokument doživljava kao snažnu podršku evropskim aspiracijama Crne Gore i potvrdu da će sve države regiona napredovati u skladu sa ostvarenim rezultatima.\nPored predsjednika dva odbora, sastanku su prisustvovali članovi: Nada Drobnjak, Halil Duković, Miloš Nikolić, Ervin Ibrahimović, kao i članovi Grupe prijateljstva Sanja Pavićević i Mirsad Murić. Poslanici su zajednički iskazali zadovoljstvo prijateljskim odnosima Crne Gore i Italije, veoma kvalitetnim tekućim projektima, kao i potencijalima unapređenja saradnje u brojnim oblastima. Posebna pažnja bila je posvećena pitanjima ekologije i životne sredine, ljudskih prava i energetike.\nSastanku je prisustvovao i ambasador Republike Italije u Crnoj Gori Nj. E. Vinćenco Del Monako.


Nova dimenzija luksuza: Hermes šal za moderno doba - Lux Life luksuzni portal\nZašto bi Hermes šal bio obeležje nečijeg garderobera, više je nego jasno. I žene i muškarci cene njihovu lepotu, koja se posebno izražava kada se u obzir uzme njihova upotrebljivost. Hermes šal je aksesoar koji se može vezati poput kravate ili pustiti da nonšalantno pada, kraseći dodatno vašu odevnu kombinaciju.\nOve sezone, šal je ponuđen u varijanti od svile i kašmira, sa višestrukim stilovima nošenja i bojama koje se inspirisane novom sezonom. Ukrašen Hermes motivima, novosezonski šal se lako kombinuje i na savršeni način naglašava sve što želite da postignete.


KAD BI SE RASPISALI IZBORI: SNS 51 odsto podrške, SPS devet, DS sedam i SRS 5,8 odsto\nEPIDEMIOLOG KISIĆ TEPAVČEVIĆ: Mnogi nas optužuju da je svaka nedelja ključna, 77\t270\n31.08.2015. 15:15h 13.03.2017. 07:30h\nIstraživanje se odnosi samo na podršku na republičkom nivou i ono ne oslikava stanje i podršku građana u Vojvodini, gde bi bilo manjih odstupanja.\nBEOGRAD - Srpska napredna stranka i dalje ima najveći rejting, 51 odsto podrške građana, za njom je Socijalistička partija Srbije sa devet odsto, pa Demokratska stranka sa sedam odsto, pokazuje danas predstavljeno istraživanje agencije Faktor plus. Podršku od 5,8 odsto ima Srpska radikalna stranka i to su ukupno četiri stranke koje bi prešle cenzus kada bi se održali vanredni parlamentarni izbori.\nIspod cenzusa bi bili Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) 3,1 odsto, Socijaldemokratska stranka (SDP) sa 3,1 odsto, Socijaldemokratska partija Srbije (SDPS) sa tri odsto, Dveri sa 2,9 odsto, Demokratska stranka Srbije (DSS) sa 2,8 odsto i Srpska narodna partija (SNP) sa 1,3 odsto. Liberlno demokratska partija imala bi 1,2 odsto podrške dok bi jedan odsto podrške imao pokret "Dosta je bilo", a Jedinstvena Srbije (JS) 0,6 odsto.\nPolitički analitičar Dejan Vuk Stanković ocenio je da bi cenzus mogli da pređu eventualno još Dveri i DSS ako bi zajedno izašli na izbore, kao i da bi socijalisti u koaliciju sa starim partnerima PUPS-om i JS mogli imati između 13 i 15 odsto podrške. On je kazao da je istraživanje pokazalo da stabilno biračko telo imaju socijalisti i naprednjaci i da tu nema drastičnih pomeranja.\nPrema njegovim rečima, istraživanje se odnosi samo na podršku na republičkom nivou i ono ne oslikava stanje i podršku građana u Vojvodini, gde bi bilo manjih odstupanja. Na pitanje o koaliciji DS-SDS-LDP on je rekao da bi to zbog cenzusa bilo racionalno, ali ipak teško zamislivo rešenje. Istraživanje je pokazalo i da bi 50 odsto birača izašlo sada na izbore, što je pet puta manje nego na poslednjim održanim republičkim izborima 2014. godine.\nNjih 27 odsto reklo je da ne bi izašlo na izbore, a njih 23 odsto da ne zna kako bi bila njihova odluka. Vuk Stanković je kazao i da je 36 odsto anketiranih građana odgovorilo da istovremeno treba održati parlamentarne, pokrajinske i republičke izbore, a njih 32 odsto da ne treba, a ne zna takođe 32 odsto.\nNa pitanje novinara zašto nije u anketi bilo formulacije da li uopšte treba da se održe vanredni parlamentarni izbori, već samo da li bi izašli na izbore, on je rekao da ispitanici koji kažu da bi izašli znači da smatraju da izbori treba i da se održe. Istraživanje je pokazalo i da građani najviše odobravaju ono što radi lider naprednjaka i predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić - njih 56 odsto, a 31 odsto ne podržava, dok stav nema 13 odsto ispitanika. Istraživanje je pokazalo i da mnogo više građana, međutim, ne odobrava ono što radi predsednik Srbije Tomislav Nikolić - njih 46 odsto, dok 32 odsto odbrava.\nPostupke lidera socijalista Ivice Dačića ne odobrava 41 odsto, a odobrava 30 odsto ispitanika. Ono što radi lider SDS Boris Tadić odobrava 12 odsto, a ne odobrava 52 odsto, postupke lidera demokrata Bojana Pajtića odobrava samo devet odsto, a 63 odsto anketiranih ne odobrava. Njih 57 odsto ne odobrava ono što radi lidera radikala Vojislav Šešelj, a svega 12 odsto odobrava.\nVuk Stanković je rekao i da je istraživanje pokazalo da je u odnosu na pre deset godina porastao skepticizam prema EU, odnosno da je 42 odsto ispitanika za to da Srbija postane članica EU, što je za pet odsto manje. Ispitanih 36 odsto veruje da će se poštovati sporazum Beograda i Prištine, njih 18 odsto da neće, dok je 46 odsto reklo da ne zna.\nKako je saopšteno, 44 odsto anketiranih smatra da mogućnost dobrosusedskih odnosa u regionu postoji čim splasnu aktuelne tenzije, a njih 16 odsto da to ne može da se desi. Na pitanje o tome kako vide migrante iz drugih naroda i država, 70 odsto ispitanih reklo je da su ljudi u nevolji i da im treba pomoć, a njih šest odsto misli da im treba pomoći i omogućiti da se integrišu u Srbiji. Da su migranti nevolja za Srbiji koja se ne može izbeći smatra 16 odsto, a da su nevolja koju treba sprečiti i od koje se treba zaštititi misli njih 10 odsto. Istraživanje je rađeno na uzorku od 1.250 ispitanika u periodu od 26. avgusta do 30. avgusta 2015. godine.\nEPIDEMIOLOG KISIĆ TEPAVČEVIĆ: Mnogi nas optužuju da je svaka nedelja ključna, evo kada sledi vraćanje u normalan život 77\t270


Uspostaviti kontrolu nad teritorijom\nMeđunarodni bezbednosni mehanizmi zajedno sa institucijama Kosova uspostaviće kontrolu nas situacijom kako na severu tako i na celoj teritoriji Kosova, rečeno je danas posle sastanka premijera Hašima Tačija i šefa Međunarodne civilne kancelarije u Prištini i izaslanika EU Pitera Fejta.\nDvojica zvanicnika su zatražili od UNMIK-a da deluje u skladu sa svojom misijom i vrati kontrolu nad zgradom suda u severnoj Mitrovici.\nU Mitrovici i na celom Kosovu mora se uspostaviti red i funkcionisanje legalnih institucija, izjavili su premijer Tači i šef Međunarodne civilne kancelarije Piter Fejt.\nDvojica zvaničnika su podržali UNMIK u sprovođenju svojih ovlašćenja na Kosovu i uspostavljanju reda u Mitrovici.\nHašim Tači je rekao da će reakcije kosovskih i međunarodnih vlasti u raznim situacijama biti odgovorne kako ne bi nanele štetu imidžu Kosova.\n“Snaga naših državnih institucija nije u upotrebi sile već u razumnom delovanju. Mi ćemo reagovati u skladu sa okolnostima na osnovu zakona. Nećemo dozvoliti da institucije budu isprovocirane namerama čiji je cilj destabilizacija Kosova,” kazao je Tači.\nPiter Fejt je rekao kako očekuje da UN preuzmu kontrolu nad svim institucijama Kosova i time realizuju svoj mandat.\n“Premijer Tači i ja verujemo i nadamo se da će UNMIK preduzeti sve neophodne mere i staviti situaciju pod kontrolu na osnovu mandata koji ima ta misija,” izjavio je Fejt.\nOvakve izjave dolaze pošto su u petak radnici pravosuđa srpske nacionalnosti u Mitrovici nasilno ušli u zgradu Okružnog i Opštinskog suda koja se nalazi u severnom delu grada. U toj zgradi je od 1999. godine smešteno UNMIK i kosovsko pravosuđe. Srbi odbijaju da rade u okviru kosovskog pravosuđa. Slovenija je, kao predsedavajuća Evropske unije, oštro osudila zauzimanje zgrade suda u severnoj Mitrovici i upozorila da od nasilja niko neće imati koristi.


Prikazivanje članaka po tagu prijem gradana - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu prijem gradana\nZapošljavanje i komunalna infrastruktura najčešći problemi građana Bora\nBOR - U prostorijama Skupštine grada Bora i ovog četvrtka nastavljena je praksa prijema građana kojima je za rešavanje problema koje imaju neophodna pomoć lokalne samouprave ili javnih službi.\nZa razgovor se prijavilo 15 građana. Najviše problema bilo je, kao i u dosadašnjem periodu iz oblasti socijalne zaštite i zapošljavanja, a prema rečima gradonačelnika Bora Aleksandra Milikića, lokalna samouprava pomoć može da ponudi samo preko mera lokalnog akcionog plana zapošljavanja, preko javnih radova ili programa samozapošljavanja, novog zapošljavanja i stručne prakse.\nNekoliko pitanja odnosilo se i na komunalno uređenje i status Auto kampa na Borskom jezeru. Milikić naglašava da će sa početkom prolećnog uređenja grada većina komunalnih problema na koje su građani skrenuli pažnju biti rešena, dok je na jezeru vlasništvo nad zemljištem auto kampa i dalje najveći problem.\nZapošljavanje i socijalna pitanja najveći problemi Borana\nBOR - U Skupštini grada Bora nastavljen je prijem građana koji imaju potrebu da se za rešenje problema koje imaju obrate predstavnicima lokalne samouprave ili direktorima borskih javnih ili javno komunalnih preduzeća.\nZa razgovor se danas prijavilo desetak građana, a najveći problemi bili su u vezi uređenja komunalne infrastrukture i lokalnih seoskih puteva posle zimske sezone, socijalnih pitanja i zapošljavanja.\nPrema rečima gradonačelnika Bora Aleksandra Milikića, deo ovih problema je moguće rešiti u kratkom roku, dok su ostali, posebno oni koji se tiču zapošljavanja, komplikovaniji. Jedan od načina je započinjanje sopstvenog posla, a Grad Bor i Nacionalna služba za zapošljavanje će i ove godine preko mera Lokalnog akcionog plana zapošljavanja omogućiti da početnici u poslu dobiju 200 hiljada dinara bespovratnih sredstava, naglasio je Milikić.\nNastavljaju se prijemi građana u Boru\nBOR - Prijem građana koji imaju potrebu da se zbog rešavanja svojih problema sastanu sa predstavnicima lokalne samouprave, gradske uprave i direktorima javnih preduzeća, posle dva meseca pauze, nastavljen je u zgradi Skupštine grada Bora.\nPrema rečima gradonačelnika Bora Aleksandra Milikića, za razgovor se prijavilo nešto manje od 20 građana, a najveći problemi koji su istaknuti ove nedelje bili su o pitanju nezaposlenosti, socijalne zaštite, komunalnim problemima i pomoći za lečenje dece.\nJedna od ideja koja bi mogla da bude sprovedena u narednom periodu, je da se novim preduzetnicima omogući da lokale koji su u vlasništvu Grada Bora, a nisu zauzeti, dobiju na besplatno korišćenje godinu dana, uz redovno plaćanje komunalnih usluga, kako bi im se olakšao početak poslovanja uz mere samozapošljavanja koje su već predviđene za ovu godinu, naglasio je Milikić.\nPrijem građana u Opštini Bor\nBOR - Većina komunalnih probleme za čije rešavanje su se građani Bora obratili lokalnoj samoupravi u protekla dva meseca od kada je ponovo uvedena praksa prijema građana jednom nedeljno, uspešno je rešena većim angažovanjem javnih i javno komunalnih preduzeća, kažu u Opštini Bor. Pokazalo se da je najbolji način da se sazna koji problemi muče građane i na koji način lokalna samouprava može da im pomogne direktan razgovor sa njima, a praksa prijema građana svakog četvrtka biće nastavljena i u narednom periodu, dok bude interesovanja.\nU dosadašnjim razgovorima, najčešće teme bile su o nezaposlenosti, socijalnim problemima i pitanju stanovanje. Tako je bilo i ovog četvrtka, ističe Branko Perić, zamenik predsednika Opštine Bor i dodaje da je jedini način da lokalna samouprava pomogne po pitanju zapošljavanja program Lokalnog akcionog plana zapošljavanje, gde će ove godine preko javnih radova, samozapošljavanja i novog zapošljavanja posao moći da dobije nekoliko stotina Borana.\nBOR - Prijem građana koji žele da o problemima koje imaju razgovaraju sa predstavnicima lokalne samouprave, opštinske uprave i javnih preduzeća, nastavljen je i ove nedelje. Na razgovor je došlo 25 građana, a najveći problemi koji su istaknuti bili su o pitanju nezaposlenosti, stanovanja i komunalni problemi.


DMDE | O nama\nOdluka o formiranju firme donešena je 2004 godine u vremenu koje je zbog svojih specifičnosti (tranzicijski period u kome se zemlja našla) te dostignućima koje je konkurencija na tržištu već imala kao i skromnim vlastitim ekonomskim potencijalom bilo dosta nepovoljno za privatne poduzetnike u BiH.\nOsnovna djelatnost su bili poslovi rušenja objekata, izvođenje zemljanih radova kao i poslovi u rudarstvu i transport na domaćem tržištu. Svi navedeni problemi stvorili su instiktivni osječaj za preživljavanje i razvoj u izrazito nepovoljnom okruženju i pod teškim uslovima.\nNakon turbulentnog perioda kroz koji je prošla BiH 90-tih godina prošlog vijeka porodičnu firmu kao doo od njenog osnivanja preuzima Dino Durmić, sa novom vizijom poslovanja u preduzeću, postavljajući nove osnove za rad i razvoj u XXI vijeku.\nTežište poslova se daje na domaći transport. Međunarodni transport postaje vizija razvoja a naša misija postaje povezivanje resursa iz BiH sa Evropom\n03.03.2004 godine preduzeće se registruje kao DOO „DMDE“ i ovaj datum se uzima kao početak korporativnog poslovanja\nKompanija počinje vršiti pored domaćeg transporta i transport između evropskih zemalja preuzimajući ulogu međunarodnog transportera u pravom smislu te riječi. Ekonomska borba i visoka dostignuća konkurencije u ovoj oblasti zahtjeva od firme brzo sticanje znanja i ulaganja u kadrove kako bi zauzeli svoje mjesto na tržištu jugoistočne Evrope.\n2008 godine kompanija počinje sa transportom uglja za potrebe Natron Hayat kao i drugim značajnim kupcima na domaćem tržištu što u konačnici firmi omogućava transport na godišnjem nivou od cca 200 000 tona.\n2010 godine kompanija donosi nove trendove uz obezbjeđenje licence za međunarodni transport i kompanija počinje sa transportom pšenice iz Mađarske, Srbije i Hrvatske aluminijskim kadama kao djelom svog transportnog portfolia. Prenoseći iskustva stečena na domaćem tržištu, uigran tim sa skromnim sredstvima ubrzo stiče reputaciju na izbirljivom tržištu klijenata specijalizovanih za ovakav vid transporta.\n2011 godine vizija industrijskog transporta se realizuje potpunim fokusiranjem na silo transport suhi materija. Flota se ujedno specijalizuje za ovaj tip prevoza prilagođavajući se iskljućivo potrebama naših klijenata.\nMisija kompanije postaje da u regionu Jugoistočne Evrope ponudi kako domaćim tako i internacionalnim kompanija rješenja u ovom specifičnom vidu transporta karakterističnom za velike proizvodne sisteme .\nSa visokim zahtjevima kvaliteta i preciznosti kompanija 2011 godine nabavlja novih 11 silo cisterni koje stavlja u funkciju potreba tržišta.\n2012 godine obezbjeđujemo i GMP+ ( Good Manufakturing Practice ) certifikat ćime smo verifikovali svoje visoke standarde za prevoz hrane za životinje , ujedno nastavljajući investicije u veoma teškim tržišnim uslovima kako na domaćem tako i na Evropskom nivou.\nZadovoljavajući potrebe kupaca naših usluga nastavljamo da gradimo sopstvenu budućnost pokazujući da je kriza između ostalog i prilika za dokazivanje uspješnosti.


izvor: euractiv foto: 26.12.2017\nPetina starih u Srbiji živi loše, dok 59% nema ušteđevinu kojom može da pokrije iznenadni trošak od 10.000 dinara, pokazalo je istraživanje "Starenje u gradovima, izazovi savremenog društva" sprovedeno u 16 gradova i opština čiji su rezultati predstavljeni 25. decembra. Stariji od države očekuju finansijsko osnaživanje, veću brigu i pomoć, bolje zdravstvo i uslove za dostojanstvenu starost.\n"Svaki deseti ima prihode ispod aposlutne linije siromaštva, na gradnici siromaštva je 8% starijih, dok ispod prosečne penzije živi njih 28%", pokazalo je istraživanje sprovedeno u septembru na reprezentativnom uzorku od 1.037 starijih sugrađana.\nIstraživanje je pokazalo da 18% anketiranih nema dobru ishranu, a 39% njih ni novca za odeću i obuću, nešto više od 10% starih nema dobro grejanje zimi, kao i da se 14% njih ne čuje s decom.\nPoteškoće u kretanju ima 37% starijih žitelja Srbije od kojih je 1% stalno u krevetu ili kolicima a 76% ih ima neku bolest već duže vreme, pokazalo je istraživanje.\nSociolog Gradimir Zajić je naveo da je trećina starijih u 2017. imala potrebu za negom u svom domu i da većina starijih smatra da će im pomoć biti potrebna u budućnosti.\nPrema njegovim rečima, svaki deseti gradajanin koristi usluge pomoći u kući iako za tim potrebu ima dvostruko veći broj građana. Usluge gerontodomaćica koristi 6% starijih građana, iako mnogo veći broj građana ima potrebu za njima.\nZajić je rekao da stariji od države očekuju finansijsko osnaživanje, kao i veću brigu i pomoć, bolju zdravstvenu zaštitu i društvene uslove za dostojansvenu starost.\nIstraživanje je pokazalo i da je 46% starijih izloženo nekom vidu diskriminacije.\nPrema rečima predstavnice Crvenog krsta Nataše Todorović, stariji ljudi osećaju nejednakost, nesigurnost, mnogi su marginalizovani, a deo problema nastaje i zbog stereotipa da su spori, da se sporo kreću i da sporo plaćaju račune.


Svet Autor:Hina, N1 Beograd, Beta/AP15. maj. 202108:01 > 23:10\nKula u Gazi, u kojoj su se nalazile kancelarije agencije AP i televizije Al Džazira, srušena je u raketnom napadu Izraela. U udaru na zapadni deo pojasa Gaze u subotu ujutru je ubijeno deset članova jedne porodice, uglavnom dece. Izraelski avioni ponovo su tokom pete noći sukoba napali Gazu, Hamas je uzvratio ispalivši rakete, dok američke i arapske diplomate pokušavaju da pronađu način za prekid nasilja. Od ponedeljka su na području Gaze poginule najmanje 132 osobe, među kojima 32 dece i 21 žena, dok ih je 950 ranjeno, saopštili su palestinski lekari. U Izraelu je poginulo devetoro, uključujući šestogodišnjeg dečaka.\n23.09 – Egipatski obaveštajni zvaničnik izjavio je da su nastojanja za postizanje prekida vatre između Izraela i palestinskih ekstremističkih organizacija u pojasu Gaze podstaknuta dolaskom izaslanika SAD u Tel Aviv. Taj neimenovani zvaničnik je objasnio da se Egipat i drugi posrednici nadaju da će SAD izvršiti pritisak na Izrael da okonča sukob, i da bi trebalo „da naredi da prestanu katastrofalne“ akcije.\nOn je dodao da je „situacija počela da izmiče kontroli na okupiranim palestinskim teritorijama“, aludirajući na proteste na Zapadnoj obali, Jerusalimu i drugim područjima, a da pregovarači ne očekuju prekid vatre pre sutrašnjeg sastanka Saveta bezbednosti UN.\nAmerički diplomata Hadi Amr, zamenik pomoćnika sekretara za izraelske i palestinske poslove, je sada u regionu u pokušaju da se zaustavi eskalacija nasilja.\n22.47 – Vođa Hamasa Ismail Hanije izjavio je da se ekstremističke organiazcije u pojasu Gaze neće povući suočene sa napadima izraelske vojske, upozorivši da njihovi borci još nisu upotrebili svu silu koja im je na raspolaganju.\n21.54 – Medijska kuća Al Džazira osudila je postupak izraelske vojske, koja je srušila zgradu u Gazi u kojoj je bila njena redakcija, i pozvala sve medije i institucije za ljudska prava da udruže snage u osudi tih nemilosrdnih bombardovanja i da izraelsku vladu pozovu na odgovornost zbog namernog gađanja novinara i medijskih institucija. Iz agencije AP poručuju da su šokirani i zgroženi napadom.\n20.14 – Predsednik SAD Džozef Bajden i premijer Izraela Benjamin Netanjahu razgovarali su o situaciji u pojasu Gaze.\n19.38 – Stotine Libanaca i Palestinaca su protestovale duž libansko-izraelske granice, a neki demonstranti su se popeli na granični zid zbog čega je otvorena vatra s izraelske strane i jedna osoba je ranjena.\nIncident se dogodio u libanskom pograničnom selu Adaišeh gde je stotine ljudi marširalo mašući palestinskim, libanskim i žutim zastavama ekstremističke organizacije Hezbolah.\nDemonstranti koji su se popeli na visoki zid na granici stavili su tamo palestinske i zastave Hezbolaha.\n19.00 – Bela kuća saopštila je da je bezbednost novinara od presudnog značaja posle izraelskog vazdušnog napada u Gazi gde je pogođena zgrada u kojoj su bile, između ostalog, kancelarije AP i Al Džazire.\n„Izraelcima smo direktno rekli da je osiguranje bezbednosti novinara i nezavisnih medija odgovornost od presudnog značaja“, navela je na Tviteru porparolka Bele kuće Džen Psaki.\nAgencija AP osudila je napad, dok je Al Džazira navela da je u pitanju „zločin“ i pokušaj izraelske vojske da ućutka medije.\nAmeričke vlasti poslale su u Izrael i palestinske teritorije visokog zvaničnika Stejt departmenta zaduženog za Bliski istok, Hadija Amra, koji bi u nedelju trebalo da razgovara sa zvaničnicima obe strane.\n18.50 – Direktor za komunikacije predsednika Turske ocenio je na Tviteru da je napad Izraela na kancelarije AP i Al Džazire udarac za slobodu medija.\n„Proklinjem te niske napade Izraela, pogadjanje pres centara da prikrije svoje masakre“, objavio je Fahretin Altun, ocenivši da „Izrael nastavlja svoje masakre i ratne zločine“.\nMinistar spoljnih poslova Turske Mevlut Čavašoglu je takođe na Tviteru poručio da Turska stoji uz Palestince koji su suočeni, kako je naveo, „sa etničkim, verskim i kulturnim čišćenjem“.\nOn 73rd anniversary of Nakba when hundreds of thousands of Palestinians were exiled from their homeland,people of #Palestine are still subjected to ethnic,religious and cultural cleansing.Will forever stand by Palestinian brothers&sisters in their fight for freedom&dignity.🇹🇷🇵🇸\n18.44 – Stotine demonstranata okupilo se u gradovima širom Iraka u znak solidarnosti sa Palestincima u pojasu Gaze i u Jerusalimu.\nDemonstranti su mahali palestinskim zastavama i transparentima u pet provincija na demonstracijama na koje je pozvao uticajni šiitski sveštenik Moktada al Sadr.\nOn je rekao sledbenicima da izadju na ulice i podrže Palestince u pojasu Gaze, koji je na udaru izraelske vojske.\nIzvor : Tanjug via AP Photo/Khalid Mohammed\nDemonstranti su se okupili u Bagdadu, glavnom gradu iraka i južnim provincijama Babilonu, Di Karu, Divanije i Basri da pokažu podršku.\nNa centralnom Trgu Tahrir u Bagdadu demonstranti su nosili duge palestinske zastave, a mnogi su takodje držali fotografije al Sadra koji ima značajnu moć u zemlji.\n18.31 – Izraelska vojska je izvela vazdušni udar u pojasu Gaze na kuću zamenika vođe Hamasa Kalila al Haje.\n17.42 – Ministar odbrane Izraela Beni Ganc izjavio je, dan posle ubistva deset Palestinaca tokom nereda i jednog u pokušaju da napadne izraelskog vojnika, da njegova zemlja ne teži pojačanju sukoba na Zapadnoj obali.\n„Uz borbu u pojasu Gaze mi takođe vidimo eskalaciju u drugim sektorima, između ostalih u Judeji i Samariji (biblijsko ime Zapadne obale)“ rekao je Ganc.\nOn je dodao da želi da poruči Palestincima na toj teritoriji da „država Izrael nije zainteresovana za eskalaciju, ali je spremna za svaki scenario“.\n„U Gazi stanovnici pate zbog vladavine Hamasa, dok Palestinci u Judeji i Samariji mogu da uživaju u zatišju i stabilnoj ekonomiji“, rekao je izraelski ministar, aludirajući na činjenicu da deo Zapadne obale kontroliše Palestinska uprava, palestinskog predsednika Mahmuda Abasa, koji ima podršku Zapada, dok islamski ekstremistički Hamas SAD, Izrael i EU smatraju terorističkom organizacijom.\nGanc je takođe upozorio palestinske lidere da ne pojačavaju napetost i da će u slučaju terorističkih napada Izrael odustati od poteza čiji je cilj da se pomogne palestinskoj ekonomiji i društvu u vreme zaraze koronavirusom.\n17.20 – Izraelska vojska je saopštila da je u srušenoj kuli u Gazi bila smeštena vojna oprema Hamasa, a da su kancelarije medija koristili kao ljudski štit.\n17.00 – Nekoliko stotina ljudi na jugu Libana prisustvovalo je sahrani člana libanskog šiitskog pokreta Hezbolah, ubijenog u petak u izraelskom napadu na granici gde je održan protest protiv Izraela.\nMohamed Kasem Tahan (21) umro je u petak u bolnici na jugu Libana.\nIzvor : REUTERS/Aziz Taher\nSahrani u selu Adlun prisustvovali su članovi Hezbolaha u uniformama, dok je kovčeg bio prekriven zastavom šiitskog pokreta. Okupljeni su uzvikivali slogane podrške Palestincima.\n16.38 – Skupovi podrške Palestincima u pojasu Gaze održavaju se u subotu širom Francuske, a najveća pažnja usmerena je na Pariz, gde su vlasti zabranile protest.\nU Parizu su razmeštene brojne snage policije za razbijanje demonstracija, pošto su organizatori rekli da će prekršiti zabranu održavanja protesta.\n15.33 – Dvanaestospratna kula u Gazi, u kojoj se nalaze kancelarije AP i Al Džazire, srušila se u subotu nakon što je pogođena izraelskim raketama.\n14.55 – Saudijska Arabija za nedelju je sazvala virtuelni sastanak ministara spoljnih poslova zemalja članica Organizacije islamske saradnje (OIC), najveće organizacije muslimanskih zemalja, na kome će se razgovarati o izraelskom nasilju prema Palestincima i primeni sile izraelske policije prema demonstrantima kod džamije Al Aksa u Jerusalimu.\nOrganizacija islamske saradnje, koja okuplja 57 zemalja članica, saopštila je da će Saudijska Arabija biti domaćin virtuelnog skupa, na kome će se raspravljati o „izraelskoj agresiji na palestninskoj teritoriji“, posebno činovima nasilja blizu džamije Al Aksa.\nOIC, čije sedište je u Saudijskoj Arabiji, okuplja između ostalog Iran, Tursku, Indoneziju i niz zemalja sa većinskim muslimanskim stanovništvom.\nNepovredivost džamije Al Aksa, jednog od najsvetijih mesta islama, je osetljivo i emotivno pitanje za muslimane širom sveta. OIC je osnovan pre 51 godinu kao odgovor na napad jevrejskih ekstremista na džamiju Al Aksa u istočnom Jerusalimu.\nBrdo hrama, gde se nalazi džamija, sveto je i za Jevreje, jer ono važi za mesto biblijskih hramova.\n14.09 – Egipat je otvorio svoju kopnenu granicu sa pojasom Gaze i poslao deset vozila hitne pomoći na tu palestinsku teritoriju radi evakuacije i lečenja Palestinaca ranjenih u izraelskim napadima, izjavio je neimenovani egipatski izvor.\n12.35 – Palestinci su počeli da se okupljaju širom Zapadne obale povodom godišnjice proterivanja stotina hiljada izbeglica sa teritorija današnjeg Izraela tokom rata 1948. godine, posle koga je ta zemlja stvorena.\nNa arapskom se taj dan zove Dan Nakbe, katastrofe, a ove godine protiče u znaku sukoba Jevreja i Arapa u mešovitim gradovima u Izraelu i žestokih borbi izraelske vojske i palestinske islamističke organizacije Hamas, koja vlada Gazom.\nGlavni događaj održava se u gradu Ramali na Zapadnoj obali, u kome je sedište Palestinske uprave, palestinskog predsednika Mahmuda Abasa, vođe Fataha.\n12.32 – Američki zvaničnik zadužen za Izrael i palestinske teritorije Hadi Amr sastaće se s izraelskim liderima, a potom otići na okupiranu Zapadnu obalu da razgovara sa palestinskim zvaničnicima, kako bi doprineo smirivanju sukoba izraelske vojske i Hamasa.\nIzrael je u međuvremenu odbacio predlog Egipta za jednogodišnje primirje, a lideri islamskog ekstremističkog Hamasa koji vlada Gazom su ga prihvatili, rekao je u petak jedan egipatski zvaničnik koji je zahtevao da mu se ime ne pominje.\n09.27 – U izraelskom udaru na zapadni deo pojasa Gaze jutros je ubijeno 10 članova jedne porodice, uglavnom dece, saopštila je palestinska hitna pomoć.\nKako je navedeno, osmoro dece i dve žene poginuli su u trospratnoj zgradi u izbegličkom logoru Al Šati, preneo je Frans pres.\nAsošiejted pres ocenjuje da je to najsmrtonosniji pojedinačni udar od ponedeljka uveče, kada su počeli najnoviji sukobi izraelske vojske i ekstremističkog Hamasa na vlasti u Gazi.\nSaid Alghul koji živi u blizini rekao je da su izraelski borbeni avioni bombardovali kuću sa najmanje tri bombe, a da nisu unapred upozorili stanare.\nSpasioci su koristili buldožer da uklone ruševine u potrazi za preživelima.\nObe strane nastoje da steknu prednost dok jačaju nastojanja za postizanje prekida vatre.\n09.05 – Troje ljudi je uhapšeno u glavnom gradu Danske Kopenhagenu posle nasilja za vreme demonstracija podrške Palestincima, na kojima su neki demonstranti kamenjem gađali policiju i izraelsku ambasadu, javili su policija i lokalni mediji.\n07.30 – Palestinski lekari saopštili su da su najmanje četiri osobe poginule u jednom od nekoliko avionskih napada na severu Pojasa Gaze, dok su stanovnici rekli da su sa izraelskih brodova u Mediteranu ispaljene rakete, iako nijedna od njih verovatno nije pogodila Pojas.\nPalestinsko ministarstvo za verska pitanja saopštilo je da su izraelski avioni uništili džamiju. Vojni portparol rekao je da vojska proverava tu tvrdnju.\nPalestinska strana izvestila je da je 11 osoba poginulo na Zapadnoj obali u sukobima između demonstranata i izraelskih snaga bezbednosti.\nOd ponedeljka su na području Gaze poginule najmanje 132 osobe, među kojima 32 dece i 21 žena, dok ih je 950 ranjeno, saopštili su palestinski lekari.\nHamas je poručio da su među četiri osobe poginule u izraelskom avionskom napadu u kojem je pogođen izbeglički logor, bili jedna žena i dečak. Izraelska vojska nije komentirisala napad.\nMeđu osam poginulih u Izraelu su vojnik na granici sa Gazom, kao i šest civila, među kojima dvoje dece, saopštile su izraelske vlasti.\nIzrael je u petak pokrenuo napade koji su trajali celi dan nastojeći da unište, kako su rekli, nekoliko kilometara dugačke tunele, mesta sa kojih se ispaljuju rakete i skladišta u kojima se izrađuje oružje kojim se služe militanti.


Poljoprivrednici zadovoljni rezultatima u 2020. godini – ASinfo Portal\nSOKOLAC, U 12 opština Sarajevsko-romanijske i Gornjodrinske regije prošle godine kroz projekte u oblasti poljoprivrede realizovano je ukupno 1.300.000 KM, a značajna sredstva realizovana su i kroz podsticaje, podaci su Resora za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi – Područna jedinica Sokolac.\nfofot: preporod info\nRukovodilac Područne jedinice Jelena Mićić je rekla Srni da su u ovom resoru zadovoljni ostvarenim rezultatima u prošloj godini, s obzirom da je, zbog pandemije, bila veoma teška za sve vidove privređivanja.\nOna je istakla da je veliki broj proizvođača u ove dvije regije, osim pomoći kroz projekte, u skladu sa Pravilnikom ostvario pravo na novčane podsticaje koje dodjeljuje Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske.\nRiječ je o podsticajima kroz sistem “krava-tele”, projekat u stočarstvu za junice, premije za mlijeko, za kvalitetno priplodne ovce i koze, predato voće i regresirano dizel gorivo.\nPrema Pravilniku o kapitalnim investicijama, poljoprivrednici su ostvarili i novčane podsticaje nakon kupovine poljoprivrednih mašina i opreme.\nMićićeva je naglasila da je Resor za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi – Područna jedinica Sokolac pružio pomoć Udruženju proizvođača “Romanijski skorup – kajmak” u realizaciji dva projekta posredstvom USAID-a i Vlade Švedske “Farma 2”.\nUdruženje proizvođača “Romanijski skorup – kajmak” dobilo je grant od 3.000 KM za nabavku kanti za mlijeko od visokokvalitetnog inoksa, što će doprinijeti ispunjavanju higijenskih uslova iz Pravilnika o kvalitetu svježeg sirovog mlijeka.\nOva sredstva su obezbijeđena preko projekta “Formiranje džender tima i iniciranje inovativne džender akcije za rodno odgovorno budžetiranje na regionalnom nivou”, koji je implementiralo resorno ministarstvo, a podržava UN, u finasijsku pomoć Švedske i u partnerstvu sa DŽender Centrom Srpske.\nMićićeva je podsjetila da je u prošloj godini, u okviru tog projekta, ženama sa sela iz višečlanih porodica donirano po 15 jednodnevnih tovnih pilića i po 90 kilograma koncentrata uz potrebne dodatke za ishranu.\nOna je naglasila da je u 2020. rod sjemenskog krompira na ovom području bio oko 25 tona po hektaru, a merkantilnog 35 tona po hektaru, pa su proizvođači zadovoljni i prinosom i kvalitetom.\nU ove dvije regije u prošloj godini je ubrano 500 tona maline i predato otkupljivačima čije su hladnjače kapaciteta oko 3.000 tona.\n“Prioritet Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske sa početkom izbijanja pandemije virusa korona bio je da se omasovi proljećna sjetva, te je u dvije regije poljoprivrednicima donirano 1.000 sjetvenih paketa kroz projekat `Razvoj ruralne konkurentonosti` koji implementira resorno ministarstvo posredstvom Jedinice za koordinaciju poljoprivrednih projekata”, podsjetila je Mićićeva.\nProšle godine podijeljeno je ukupno 216 plastenika sa sistemom za navodnjavanje za proizvodnju povrća u zaštićenom prostoru u opštinama Trnovo,Pale, Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilidža, Istočni Stari Grad i Sokolac.\nResor za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi – Područna jedinica Sokolac je sa svojim savjetodavcima i stručnjacima prošle godine održao niz predavanja za poljoprivrednike, organizovao tri zimske škole s ciljem da proizvođači povećaju svoju konkurentsku sposobnost, smanje troškove i povećaju ekonomsku efikasnost poljoprivredne proizvodnje.\nResor za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi – Područna jedinica Sokolac Ministarstva za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Republike Srpske djeluje u 12 opština Srajevsko-romanijske i Gornjodrinske regije. Srna\nTagovi: poljoprivrednio proizvodjacisokolac


POČETNATHE WORLDAMERICA54 ArgentinaVakcina Kovid-19, koju je razvila kineska kompanija CanSinoBIO, dobila je odobrenje Argentine\n12 / 06 / 2021 54 Argentina, 86 China, AMERICA, AZIJA, THE WORLD, GENERAL, korona virusa\nCovid vakcina koju je razvila kineska kompanija cansinobio dobila je odobrenje od Argentine\nVakcina Kovid-19, koju je razvila kineska kompanija CanSinoBIO, dobila odobrenje iz Argentine. Prijavljeno je da je cjepivo Kovid-19, razvijeno od kineske kompanije CanSinoBIO, odobreno za hitnu upotrebu od strane argentinskog Ministarstva zdravlja.\nArgentinska ministrica zdravlja Carla Vizzotti, koja je jučer potpisala dokument o odobrenju hitne upotrebe cjepiva CanSinoBIO, u svojoj poruci podijeljenoj na društvenim mrežama: "Ovo su vrlo dobre vijesti za Argentinu, bit će vrlo korisne za naše nacionalno cijepljenje plan. " on je rekao.\nIzvještava se da je argentinska vlada u pregovorima s kompanijom CanSinoBIO o nabavi cjepiva. Pored vakcine koju je razvio CanSinoBIO, vakcina koju je proizvela druga kineska kompanija Sinopharm prethodno je dobila odobrenje argentinske vlade.\nKarşıyaka a tramvajski projekti Konak dobijaju odobrenje SPO\nUTİKAD ponovo odobrava na Svjetskom kongresu FIATA\nKayseri Transportation Inc. Kovid-19 je dobio certifikat o sigurnoj usluzi


PCVesti - Promovisan domaći pretraživač nekretnina na Internetu\nPromovisan domaći pretraživač nekretnina na Internetu\nby tnewson 12.11.2009 11.11.2009\nNa sajmu nekretnina BelRe, održanom na Beogradskom sajmu, predstavljen je pretraživač nekretnina „Na jednom mestu“ (www.najednommestu.com).\nInternet portal „Na jednom mestu“ slično radi kao i klasični pretraživači na Internetu, osim što je dizajniran da precizno pronalazi lokacije sa nekretninama. Slično kao što Googlovi „paukovi“ pretražuju Internet, tako i pretraživač „Na jednom mestu“ obilazi sve portale nekretnina i na upit korisnika prikazuje zbirne rezultate koji odgovaraju kriterijumima pretrage.\nSve usluge na ovom portalu su besplatne, a kreatori lokacije “Na jednom mestu” planiraju da korisnici njihovih usluga dobijaju i SMS poruke kada se nekretnina koja odgovara njihovim zahtevima pojavi u ponudi.\n|Search:Find More About Promovisan domaći pretraživač nekretnina na Internetu|\nIntel najavljuje svoj prvi kućni medicinski uređaj\nOtvorena Internet učionica u OŠ ”Starina Novak” u Beogradu\nHP predstavlja nova rešenja za mala i srednja preduzeća – HP MSA, HP StoreEasy inovacije i HP Simply StoreIT\ntnews/ 13.11.2009 13.11.2009\nnewsmaster/ 11.11.2009 11.11.2009


Stoltenberg: NATO ne planira da šalje trupe u Ukrajinu | Restart Magazin\nStoltenberg: NATO ne planira da šalje trupe u Ukrajinu\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg rekao je danas da Alijansa “nema planove” da šalje borbene trupe u Ukrajinu, koja nije članica tog vojnog savjeza, u slučaju da Rusija krene u invaziju na tu zemlju.\n“Ne planiramo da šaljemo NATO vojnike u Ukrajinu, fokusiramo se na pružanje podrške”, rekao je Stoltenberg na pitanje Bi-Bi-Sija (BBC).\nStoltenberg je rekao da će biti plaćena visoka cena ako Rusija odluči da upotrebi silu. “Što su agresivniji to će više NATO prisustva dobiti na granicama”, rekao je Stoltenberg.\nNATO je ojačao snage u državama na svojoj istočnoj granici, u slučaju invazije Rusije na Ukrajinu.\nRusija traži od Zapada da obeća da Ukrajina nikad neće pristupiti NATO-u, savjezu čiji članovi dolaze u pomoć drugom članu u slučaju oružanog napada.\nMedju 30 članica NATO su SAD, Velika Britanija i nekoliko bivših sovjetskih republika od kojih se neke graniče sa Rusijom. Moskva vidi NATO trupe u istočnoj Evropi kao direktnu pretnju svojoj bezbednosti.\nBritanska ministarka spoljnih poslova Liz Tras upozorila je danas da postoji “prava pretnja” da Rusija napadne Ukrajinu ali je rekla da je “vrlo malo verovatno” da će britanski vojnici biti poslati da se bore u bilo kom sukobu.\nUmesto toga Britanija šalje oružje Ukrajini i jača sistem sankcija tako da, kako je rekla, oligarsi bliski Kremlju neće imati “nigde da se sakriju”.\nOna je rekla da Britanija takođe daje dodatnu podršku obližnjim NATO saveznicima i ocenila da bi svaka invazija bila “strašna za Evropu”.\nRusija je rasporedila oko 100.000 vojnika, tenkova, artiljerije i raketa blizu ukrajinske granice ali negira da planira da izvrši invaziju na tu zemlju koja graniči i sa Rusijom i sa EU.\nI predsednik SAD Džo Bajden je rekao da Amerika neće slati svoje vojnike u Ukrajinu, ali da je njih 8.500 u pripravnosti.\nProšlog meseca Rusija je objavila spisak razloge zbog kojih je zabrinuta oko širenja NATO i ponovila da Ukrajina ne bi trebalo da bude primljena u Aijansu. SAD su odbacile taj zahtev ali je državni sekretar SAD Entoni Blinken rekao da nudi Moskvi ozbiljan “diplomatski put naprijed”, ako ga Rusija odabere.\n← Žena koja gubi SMS poruke\nGrinvudu produžen pritvor →


Ministar privrede Željko Sertić izjavio je danas da će i pored jednog dela preduzeća od onih koja su bila u restrukturiranju, kupce i strateške partnere moći da nađu i ona koja su u ozbiljnim problemima.\n"Za preduzeća koja su u velikim teškoćama pokušaćemo da kroz unapred pripremljen plan reorganizacije pomognemo da se bar njihovi delovi, ili određen broj radnika preuzme, kako bi funkcionalne sredine mogle da izađu na tržište", rekao je Sertić prilikom posete kompaniji "Velteks" u Čačku.\nPrema njegovoj oceni, postoji deo firmi koji neće moći da preživi, ali i ogroman broj onih koje funkcionalno ne postoje, odnosno nemaju nijednog, ili imaju jednog-dva radnika.\n"Mnogi postoje samo na papiru jer su negde već zaposleni, tako da je fama o velikom broju stečajeva potpuno nepotrebna. Za svako preduzeće, za koje postoji minimalni tržišni potencijal, će biti omogućena neka vrsta sanacije", kazao je Sertić.\nS druge strane, kako kaže, država i ministarstvo, ima obavezu da pomogne svim preduzećima koja imaju problem funkcionisanja, kroz socijalne programe.\n"Socijalni programi su već preko ministarstva za rad objavljeni, neke kompanije spiskove već predaju. Oslobađanjem dela radnika koji će preći u privatni sektor ili neke druge poslove stvorićemo uslove da deo tih preduzeća nastavi da funkcioniše", rekao je Sertić.\nOn je podsetio da je rok da ministarstvo da Agenciji za privatizaciju sve modele bio 1. decembar.\n"APR obaveštava preduzeća koja se pripremaju za proces privatizacije, a već početkom januara očekujemo veliki broj tendera", zaključio je on dodajući da su za neke fabrike tenderi objavljeni.\nBudžet na vreme, štedećemo gde god možemo\nSklapanje budžeta je ozbiljan posao, a ovo je jedna od retkih godina kada će rasprava o njemu biti na vreme u Skupštini, izjavio je Sertić dodajući da će se uštede praviti gde god je moguće.\n"Uštede će se ostvariti na službenim putovanjima, korišćenju automobila i raznih drugih aktivnosti koje nisu prioritet, tako da ćemo budžet imati veoma brzo pred Skupštinom i pokazati kako se izvršna vlast odnosi prema državi", rekao je Sertić.\n"Dakle, na isti način, kako mi tražimo od javnih preduzeća i javne uprave da štede na svom nivou, na nepotrednim troškovima koji nisu u funkciji njihovog poslovanja, tako smo i mi dobili zadatak da sa ljudima koji se bave finansijama u svim ministarstvima odredimo moguće uštede", naveo je Setrić u Čačku.\nFirme kao "Velteks" su model za prosperitet\nSertić je rekao povodom otvaranja pogona kompanije "Velteks", koja se bavi proizvodnjom tekstila i namerava da pored 180 zaposli još 50 radnika - ponos Srbije i model za prosperitet u budućnosti.\n"Ovakve firme treba da budu model za prosperitet i budućnost Srbije. Vlasnici su živeli i radili u inostranstvu i odlučili da se vrate u našu zemlju gde su uložili deo zarađenih sredstava u posao koji nikada nisu radili", naveo je ministar.\nSertić je izrazio zadovoljstvo, jer firma "Velteks" svoj proizvodni program izvozi u Austriju i Nemačku i sarađuje sa najboljim kompanijama u tim zemljama.\nDirektor kompanije "Velteks", Goran Marković, kaže da "Velteks" ima godišnji izvoz 4, 2 miliona evra.\n"Danas smo otvorili novi proizvodni pogon površine 2200 kvadratnih metara, instalirali novu opremu. Želeli smo da pokažemo javnosti da tekstil u Srbiji ima perspektivu, a domaća pamet i privrednici mogu da rade uspešno na zdravim nogama. Zbog toga ne treba da prioriteti budu strani investitori", kazao je on Tanjugu.\nOsnovna delatnost kompanije je proizvodnja odevnih predmeta iz oblasti "trahten mode" (modni trend zasnovan na nacionalnoj nošnji Nemaca i Austrijanaca).\nInače, proizvodnja ove fabrike se obavljala u pogonima kooperanata sve do 2011. godine, kada su vlasnici sopstvenim sredstvima kupili parcelu od 40 ari i objekat od 900 kvadratnih metara, pokrenuli proizvodnju, zaposlili 25 radnika i ostvarili prihod od oko 3.000.000 evra. Sada "Velteks" broji 180 radnika, a nakon otvaranja današnjeg pogona uhlebljenje će naći još 50.


Šešelj tužio Srđana Noga i traži nadoknadu za duševni bol (Zbog Vučića) | WebTribune\nHome U FOKUSU Šešelj tužio Srđana Noga i traži nadoknadu za duševni bol (Zbog Vučića)\nU Prvom osnovnog suda održava se ročište po tužbi koju je lider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj podneo protiv poslanika Srđana Noga.\nLider Srpske radikalne stranke izjavio je povodom parnice s poslanikom Srđanom Nogom, da će nekadašnji funkcioner Dveri morati da dokaže navode da Aleksandar Vučić finansira SRS ili da mu isplati naknadu za duševni bol koji je pretrpeo.\n– Srđan Nogo je javno izjavio da me finansira Aleksandar Vučić, te da mi svaki mesec daje 60.000 evra, On to mora na sudu dokazati ili da mi isplati odštetu zbog te klevete i duševnog bola koji sam pretrpeo – izjavio je Šešelj okupljenim predstavnicima medija ispred Prvog osnovnog suda.\nSrđan Nogo je bio šef beogradskog ogranka Dveri i potpredsednik te političke organizacije. Nakon sukoba unutar rukovodstva sa grupom istomišljenika naposutio je Dveri. Organizator je nedavnih protesta koji su se održali u Beogradu pod nazivom “Bojkot Sistema”.


RS: Prosječna neto plata u novembru 824 KM\n24.12.2015. / 12:10\nBANJALUKA, Prosječna mjesečna neto plata zaposlenih u Republici Srpskoj u novembru iznosila je 824 KM, a prosječna bruto plata 1.328 KM, saopštila je direktor Republičkog zavoda za statistiku Radmila Čičković.\n“U odnosu na isti mjesec 2014. godine prosječna neto plata isplaćena u novembru 2015. realno je veća za 1,8 odsto, dok je u odnosu na oktobar 2015. godine realno veća za 0,3 odsto”, rekla je Čičkovićeva na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOna je navela da je najviša prosječna neto plata u novembru ove godine isplaćena u finansijskim djelatnostima i djelatnostima osiguranja i iznosi 1. 265 KM, dok je najniža prosječna neto plata isplaćena u administrativnim i pomoćnim uslužnim djelatnostima i iznosila je 516 KM.\nPrema njenim riječima, u novembru ove godine u odnosu na oktobar, nominalni rast neto plate zabilježen je u oblastima vađenje rude i kamena 4,2 odsto, poljoprivreda, šumarstvo i ribolov 2,1 odsto i zdravstvena zaštita i socijalni rad 1,7 odsto.\nČičkovićeva je dodala da je smanjenje plate u nominalnom iznosu zabilježeno u oblastima obrazovanje 2,7 odsto, javna uprava i odbrana, obavezno socijalno osiguranje 1,1 odsto i trgovina na veliko i malo, popravka motornih vozila i motocikala 0,8 odsto. Srna\nTagovi: izborizdvajamoplataradmila cickovicvazno


У АТЛАНТСКОМ САВЕТУ ИЗБИО РАТ ЗБОГ РУСИЈЕ\nU ATLANTSKOM SAVETU IZBIO RAT ZBOG RUSIJE\nU američkoj organizaciji „Atlantski savet“, koja je pod okriljem NATO-a „izbio je rat“ zbog članka o Rusiji, piše Politiko.\nOvo je rad dva visoka stručnjaka, Eme Asšford i Metjua Berouza, objavljen pre nekoliko dana na veb stranici Atlantskog saveta. U članku se kaže da Vašington „ne bi trebalo da obraća previše pažnje na temu zaštite ljudskih prava u odnosima sa Moskvom“. Autori takođe veruju da „demokratizacija u Rusiji neće nužno igrati na ruku američkim spoljnopolitičkim interesima“.\nNakon objavljivanja „proruskog“ materijala, radnici i istraživači analitičkog centra dali su izjavu da članak „nije postigao svoj cilj“ i izrazili neslaganje sa zaključcima koji su u njemu izneti.\n„Njihov članak zasnovan je na lažnoj pretpostavci da su ljudska prava i nacionalni interesi potpuno nezavisni jedni od drugih i da su problemi ljudskih prava bili i ostali u središtu američke politike prema Rusiji“, navodi se u izjavi.\nPotpisnik dokumenta, u intervjuu za Politiko, rekao je da je materijal mogao da bude sastavljen pod uticajem donacija toj organizaciji milijardera Čarlsa Koha, koji se zalaže za manje aktivnu američku intervenciju u poslovima drugih zemalja. Drugi izvor se nije složio sa ovom izjavom, nazvavši je nečuvenom jer Atlantski savet, rekao je, ne prihvata donacije koje zahtevaju zavisnu analitiku.\nJedan od istraživača te organizacije takođe je za Politiko rekao da bi članak njegovih kolega mogao „da podrije kredibilitet nekih materijala koje je o ruskom pitanju objavio Atlantski savet.


Dijana Hrkalović ostaje u PRITVORU: Apelacioni sud potvrdio odluku – NOVA TV\n20/01/2022 7:00 PM\nјан 11, 2022 Dijana Hrkalović\nApelacioni sud u Beogradu odbio je žalbe branilaca bivše državne sekretarke MUP-a Dijane Hrkalović na rešenje kojom joj je 24. decembra ponovo određen pritvor.\nOvom odlukom potvrđeno je rešenje Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu (Specijalnog suda), precizirala je portparol Apelacionog suda Mirjana Piljić.\nHrkalović je dva meseca u pritvoru do 10. decembra kada je puštena da se brani sa slobode nakon što je tužilaštvo za organizovani kriminal protiv nje podnelo optužni predlog sudu.\nNa odluku o ukidanju pritvora žalilo se tužilaštvo, a Apleacioni sud je usvojio žalbu i naložio da se taj predlog ponovo razmotri, nakon čega joj je pritvor ponovo određen 24. decembra odlukom Specijalnog suda i to zbog opasnosti od bekstva.\nOptužnim predlogom Hrkalović se tereti zbog dva krivična dela trgovina uticajem u produženom trajanju, zbog čega je tužilaštvo tražilo da joj sud izrekne kaznu zatvora od pet godina.\nKasnije je Belivuk pravosnaznzo oslobođen od tih optužbi, a sada je u pritvoru i optužen je za najbrutalnija krivična dela kao vođa kriminalne grupe “Principi”.\nHrkalović je uhapšena u petak 15.oktobra nakon zajedničkog rada Tužilaštva i Sektora unutrašnje kontrole MUP-a i iste noći joj je određen pritvor, dok se Milenković i Šušnjić brane sa slobode.


Sportski vremeplov (62): Batričević najbolji strelac Somborske lige – Moji Odzaci App\nFudbaler Radničkog iz Ratkova Miodrag Batričević bio je u prošlom prvenstvu sa 28 golova najuspešniji strelac u Somborskoj fudbalskoj ligi.\n(“Glas odžačke komune”, 14. septembar 1978. godine)\nBatričeviću je pre prvenstvene utakmice protiv gračačkog Borca, Boško Konjović, sportski urednik “Somborskih novina” uručio pehar koji ovaj list od prošle godine tradicionalno dodeljuje prvom strelcu lige.\nTitulu prvaka Somborske lige osvojila je ekipa Poleta iz Karavukova i to sa bodom prednosti ispred apatinske Mladosti. Karavukovčani su tako obezbedili učešće u kvalifikacijama za popunu Vojvođanske lige. Radnički iz Ratkova koji je predvodio najbolji strelac lige Batričević prvenstvo je završio u sredini tabele.


On je podsetio da je u ovom selu, nakod nedavne posete, urađeno novo igralište za decu, da je u toku izgradnja mosta i najavio izgradnju trga u centru sela.\n– Novo dečje igralište u Senaji izgleda kao bilo koje na teritoriji Beograda. Potpuno je normalno da deca u Senaji imaju ovakvo igralište, kao sva druga deca. Svako naselje i selo trebalo bi da imaju ovakav prostor za decu, i to je politika koja je dobra za sve ljude. Ovde radimo most, bunar, a u budućnosti ćemo raditi i kanalizaciju koja je planirana u okviru projekta „Čista Srbija”. Sredićemo i trg u centru sela i na taj način pokazati da nam je komfor ljudi u svakom naselju podjednako važan – rekao je Vesić.\nDolazim u ovakve delove grada jer je za nas važno da rešavamo probleme ljudi, naveo je Vesić i dodao, da nemamo dobru ekonomiju ne bismo mogli da radimo ni vodovod, kanalizaciju, pa čak ni ovo dečje igralište.\nPredsednik opštine Mladenovac Vladan Glišić je rekao da nije dobre saradnje sa Gradom Beogradom, da nema dobre ekonomije, dobrog rada Vlade Srbije ne bi ni Mladenovac imao budžet da finansira igralište u MZ "Senaja".\n– Ovde se gradi i most, projektovana je vodovodna mreža i spremna za izgradnju, kao i bunar. Sve ove probleme ćemo veoma brzo rešiti. U planu je i izgradnja trga, a proširićemo i zonu iznošenja smeća i već smo obezbedili kontejnere. Poboljšavamo uslove života u MZ Senaja i ulaganjem u osnovno obrazovanje, zahvaljujući Gradu Beogradu obezbedili smo grejanje na gas, sredili smo i osnovnu školu – istakao je Glišić.\nPredsednik MZ Senaja Zoran Tiosavljević je zahvalio Goranu Vesiću na ispunjenim obećanjima u ovoj Mesnoj zajednici.\n– On ovde dolazi već treći put i pomaže nam. Pita nas šta nam fali, a mnogo nam je falilo. Jedno po jedno je urađeno i dalje se radi – naglasio je Tiosavljević.


"Nedjelja djeteta" i u Gradišci\n1310\tObjavljeno 02 oktobar 2017 Autor: Dejan Janković\nMališani iz Javne predškolske ustanove „Lepa Radić“ posjetili su danas Opštinu Gradiška gdje im je dobrodošlicu poželio načelnik opštine Zoran Adžić. U vrtićima Javne predškolske ustanove „Lepa Radić“ trenutno je smješteno 340 djece i postoji potreba da ti kapaciteti budu prošireni i raspisan je tender za izgradnju još jedne prostorije vrtića na Senjaku, u koju bi bilo smješteno 40 mališana.\nNačelnik je pohvalio rad uprave vrtića i rekao da su vidljivi rezultati dobrog poslovanja, ali i zadovoljstvo djece i zaposlenih. „Uskoro ćemo pristupiti i izradi projektne dokumentacije za izgradnju vrtića u mjesnoj zajednici Brestovčina a iduće godine tražićemo načina za finansiranje ovog projekta“, dodao je načelnik Adžić.\nDirektorica Javne predškolske ustanove „Lepa Radić“ Suzana Ivaštanin rekla je da je današnja posjeta Opštini prva u nizu aktivnosti kojima će biti obilježena „Dječija nedjelja“.\n„Sutra organizujemo Dan otvorenih vrata u našem vrtiću, u srijedu idemo u posjetu vrtiću u Čelinac, u četvrtak ćemo biti domaćini našim drugarima iz Kozarske Dubice i Srpca, u petak idemo u posjetu dnevnom centru „Mi smo dio vas. Isto tako moram dodati da trenutno imamo 60 djece koja čekaju za prijem u vrtić“, istakla je Ivaštanin.\nMališani su izveli i kraći dramsko-recitatorski program u kome su istakli prava koja treba da imaju sva djeca a koje stariji treba da poštuju. Na kraju programa razmijenili su poklone sa načelnikom opštine.\nI večeras veliki sukob demonstranata i policije u Beogradu\nPratite novi serijal o marginalizovanim grupama na našem portalu (VIDEO)\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske: Pozitivna još 121 osoba\nNema novih mjera, samo veće kazne za neodgovorne