Polaganje kamena temeljca za novo obdanište\nHome / Srebrenica•Bratunac / Dešavanja / Polaganje kamena temeljca za novo obdanište\nBy eSrebrenica.ba on 7. April 2017.@esrebrenica\nIz Razvojnog programa Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH) saopšteno je da će u ponedjeljak 10. aprila biti potpisivanje ugovora i polaganje temelja kameca za izgradnju novog obdaništa i rekonstrukciju gradske saobraćajnice.\nPredstavnici Razvojnog programa Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH), opštine Srebrenica i izvođača radova, u prisustvu predstavnika Vlade Republike Srbije kao donatora, potpisaće ugovor, u prostorijama Kulturnog centra Srebrenica u 10.00 sati.\nNa ceremoniji će biti Zorana Mihajlović, potpredsjednice Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Sezin Sinanoglu, rezidentna koordinatorka Ujedinjenih nacija u BiH i rezidentna predstavnica UNDP BiH i Mladen Grujičić, načelnik opštine Srebrenica.\nSvečanim potpisivanjem ugovora i polaganjem kamena temeljca, biće obilježen početak gradnje vrtića za 150 djece u Srebrenici, te rekonstrukcije regionalnog puta R-453. Ove aktivnosti predstavljaju nastavak saradnje koja je dogovorena na Investiciono-razvojnoj konferenciji “Srebrenica 2015”.\nU okviru te saradnje Vlada Republike Srbije je donirala 5 miliona evra, od kojih je 2 miliona dato kao podrška opštinskom budžetu, a 3 miliona za projekte koji su značajni za revitalizaciju javnih objekata i infrastrukture u Srebrenici, među kojima su i izgradnja vrtića i rekonstrukcija puta.


Beta 7. decembra 2018. 11:10\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov ocenio je u danas objavljenom intervjuu da situacija na Balkanu, a posebno na Kosovu, „izaziva zabrinutost“, i osudio „destabilizatorsku“ ulogu EU i NATO.\nŠef ruske diplomatije je pozvao i na „povratak u normalu“ grčko-ruskog dijaloga dok se grčki premijer Aleksis Cipras nalazi u poseti Moskvi.\nTradicionalno dobri odnosi dve zemlje su zahladneli usled proterivanja dvojice ruskih diplomata u julu. Njih je Atina optužila da su pokušali da sabotiraju sporazum Grčke i Makedonije o imenu bivše jugoslovenske republike.\nPo tom, kao i drugim pitanjima u regionu, Lavrov je upozorio na „akcije“ NATO i EU koje „dovode do dodatne destabilizacije (…) i pojačavaju tenzije“.\n„Vidimo da EU i NATO pojačavaju napore da ‘progutaju’ region stavljajući zemlje pred lažnu dilemu: biti uz Moskvu ili biti uz Vašington i Brisel“, rekao je ruski ministar.\nOn je ocenio da „glavno mesto za destabilizaciju ostaje Kosovo“, posebno zbog namere tamošnjih vlasti da formiraju vojsku.\nSAD su juče podržale taj plan ali on nije naišao na dobrodošlicu kod drugih saveznika a generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg ga je nazvao neprikladnim.\nLavrov je ponovio i protivljenje Moskve ulasku Makedonije u NATO.\nDA ———————————————————————————————————- >>>>>>>>>>>>>>>>> *** „Vidimo da EU i NATO pojačavaju napore da ‘progutaju’ region stavljajući zemlje pred lažnu dilemu: biti uz Moskvu ili biti uz Vašington i Brisel“, ———————————————————————————————– >>>>>>> OSUĐUJEM „destabilizatorsku“ ulogu EU i NATO na Balkanu, a posebno na Kosovu i Metohiji ################# ****************************************************************************** racionalna odluka = protivljenje Moskve ulasku Makedonije u NATO ###################\nDA ———————————————————————————————————- >>>>>>>>>>>>>>>>> *** „Vidimo da EU i NATO pojačavaju napore da ‘progutaju’ region stavljajući zemlje pred lažnu dilemu: biti uz Moskvu ili biti uz Vašington i Brisel“, ———————————————————————————————– >>>>>>> OSUĐUJEM „destabilizatorsku“ ulogu EU i NATO na Balkanu, a posebno na Kosovu i Metohiji ################# ******************************************************************************\nUN osudile napad Hamasa na Izrael, situacija i dalje napeta\nMozambik: Broj žrtava prešao 750\nMarinković u radnoj poseti SAD, o saradnji i KiM\nKonstituisana Komisija za istraživanje stradanja Srba u SA\nPoplave pogodile Iran – 17 osoba poginulo, 74 povređene\nPupovac: Mislite li da Srbi na Oluju mogu da gledaju pozitivn


BIZNIS FORUM: Trgovina u regionu bila bi jednostavnija da nema granica | Ekspres.net\nTrgovina u regionu bila bi jednostavnija kada ne bi bilo granica i kada bi postojao slobodan protok kapitala, ljudi i propisi propraćeni manjom administracijom.\nTo je zaključak donesen na panelu "Zapadni Balkan - regionalna ekonomska zona", održanog u okviru KBF.\nKako je rekao, Slovenija podržava ideju Mini šengena sa svim zemljama Zapadnog Balkana, ali i da se taj region što pre pridruži EU, jer će na taj način i saradnj sa njim biti mnogo bolja.\nPrema njegovim rečima, sa regionom bi se lakše trgovalo kada ne bi bilo granica i ako bi postojao slobodan protiok kapitala, ako bi se definisali propisi sa manje administracije.\n"Zajedničko rešavanje pitanje migracija, borba protiv kriminala, puno prednosti bi se sa tim dobile i mislim da bi ekonomska snaga imala uticaj na bolji rast bdp-a, bar dva odsto", rekao je on.\nPredsednik Privredne komore Kosova Berat Rukići kaže da se on zalaže za veći stepen integracije u regionu, dodajući da je u našem regionu to teško ostvarivo jer, kako navodi, ne može se govoriti o slobodnom protoku robe, usluge i kapitala, kada nema protoka ljudi.\n"Ne može biti slobodne trgovne i robe, ako nema slobodnog kretanja ljudi. Mi moramo da prođemo komplikovane procedure za vizu ako bismo došli u BiH, a ako želimo da dođemo na Kopaonik, onda moramo da skidamo naše registarske tablice", rekao je Rukići.\nPrema njegovim rečima, zemlje Zapadnog Balkana bi trebalo da se bave rešavanjem praktičnih pitanja i da gledaju u budućnost, kao i da rade na ekonomskoj integraciji regiona.\n"Mi iz privatnog sektora verujemo u to i zato sam i ja danas ovde i uvek prisustvujem svim regionalnim sastaniciima, sarađujem i sa predsednikom Privredne komore Srbije Markom Čadežom i sa svima ostalima, kako bismo sve ove problem stavili pod lupu i pokušali da ih rešimo", rekao je Rukići.\nUkazuje da zemlje u regionu još uvek imaju dosta otvorenih pitanja koja utiču i na poslovanje, te Rukići ističe da je potrebno preskočiti političke barijere i preći na inicijative kao što je "Mini Šengen".\n"Privatni sekor je spreman za buduće inicijative, ali političari nisu spremni, i to je velika briga nas iz privatnog sektora. Lakše je za sve nas da izvozimo u skandinavske zemlje, nego u zemlje regiona i to je nešto što ne bi trebalo da se dešava", ukazao je Rukići.\nMišljenja je da bi region trebalo da se promoviše kao celina, kako bi privukao više stranih direktnih investicija, kao i da rade na zajedničkoj strategiji za zaustavljanje migracija.\n"Moramo pokušati da kroz obrazovanje uhvatimo korak sa svetom. Mora se proizvoditi diverzitet načina i na tome gradi budućnost", rekao je Grdžaliju.\nVerujem u ono što radimo i da je pristup investicionog foruma realnost koja će biti u funkciji regije i stabilnosti.\nPotpredsednik Privredne komore Makedonije Zoran Jovanovski kaže da je ekonomsko povezivanje regiona deo Berlinskog procesa, odnosno politička odluka, koja je, kako tvrdi, nastala iz kabineta nemačke kancelarke Angele Merkel.\nKaže da konačan rezultat regionalnog ekonomskog povezivanja još nije definisan.\nIstiče da je odluka o ekonomskom regionalnom povezivanju međunarodna i politička, dodajući da to nije problem, jer, ukazuje, postoje primeri takvih odluka koje funkcionišu, navodeći da je i Evrozona jedna od njih.\n"Evrozona je klasični primer političke odluke i ona funkcioniše", ukazao je Jovanovski i dodao da je ekonomsko povezivanje regiona zapravo bolja startna pozicija u procesu evropintegracija.\nIstiče da je potrebno da se Zapadni Balkan promoviše kao zajedničko tržište, a ne da se zemlje međusobno takmiče u privlačenju stranih direktnih investicija.\nUkazuje i da su dva najveća problema zemalja Zapadnog Balkana nedostatak radne snage i ekološka pitanja, dodajući da mladi odlaze iz Makedonije ne iz ekonomski razloga, već zato što je vazduh zagađen i nema meritokratije.\nkopaonik Biznis forum trgovina mini sengen


10.09.2018. 20:59h 10.09.2018. 20:59h\nOn ističe da su predstavnici Vlade Srbije čvrsto obećali predstavnicima sindikata da će do početka oktobra, u sklopu paketa mera o ukidanju Zakona o privremenom smanjenju penzija, konačno biti ukinuto i ograničenje rasta plata u javnom sektoru. - Konačno smo dobili obećanje da će biti dogovoreno ukidanje ograničenja povećanja plata u javnom sektoru, što će omogućiti da one budu povećane za šest do 12 odsto, kao i da će u taj paket biti uključeni i platni razredi - kaže Stojiljković.\nIako nije prihvaćen zahtev sindikata da minimalna cena rada bude povećana za 10 odsto, već je Vlada Srbije odobrila povećanje od 8,6 procenata, Stojiljković ističe da je sa predstavnicima Vlade postignut jedan izuzetno važan dogovor. - Dogovorili smo se da za tri godine minimalne zarade dostignu minimalnu potrošačku korpu od 36.000 dinara - kaže Stoiljković i dodao da će to značiti da će ljudi za tri godine imati za pristojno preživljavanje.\nMinistarstvo finansija saopštilo je da povećanje minimalne cene rada sa 143 na 155 dinara po satu samo deo ukupnog paketa mera koje Vlada priprema do kraja godine, među kojima su povećanje penzija penzionerima, ukidanje parafiskalnih nameta i povećanje zarada u javnom sektoru. - Za 2018. iznos minimalne zarade bio je 24.882 dinara, a sa ovim povećanjem idemo na 27.022 dinara. Ovo je prvi put da je pređena ta granica od 27.000 dinara - rekao je ministar finansija Siniša Mali.\nOn je dodao da očekuje da će minimalna zarada u narednom periodu rasti još brže i dinamičnije, na šta ukazuju i odlični privredni rezultati koje smo ostvarili u ovoj godini. - Sada smo na stabilnom putu oporavka ekonomije i minimalnu cenu vidimo kao deo mozaika koji se zove privredni ambijent, koji treba da doprinese da još više rastemo, budemo bolji i plate budu još više - rekao je ministar finansija Siniša Mali.\nLjubisav Orbović, predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije, ističe da je za protekle tri godine minimalna cena rada porasla za 28 odsto, što govori o kontinuitetu rasta koji vodi ka zadatom cilju da minimalna zarada dostigne minimalnu potrošačku cenu rada. - Razgovarali smo i o zaradama u javnom sektoru, odnosno o ukidanju Zakona o smanjenju plata u javnom sektoru, kojim su plate smanjene za 10 procenata. Ostalo je da se o tome razgovara do 1. oktobra, do kada bi to pitanje trebalo da bude rešeno - ističe Orbović, koji nije želeo da licitira kada će i za koliko biti povećane plate u javnom sektoru.\n155 dinara biće ubuduće minimalna cena radnog sata 143 dinara trenutno iznosi minimalna cena radnog sata 24.882 dinara iznosi trenutno minimalac u Srbiji 27.022 dinara iznosiće minimalac posle povećanja od 8,6%\npovećanje platajavni sektorminimalacminimalna cena radasidnikatiZoran StojiljkovićUGS NezavisnostSinisa Mali


Mađarskia deonica železničke linije između Beograda i Budimpešte biće završena 2025. godine – izjavio je resorni ministar.\nIzmeđu Kine i Evrope postoji značajna trgovinska razmena, zbog toga je neophodno osavremenjavanje pruge Beograd-Budimpešta – izjavio je mađarski ministar spoljne ekonomije i spoljne politike. Prema rečima ministra Petera Sijarta, Mađarska treba da iskoristi svoj dobar položaj i da izvuče koristi od tranzitnog teretnog železničkog saobraćaja. Nakon obnove železničke pruge Beograd-Budimpešta, ovom deonicom će iz grčkih luka roba najbrže stizati do zapadne Evrope. Prema izveštaju Sijarta radovi će u Mađarskoj započeti februara i biti završeni 2025. godine. Na srpskoj deonici radovi već uveliko traju.


Brus ONLINE - Sačuvajte pčele - Ne prskajte voće u vreme cvetanja!\nApelujemo na voćare i ostale da ne prskaju voće u fazi cvetanja, već da to čine u fazi kada se pojavljuju zameci plodova jer prskanje u cvetu pravi dvostruku štetu. Dokazano je da prskanje voća u cvetu ne samo da ne daje nikakve rezultate, već da se tako uništavaju pčele koje su glavni oprašivači voća.\nVoće koje je oprašeno pčelama ima za 30 do 45% veću rodnost: jabuke za 38%, višnje za 67%, šljive za 72%, a maline za čak 81%!\nZakon o sredstvima za zaštitu bilja apsolutno zabranjuje prskanje bilja insekticidima tokom cvetanja.\nPoljoprivrednik je odgovoran ako vrši prskanje u vreme cvetanja i ukoliko načini štetu pčelarima dužan je da je nadoknadi ali i da plati kaznu za nesavesno prskanje voća i uništavanje pčela.\nOsnovni cilj apela je da sačuvamo pčele od trovanja podizanjem svesti o značaju pčela kao najvećih prirodnih oprašivača i da poljoprivrednici počnu da ispunjavaju osnovne kriterijume iz Dobre poljoprivredne prakse poštujući zakonom propisana pravila.


Bespovratna IPARD sredstva uz podršku ProCredit banke :: ProCredit Bank ' //\t//content : '\nKrediti za unapređenje poljoprivredne proizvodnje\nSvi poljoprivredni proizvođači u našoj zemlji uskoro će moći da konkurišu za dobijanje bespovratnih finansijskih sredstava iz IPARD fondova Evropske unije i što je naročito važno da na ovaj način realizuju investicije na svom gazdinstvu uz siguran povraćaj od 50% do čak 80% uloženih sredstava.\nNaš IPARD paket podrške nudi Vam nekoliko zanimljivih mogućnosti, a sve u zavisnosti od toga da li sredstva neophodna za realizaciju planirane investicije nameravate da obezbedite sami ili će Vam u tome biti neophodna naša podrška. I u jednom i u drugom slučaju, ProCredit banka je tu da Vas posavetuje i omogući Vam da pod najpovoljnijim uslovima konkurišete za donacije iz IPARD fondova.\nUkoliko raspolažete sopstvenim sredstvima potrebnim za realizaciju planirane investicije – pozivamo vas da otvorite Štedni račun u našoj banci, kao i da na njemu čuvate sredstva do početka realizacije svoje investicije.\nMesečni pripis kamate na deponovana sredstva (NKS 0.8% godišnje)\nU saradnji sa eminentnim konsultanskim kućama želimo da svaki Vaš projekat zajednički učinimo prihvatljivim i da uz ekonomsku opravdanost i ispunjenje ciljeva donacija poboljšamo Vaše poslovanje.\nZa više informacija pošaljite nam svoj upit, a naši savetnici za poljoprivredu će Vas u najkraćem roku kontaktirati!


Govoreći o ovoj aktivnosti, Miroslav Macura, sekretar saveta mesne zajednice Novi Bečej, rekao je: “Kao i prethodnih godina, mesna zajednica Novi Bečej i ovog proleća je nasipala delove neasfaltiranih ulica na teritoriji mesne zajednice Novi Bečej. U saradnji sa javnim preduzećem “Komunalac”, mi smo nasipali delove neasfaltiranih ulica. Ne smatramo to trajnim rešenjem već kao jedan međuperiod da amortizujemo tokom ovih kišnih dana prelaz vozila preko tih ulica. Naravno, trajno rešenje će biti onog dana kada se te ulice budu asfaltirale”. On je istakao i da je asfaltiranje svih neasfaltiranih ulica jedan od problema za čije se rešavanje zajednički zalažu mesna zajednica i opština Novi Bečej i dodao da se nada da će do kraja godine barem neke ulice biti asfaltirane, a do 2022. da više neće biti neasfaltiranih ulica u ovom mestu.\nOn je, ovom prilikom, i najavio predostejeće aktivnosti mesne zajednice Novi Bečej: “Planiramo izgradnju parking mesta na potezu od SRC “Jedinstvo” do osnovne škole “Miloje Čiplić”. Smatramo da Novi Bečej ima manjka parking mesta. Tako da sa ovom javnom nabavkom koja će biti sprovedena ćemo omogućiti našim sugrađanima da imaju mesto gde će parkirati svoja vozila”.


PREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić primio je danas u oproštajnu posetu ambasadora Francuske Žan-Luja Falkonija, kome je zahvalio za predanost jačanju srpsko-francuskih odnosa, pokazanu tokom boravka u Beogradu, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nVučić i Falkoni su se saglasili da Srbija i Francuska stalno potvrđuju opredeljenje da, na osnovu postojanog prijateljstva i dogovorenog strateškog partnerstva, unapređuju političku i ekonomsku saradnju, kao i saradnju u svim oblastima od zajedničkog interesa, što se odražava i kroz broj potpisanih bilateralnih dokumenata i postignutih dogovora.\nTokom susreta Vučić je dodao da Francuska uvek može da računa na Srbiju kao iskrenog prijatelja i pouzdanog saveznika i izrazio zahvalnost predsedniku Francuske Emanuelu Makronu za lični doprinos jačanju srpsko-francuskih veza, istakavši značaj zajedničkih projekata za ekonomski napredak Srbije.\nVučić je istakao i da je, imajući u vidu ugled i uticaj Francuske u okvirima evropske i svetske politike, pažnja, koju predsednik Makron iskazuje za Srbiju, od najvećeg značaja i izrazio nadu da ćemo i u budućnosti imati aktivnu podršku Francuske u evropskim integracijama i drugim značajnim pitanjima.\nOproštajna poseta ambasadora Republike Francuske @FalconiJL, kome sam zahvalio za predanost jačanju srpsko-francuskih odnosa, pokazany tokom boravka u Beogradu. pic.twitter.com/5vFhjV2PtF — Aleksandar Vučić (@predsednikrs) September 3, 2021\nBONUS VIDEO: VUČIĆ KOD ČORTANOVACA: Predsednik na ceremoniji spajanja železničkog koloseka\nAleksandar Vučić Žan Luj Falkoni Falkoni i Vučić Vučić na sastanku


Provokacija neće proći: Kako će Rusija odgovoriti na ulazak američkog razarača u Crno more - Sputnjik Srbija\n22:12 03 Jun 2020\nProvokacija neće proći: Kako će Rusija odgovoriti na ulazak američkog razarača u Crno more\n13:59 13.08.2018 Preuzmite kraći link\nAmerički razarač „Karni“, naoružan sistemom protivraketne odbrane „Egis“, koji je u nedelju uplovio u Crno more, predstavlja potencijalnu pretnju vojnoj infrastrukturi Rusije, ocenjuju ruski vojni eksperti.\nReakcija Moskve na dolazak američkog razarača u Crno more će nesumnjivo uslediti i to neće biti spontano, već u okviru programa za osiguravanje bezbednosti Rusije na Crnom moru, izjavio je prvi zamenik predsednika komiteta Saveta Federacije za odbranu Rusije Franc Klincevič.\nRuski senator je uveren da američki razarač nije uplovio u Crno more radi izvođenja bezbednosnih operacija na moru, već sa ciljem da se „poigra sa živcima Rusije, da nervira“.\nU Moskvi na ove poteze Sjedinjenih Država gledaju kao na provokaciju, ali Klincevič ističe da su to „uzaludni pokušaji“.\n„Mi imamo jake živce i niko se neće na ovo ’trzati‘… Provokacije neće proći“, naglasio je on.\nPrema mišljenju Klinceviča, stvara se utisak da su SAD odlučile da obezbede svoje stalno prisustvo u Crnom moru — „jedan ratni brod zamenjuje drugi“. U tom kontekstu čudno i smešno izgledaju tvrdnje da Rusija nekom preti, a da su postupci Amerikanaca samo recipročna mera, naglasio je senator.\nVojni analitičar Viktor Litovkin smatra da ulazak američkog razarača u Crno more stvara dodatne napetosti u regionu.\n„Ulazak svakog američkog broda koji nosi krstareće rakete ’tomahavk‘ stvara napetosti, a sistem ’Egis‘ sugeriše da bi krstareće rakete dalekog dometa ’tomahavk‘ mogle da se nađu na tom američkom ratnom brodu. Te krstareće rakete mogu biti usmerene na naše baze strateških raketnih snaga u evropskom delu Rusije. Samim tim su oni za nas pretnja. Međutim, siguran sam da ruska Crnomorska flota i vojska koja se nalazi na Krimu, pažljivo prate kretanja američkih brodova i neće dopustiti nikakav razvoj događaja koji bi bio neprijatan za našu zemlju“, rekao je Litovkin za Sputnjik.\nRazarači tipa „Arli Berk“, u koje spada „Karni“, naoružani su sa dva lanserna sistema „Egis“, koji omogućavaju nošenje do 56 krstarećih raketa „tomahvak“ sa nuklearnim bojevim glavama. Takođe, na brodu se nalazi helikopter SH-60 „Sihok“, a posadu razarača tipa „Arli Berk“ čini više od 330 ljudi. Zahvaljujući borbenim mogućnostima sistema protivraketne odbrane „Egis“, ovakvi brodovi su u stanju da obavljaju zadatke u uslovima visoke pretnje od strane protivnika, istovremeno pružajući protivvazdušnu, protivbrodsku i protivpodmorničku odbranu.\nPodsetimo, pres-služba 6. flote Ratne mornarice SAD je saopštila da je „Karni“, razarač klase „Arli Berk“, 12. avgusta uplovio u Crno more radi izvođenja bezbednosne operacije, kao i radi unapređenja saradnje sa saveznicima i partnerima u regionu.\nKomandant tog američkog razarača Tajson Jang je rekao da dolazak „Karnija“ u Crno more pokazuje američku nepokolebljivu posvećenost bezbednosti i stabilnosti u regionu. Prema njegovim rečima, vreme koje provode u tom regionu pomoći će im da poboljšaju saradnju i razmenu informacija i iskustva sa državama koje su američki partneri.\nOvo nije prvi put da „Karni“ ulazi u Crno more — ovaj razarač američke mornarice boravio je i početkom godine u tim vodama, zajedno sa razaračem „Ros“.\nPored toga, ovog leta su komandni brod Šeste flote Ratne mornarice SAD „Maunt vitni“ i razarač „Porter“ sa krstarećim raketama takođe uplovili u Crno more, kako bi učestvovali na ukrajinsko-američkoj vojnoj vežbi „Morski povetarac“.\nPrema konvenciji iz Montrea iz 1936. godine, vojni brodovi u mirno vreme mogu da ulaze u akvatoriju Crnog mora, ali za brodove zemalja koje nisu crnomorske važi ograničenje — oni tu mogu ostati do tri nedelje.\nrazarač, Crno more


Integrisani prelaz Preševo - Tabanovce u funkciji - Pluton Logistics\n26/08/2019 marko carinski terminal Preševo, granični prelaz Preševo, granični prelaz Srbija Makedonija, granični prelaz Tabanovci, Makedonija, Tabanovce, Tabanovci, zajednički granični prelazi\nOd danas će prvi put na jednom graničnom drumskom prelazu prve kategorije, Preševo–Tabanovce na Koridoru 10, zajedno u istoj „kancelariji“ raditi srpski i makedonski carinici i policajci. Integrisani granični prelaz je rezultat Sporazuma o uspostavljanju zajedničkih kontrola na međunarodnom graničnom prelazu Preševo–Tabanovce preko koga se odvija promet putnika i svih vrsta robe.\nZoran Zaev je rekao da će otvaranje integrisanog prelaza Preševo–Tabanovce doneti godišnje uštede od osam miliona evra. Uspostavljanjem integrisanog prelaza Preševo–Tabanovce, kaže Zaev, biće ubrzan protok robe i ljudi, a čekanje na granici će se smanjiti za pola, a biće skraćeno i vreme za carinske postupke.\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež je rekao da autoput, koji vodi ka prelazu Preševo, ne bi imao tu vrednost da danas nije realizovan dogovor o integrisanom graničnom prelazu.\nObraćajući se okupljenima na graničnom prelazu, premijerka Ana Brnabić je rekla da je ovo u svakom smislu poseban dan.\n„Auto-put ne služi ničemu ako nemate ljude koji se na njemu voze, i robu i ekonomije koju povezuje. Srbija i Severna Makedonija odlukom stvaranja integrisanog prelaza donele su veliku odluku za region bez barijera“, rekao je Čadež.\n– Ovo je prvi zajednički granični prelaz u ovom delu Evrope. U našem regionu ovo nije važan dan samo za Srbiju i Severnu Makedoniju, ovo je potencijalno novi početak za ekonomsku, trgovinsku i regionalnu saradnju na Balkanu. Ali, potrebna je i politička hrabrost i vizija, da gledamo u budućnost, da ne budemo fokusirani na kratkovide populističke politike – rekla je Brnabićeva.\n← Mercedes će kamione proizvoditi u Kini\nPREVOZ OPASNE ROBE: Donet novi pravilnik →


Sutra u opštini privrednicima o domaćim i stranim fondovima -\nOpština Aleksinac, Odsek za lokalni ekonomski razvoj uz stručnu pomoć Konsultantske kuće „Status Konsalting” iz Niša organizuje trodnevni trening i prezentaciju za zainteresovane privrednike. Učesnicima treninga prvog dana, pored instrukcija za izradu biznis plana, biće prezentovani domaći i inostrani fondovi kod kojih privrednici mogu da apliciraju za sredstva. Drugog i trećeg dana stručni konsultanti obilaziće zainteresovane firme i pružaće konsultantske usluge.\n‒ Ono što jeste prednost ovog seminara jeste da se on neće završiti samo teorijskim predavanjem, već će naredna dva dana, to jest u četvrtak i u petak, konsultanti iz ovih firmi obići zainteresovane preduzetnike sa teritorije naše opštine i dati im bliže informacije konkretno za njihove ideje. Uputiće ih kako mogu da apliciraju i gde mogu da apliciraju i pokušaće da zajedno sa njima obrade te njihove ideje i izrade biznis plan kojim bi preduzetnici aplicirali u ovim fondovima ‒ kaže Dalibor Marković, načelnik odeljenja za privredu u Opštinskoj upravi Aleksinac.\nTrening počinje sutra, 11. septembra, u sali Skupštine opštine sa početkom u 10 sati. Zainteresovani preduzetnici i privrednici za učešće na ovoj prezentaciji mogu da se prijave na mejl odsekler@aleksinac.org ili telefon 018 809 007.\nPrevious Post:Kiša golova u Dobrujevcu\nNext Post:Muzički karavan iz Lavria uskoro u Aleksincu


Osmi po redu, Mamin bazar koji organizuje udruženje „Mame Novosađanke“, održaće se u subotu 16. decembra od 10 do 18 časova na Spensu. Ulaz je besplatan, a organizatori obećavaju ugodan provod za decu i odrasle.\nMamin bazar predstavlja mesto na kome članice udruženja Mame Novosađanke prodaju svoju i dečiju polovnu odeću, obuću, igračke, bebi opremu, a na kojem posetioci mogu tu istu robu da kupe po vrlo povoljnim cenama. Na „Bazaru“ će se naći oko 150 mama izlagača kvalitetne polovne robe, koje su prethodno prijavile svoje učešće, a kao posetioci su dobrodošli svi koji žele da se opreme za zimu i predstojeće praznike\nZa najmlađe posetioce pripremljeno je slikanje sa Deda Mrazom, njegovim pomoćnikom Elfom i Olafom. Pored toga, pripremljen je i bogat celodnevni muzičko-scenski program. Na sceni će moći da se vide i čuju dečiji horovi, folklorne grupe, džez balet, moderan balet, smeh joga, kapuera, zumba za odrasle i za decu, školice sporta, fitnes za decu i odrasle i zvezda dana Branimir Rosić – leteća gitara.\nDodatni izlagači „Maminog bazara“ obuhvatiće temu Nove godine i novogodišnjih poklona, pa će posetioci moći na jednom mestu da nađu ponešto za svaku dragu osobu, bilo da su u pitanju deca ili odrasli.\nKao i inače, ovogodišnja manifestacija ima humanitarni karakter. Na posebnom štandu stajaće kutija za skupljanje novčane pomoći za porodicu Stojković sa troje dece, koja je nedavno u požaru ostala bez kuće. Skupljaće se odeća i obuća za Dom u Veterniku, kao i donacija za obnovu zabavišta „Zlatna greda” u organizaciji roditelja, vaspitača i dece koja su napravila čestitke i poklončiće koje će dobiti svako ko donira novac za opremanje njihovog vrtića.\nU ekološkom kutku Maminog bazara biće postavljene kutije u kojima će se sakupljati PET ambalaža i papir za reciklažu, a deca iz vrtića „Leptirić” izvešće svoju ekološku pesmicu kojom pozivaju sve ljude da budu odgovorni prema svojoj životnoj sredini.\nUlaz na 8. Mamin bazar koji organizuje udruženje „Mame Novosađanke“ , je besplatan. Program će se održati u subotu 16. decembra od 10 do 18 časova, na Spensu, na spratu ispred bivše Gradske kafane, a ovogodišnju manifestaciju svečano će otvoriti potpredsednica Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine, Sandra Đanković.


MEKTIĆ KLEVETNIČKI NAPAO ČOVIĆA: "Istrijebio si Srbe pa bi sada da ih štitiš, ne petljaj se gdje ti nije mjesto" - Hrvatski Medijski Servis\nMinistar sigurnosti BiH Dragan Mektić poručio je danas hrvatskom članu u Predsjedništvu BiH Draganu Čoviću da se ne petlja u interese srpskog naroda.\nMektić je reagirao na izjavu Čovića, koji je nakon sastanka s predsjednikom RS Miloradom Dodikom, rekao da hrvatski ministri u Vijeću ministara neće podržati nijedno zakonsko rješenje u kojem nisu uvaženi stavovi iz Republike Srpske.\n“Poručujem Draganu Čoviću neka se ne petlja u interese srpskog naroda. On je zaštitu interesa srpskog naroda pokazao i na način kako se odnosi prema zločinima nad Srbima u Hrvatskoj i prema zločinima nad Srbima u Hercegovini, da bukvalno ne postoje. Nakon što je istrijebio Srbe u Hercegovini ne treba štititi interese srpskog naroda. Ako on i Dodik imaju neke međusobne interese da štite, to mogu biti interesi oko kriminala neka to rade, ali će i to doći na red jednog dana”, kazao je Mektić u izjavi N1.\nPodsjetimo, predsjednik HDZ Bih i hrvatskog člana Predsjedništva BiH u vrijeme rata bio je direktor poduzeća Soko. Ostaje vidjeti hoće li Čović zbog Mektićeve klevetničke izjave da je “istrijebio Srbe u Hercegovini” tužiti Mektića./HMS/


Vučić odgovorio komandantu Kfora: "Potvrdio da sam bio u pravu" | BL Portal\n30. Maja 2019. 11:39\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je portparol Kfora Vinčenco Graso najnovijom izjavom da je o akciji hapšenja na sjeveru KiM bio obaviješten svako ko čita novine potvrdio njegovu izjavu da Kfor nije obavijestio Beograd o tome šta se sprema i događa.\n„Upozorio sam i međunarodnu zajednicu i naše ljude da će se ovo dogoditi. Naravno da će se to pojaviti u štampi. Ako su mislili na činjenicu da sam ja upozorio na nešto i da je to štampa objavila kao moje upozorenje, ne znači da su nas sa nečim upoznali i da smo znali, već da je predsjednik Vučić sve otkrio“, rekao je srpski predsjednik za Pink televiziju.\n„Da, ja sam kao predsjednik Republike upozorio cjelokupnu javnost na to što će da se zbiva na KiM. Da, to su sve novine prenijele ili najuticajnije i najvažnije dnevne novine, svi su mogli da pročitaju, sve je tačno, a onaj koji je trebalo da spriječi, a to jesu Kfor i NATO i EU i SAD, oni to nisu spriječili zato što su se pravili da ne znaju da ovo nema nikakve suštinske veze sa korupcijom i kriminalom“, rekao je Vučić u telefonskom uključenju za televiziju „Pink“.\nKFOR odgovara Vučiću: Ko god je čitao vijesti prije 10 dana, bio je obaviješten https://t.co/9gsMPXj121\n„Dakle, svako izmišlja šta god mu padne na pamet, jedino što je važno bilo je optužiti Srbiju“, primijetio je Vučić i dodao:\n„I kad me napada ’Jutarnji list‘ hrvatski i kad me napada sarajevski ’Avaz‘ sa istom pričom sa kojom je to Rada Trajković učinila da je Vučić morao da podrži Albance, a ne Srbe, jer ti Srbi su korumpirani, moja poruka je sledeća, prije svega srpskom narodu na KiM: biću uz srpski narod, biću uz istinu i pravdu, a ne uz kriminalce i zločince i nikada neću da podržim kriminal“.\n„Neki će uvijek biti na svakoj strani, samo da budu protiv državnog rukovodstva Srbije. Nemaju osećaj za svoj narod i svoju zemlju. Pričaju o korupciji i kriminalu, a ljudi su pušteni“, rekao je Vučić i dodao:\n„Priština nema pojma za šta da goni uhapšene“.\nPričali su o akciji na cijeloj teritoriji Kosova, a sve se to vodi, istakao je, samo zbog upada na sjever Kosova i sa ciljem da se skloni dio ljudi koji želi da im se suprostavi.\n„Nije u redu da idete protiv naroda zato što ne možete da volite legitimne predstavnike“, rekao je Vučić i dodao da su mnogi u Srbiji pokušali da zloupotrebe riječi portparola Kfora, pa su govorili da je Vučića Kfor raskrinkao.\nKako kaže, želja nekih ljudi je da urade sve što mogu protiv državnih organa Srbije i protiv njega lično, i da uvijek ima onih koji će biti na strani NATO-a, albanskoj strani samo da bi bili protiv državnog rukovodstva Srbije.\n„Ti ljudi nemaju nikakvog ni nacionalnog ni državno odgovornog osećaja za svoj narod i za svoju zemlju i spremni su da optužuju svoje ljude. Pričali su nam o korupciji i kriminalu, a ni o kakvoj korupciji i kriminalu nije riječ“, naglasio je on.\nDodaje da Priština pojma nema za šta da goni uhapšene Srbe i da imaju jedan ili dva video-snimka nekih drugih ljudi, a ne ljudi koje su hapsili.\n„Pričali su o akciji na cijeloj teritoriji Kosova, na kraju se ispostavilo da se vodi samo zbog sjevera i zbog njihovog upada na sjever i da bi sklonili još jedan dio ljudi koji bi u nekom trenutku mogao da im se suprostavi u njihovom pokušaju da ovladaju sjeverom“, naglasio je on.\nPredsjednik kaže da je za njega najtužnije i da ga najviše pogađa to što jedan dio ljudi ide protiv svog naroda.\n„U redu je da budete politički protivnik, da kažete šta želite, ali nije u redu da idete protiv svog naroda zato što mrzite njegove legitimne i legalne predstavnike. Sve mogu da razumijem, ali ne i da hvalite Haradinaja, da kažete da je dobro jer on vodi borbu protiv korupcije, a pritom hapsi našu djecu, naše ljude“, rekao je on.\nPodseća da su specijalne jedinice pretukle Rusa koji je bio blizu barikade, i upitao šta bi bilo da se tako nešto desi na demonstracijama u Beogradu.\n„Valjda je posao administrativnih radnika UN da budu blizu barikada. Nije on bio naoružan i pucao na njih da ga onako izubijaju. Još mu sada ne daju da napusti Kosovo, pa se muči čitava Ruska Federacija koja se trudi da izvuče čovjeka koji je u teškom stanju na KiM da dođe na VMA da se liječi“, naglasio je Vučić.\n„Imamo i mudrost i hrabrost da sačuvamo mir i stabilnost, ali molim ljude da ne idu protiv svoje države i svog naroda“, rekao je Vučić.\nNema, kaže, ništa protiv da ljudi glasaju za koga hoće, ali moli da razmisle kakav će efekat toga biti na naš narod.\n„Što se NATO-a tiče, sve je jasno nakon izjave gospodina Grasa. Ja sam upozorio šta će da se zbiva na KiM, to je tačno, a oni koji je trebalo to da spriječe nisu to uradili, jer su se pravili da ne znaju da ovo nema nikakve suštinske veze sa korupcijom i kriminalom. Biću uz srpski narod, a ne uz kriminalce i zločince. Nikada to nisam podržavao“, naglasio je predsjednik Vučić.\nVučić je istakao da je mađarski kontingent Kfora htio da postupi drugačije, i na tome im je još jednom zahvalio.\nNa opasku da se čini da nisu baš svi u Kforu na isti način razumjeli ovu akciju kao što to tumači Graso, Vučić je rekao:\n„Hoću da zahvalim našim mađarskim prijateljima, i ta informacija je dobrim djelom tačna i želim da im kažem veliko hvala na brizi za srpski narod i za sve ono što se zbiva na KiM“, prenosi Sputnik.\nBanjalučki sudija podnio prijavu protiv Milana Tegeltije


M. Ković, Č. Koprivica - Povodom rasprave o izjavama predsednika SANU\nO izjavama predsednika SANU\nMiloš Ković, Časlav Koprivica 12.02.2021. 16:22 12.02.2021.\nZastupanje stava da Kosovo više nije srpsko nedostojno je položaja predsednika SANU, bez obzira na nečije stručne kvalifikacije, u koje šira javnost ne bi trebalo da ulazi\nJoš nisu utihli odjeci povodom istupa predsednika SANU prof. Vladimira Kostića, koji je o Božiću podsetio javnost na svoj višegodišnji stav o tobožnjoj „izgubljenosti“ Kosova i Metohije, ali i o štetnosti borbe za njegov povratak u okrilje srpske države.\nBudući da je taj slučaj izazvao višestruku reakciju na različitim stranama, ali i da su pokrenuta pitanja koja nemaju nikakve veze sa stavom akademika Kostića i SANU prema Kosovu i Metohiji, verujemo da je potrebno da se istakne ono što je u čitavoj stvari najvažnije.\nNiko izvan SANU ne bi trebalo da se u ime same SANU bavi pitanjem ko će voditi tu ustanovu, jer to na svaki način spada u domen njene institucionalne autonomije. Nije primereno ni pozivanje na njeno raspuštanje i ponovno osnivanje – po čijim kriterijima i pod čijim nadzorom? Gde god ljudi, pa makar bili i najbolji, biraju, tu treba računati i na mogućnost nesavršenosti pojedinih izbora, što je prirođeno konačnosti karaktera realnih istorijskih institucija. Ako je toga bilo u SANU – a to se ne može isključiti, mada to NIJE predmet „slučaja Kostić“ – tada nešto takvo treba prihvatiti kao neminovnost istorijskog života kulturnih ustanova.\nOvo, međutim, ne znači da javnost nema pravo na stav o delovanju SANU, u okviru široko prihvaćene pretpostavke o tome šta ona jeste, odnosno šta oličava. Naime, naša javnost je, oslanjajući se na sopstveno, istorijsko iskustvo i po inerciji iz ne tako davnih vremena, pošla od toga da je Srpska akademija nauka i umetnosti najviša naučno-umetnička i kulturna ustanova srpskog naroda, u kojoj sede najpozvaniji i najdobronamerniji ljudi koji, pored ostalog, (i dalje) bdiju nad sudbinom svoga naroda i svoje zemlje.\nAkademici i gosti SANU tokom obeležavanja Dana Srpske akademije nauka i umetnosti, Beograd, 19. novembar 2018. (Foto: spc.rs)\nPošavši od takvog iskustva i te pretpostavke, javnost je reagovala na nešto što joj je nepojmljivo. Je li to „idealistička“ zabluda, stvar potrebe naroda da veruje da najučeniji među nama brinu o našem blagostanju? Posmatrano s takvog (naivnog?) stanovišta, predsednik SANU, u čije bi institucionalno a priori trebalo da bude ugrađena regulativna ideja dobrobiti srpskog naroda, ne sme da javno zastupa antinacionalne stavove, u koje nesumnjivo spada i onaj o tobožnjoj bespredmetnosti naše odbrane sunarodnika, svetinja i države na Kosovu i Metohiji.\nAkademija je nastala u vremenu borbe za oslobođenje i ujedinjenje srpskog naroda, i ona stoga za sve vreme svog postojanja nije bila nekakav slobodni klub za neobavezno iznošenje i razmenu ličnih mnjenja – što bi bilo na liniji više puta iz Akademije ponovljenog stava da svako, pa i predsednik SANU, ima pravo na „lični stav“ o KiM – već ustanova čije je delovanje i postojanje neodvojivo od pretpostavljene ideje dobrobiti naroda i zemlje iz koje je ona institucionalno izrasla. Samo to može i sme da bude podsticaj za upliv spoljne javnosti u rad SANU. Lične potrebe pojedinaca, ambicije da uđu u SANU, ili povređenosti zbog toga što se to nije desilo ne bi smele da imaju bilo kakve veze sa zabrinutošću javnosti i zajednice da li se SANU, naš ponos, i dalje oseća obavezanom time što nosi časni „prefiks“ Srpska.\nPitanje za SANU\nZato, kada se uzburkaju duhovi zbog onoga šta se na nacionalnom planu dešava u SANU, to nije samo stvar trivijalnog argumenta da građani plaćaju SANU, pa stoga imaju pravo da znaju šta se radi „za njihov novac“. Uostalom, građani plaćaju i predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, koji već najmanje tri i po godine najaktivnije radi na sprovođenju u delo svoje kosovoizručiteljske „strategije“, suštinski srodne kostićevskom stanovištu. U vezi s time, primećuje se da je kod nekih prorežimskih medija i iznajmljivih javnih intelektualaca („analitičara“) u toku koordinisan pokušaj da se jedino stav Aleksandra Kostića o KiM prikaže kao duboko sporan, što bi poslužilo kao dimna zavesa za nastavak Vučić-Kostićeve „Kosovske politike“.\nJavnost je, međutim, duboko uznemirena sledećom spoznajom: ako čelnik SANU tvrdi da Kosovo i Metohija nije srpsko, i za to, vidimo, dobija (aktivnu ili pasivnu) podršku članova Akademije, da li to znači da najučeniji, najmudriji i, pretpostavka je, najbolji među nama više ne mare za svoju zemlju i svoj narod, naročito onaj sateran u geta na okupiranom Kosovu i Metohiji? U vezi s time javnost ima pravo da Akademiji uputi sledeće pitanje: Da li je za SANU Kosovo i Metohija deo Srbije? O tome najviša sekularna duhovna ustanova srpskog naroda naprosto mora imati jedinstveno i merodavno korporativno mnjenje, kao što ga je imala od svog nastanka.\nDeca tokom igre u srpskoj enklavi Orahovcu na Kosovu i Metohiji (Foto: Radomir Jovanović/Novi Standard)\nZastupanje stava o ne više srpskom Kosovu nedostojno je položaja predsednika SANU, bez obzira na nečije stručne kvalifikacije, u koje šira javnost ne bi trebalo da ulazi. Nedopustivo je, međutim, i kada se u kritikama povodom stava SANU o Kosovu i Metohiji prepoznaju tragovi javne i uporne kampanje smanjivanja broja žrtava i poricanja genocida nad Srbima u NDH. I kosovoizručiteljstvo i jasenovački revizionizam nanose srpskom narodu nenadoknadivu nacionalnu štetu.\nDruštvoVladimir KostićKosovo i MetohijaMiloš KovićSANUČaslav Koprivica


Niko ne zna šta će se dogoditi: CERN može da privuče asteroide ka Zemlji - VIDEO | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA NIKO NE ZNA ŠTA ĆE SE DOGODITI: Sudarač čestica u Švajcarskom CERN-u može da privuče asteroide ka Zemlji – VIDEO\nPosted date: март 07, 2016 In: IZA OGLEDALA\nPrema jednoj teoriji koja se munjevito širi internetom, CERN-ov Veliki hadonski sudarač čestica (LHC – Large Hardon Collider) bi mogao da bude odgovoran za privlačenje asteroida koji može da uništi našu planetu.\nLHC može da proizvede magnetno polje koje je dovoljno snažno da može da skrene veliki svemirski kamen, koji ima gvožđe u svom sastavu, sa prvobitne putanje i navede ga na putanju koja vodi ka Zemlji, što bi imalo katastrofalne posledice.\nDruga teorija zavere ide čak i korak dalje i upozorava da bi rad LHC-a mogao da izazove otvaranje portala prema drugoj dimenziji, a kroz koji bi mogla da proleti neočekivana kometa ili asteroid i da odjednom, niotkuda pogodi Zemlju.\nIma pojedinaca koji smatraju da bi takav neočekivani udar bio apokaliptičan.\nNaučnici se ne slažu sa ovakvim pretpostavkama i nazivaju ih smešnim, mada rad LHC-a u određenim krugovima već dugo izaziva strah koji je praćen tvrdnjama da LHC može da stvori crnu rupu koja bi mogla da proguta našu planetu.\nLHC je smešten u kilometrima dugačkim tunelima, 75 metara ispod francusko-švajcarske granice, blizu Ženeve. To je mesto gde naučnici izazivaju sudare atoma i pokušavaju da otkriju paralelni univerzum.\nNaučnici se slažu s tim da bi LHC mogao da stvori malu crnu rupu, ali niko od njih ne pominje da bi takva rupa mogla da proguta Zemlju ili da navede asteroide na nepoželjni pravac.\nIpak, ovo nije sprečilo širenje predviđanja u stilu Nostradamusa.\nNa Jutjubu ima mnogo kanala čiji sadržaji upozoravaju na to da će LHC dovesti do „paklenog uništenja“ sveta, i to tako što će svojim magnetizmom privući zapanjujuće veliki asteroid. Istočna obala Amerike se pominje kao meso mogućeg udara asteroida.\nJedan bloger je izjavio da je LHC zlokobna mašina i ukazao je na to da kružno postavljene šestice na logou CERN-a predstavljaju znak zveri.\n„CERN-ov sudarač čestica izgleda kao svevideće oko“\nNa kanalu sa Jutjuba, Paranormal Crucibale, istaknuto je: „U poslednje vreme se često mogu čuti priče o CERN-u, portalima i asteroidima. CERN radi na stvaranju portala u svemiru u iščekivanju događaja o kojem su najpre pokrenute brojne glasine, glasine koje pominju udar asteroida.\nMeđutim, niko ne zna šta će stvarno izaći iz tog portala kada se jednom otvori.“


Na Koridoru 10 završeno više od 40 posto radova | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Na Koridoru 10 završeno više od 40 posto radova\nNa Koridoru 10 završeno više od 40 posto radova\nPrilikom obilaska radova na Koridoru 10 od Dimitrovgrada do Niša, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva Dejan Trifunović, izjavio je za Pirotske vesti da je završeno više od 40 posto radova.\nTrifunović je u okviru kontrola izvođenja radova na vitalnim gradilištima u Srbiji obišao gradilišta na Koridoru 10 od Dimitrovgrada do Niša i izjavio da je na celom Koridoru 10 završeno više od 40 posto radova.\nTokom kontrole izrazio je zadovoljstvo dinamikom izgradnje tunela kod Dimitrovgrada, ali i zabrinutost jer bugarska firma “Trejs” kasni sa početkom radova na deonici koju je “nasledila” nakon bankrotstva “Alpine” i koja je dobrim delom već završena.\n“Kao što je potpredsednik Vlade i resorni ministar Zorana Mihajlović najavila, predstavnici Ministarstva su svakih 10 dana na svim važnim gradilištima tamo gde je država investitor. Danas smo sa misijom Svetske banke u redovnoj poseti ovom delu deonice E80, istočnog kraka Koridora 10 gde sagledavamo napredak radova”, naveo je Trifunović.\nOn je kazao da je deonica teška, da je ovde “bolji” deo Koridora 10, gde radovi intenzivnije napreduju.\n“Konkretno, na tunelu ‘Progon’ dužine 1.100 metara stepen radova je 86 posto, radovi napreduju i trebalo bi da bude završen u oktobru. Vrednost ove deonice je preko 43 miliona evra, računajući oba tunela koja se grade. Imali smo problema prilikom miniranja u maju, ali je ta situacija uspešno prevaziđena i inspekcija je na vreme reagovala“, rekao je Trifunović.\nSa druge strane, prema njegovim rečima, uočeno je da na obilaznici oko Dimitrovgrada ima deonica gde se kasni sa radovima. Tu je raskinut ugovor sa “Alpinom” i izabran je novi izvođač radova-bugarska kompanija “Trejs”.\n“Nažalost, na početku smo avgusta, oni su izabrani u julu, još nisu dostavili dinamiku radova, nisu dali bankarske garancije. Čekaćemo do 11. avgusta da vidimo šta se dešava, s obzirom na to da je 65 posto radova na obilaznici izvedeno. Mi možemo da polovinom naredne godine imamo puni završetak pa s toga ne bi želeli da gubimo građevinsku sezonu”, kazao je Trifunović i dodao su problemi uočeni i na pojedinim deonicama ka Nišu, tačnije na deonici Prosek-Crvena Reka.\nPrema njegovim rečima, ta deonica dužine 22,5 kilometara potpuno je spremna za asfaltiranje, a ta situacija mora se rešavati zajedno sa preduzećem ”Koridori Srbije” i to u toku avgusta, imajući u vidu da je u jeku građevinska sezona i da je nedopustivo da se ne radi, zbog nekih problema koje imaju izvođači radova.\nTrifunović je naglasio da je prilikom obilaska deonice Čiflik-Staničenje ustanovljeno da radnika nije bilo, i da će sa nadzornim organom biti ustanovljeno zašto se na deonici od 12,5 kilometara ne radi, uzimajući u obzir i povoljne vremenske uslove.


Uradite trening sa poznatim fitness trenerom (video) || LepotaiZdravlje\nAko vam fali motivacija, ona će vas pokrenuti: Uradite trening sa poznatim fitness trenerom (video)\nin Fitness, Shape&Health\nKira Stouks je fitness trener, sportistkinja, umetnik, plesačica, koja radi kako sa “običnim smrtnicima” tako i sa velikim zvezdama. Kira je više od 20 godina u fitnes industriji, a prepoznatljiva je po nezaustavljivoj energiji i stilu treniranja koji je osvojio klijente, ali i velike sportske brendove sa kojima sarađuje. (Pročitaj: Kako vas vežbanje čini srećnijim – Isprobajte ovaj zanimljiv trening od 10 minuta)\nKira, sertifikovani i nagrađivani trener, spremila je trening za sve one koji žele da vežbaju sa njom, ali i one kojima fali motivacije da počnu da treniraju.\nTrening sa poznatim fitness trenerom\nU videu koji ćete pogledati u nastavku, Kira nam predstavlja trening visokog inteziteta. (Pročitaj: Da li je sigurno jesti protein u prahu kome je istekao rok trajanja? (video))\nSa njom su ovoga puta trenirale Melisa koja je sa njene leve strane i koja prati njen tempo i Džene koja je trening prilagodila sebi i svima kojima je ovo previše naporno. (Pročitaj: Ove kardio vežba sa vijačom učiniće da se efektno oznojite za samo 20 minuta)\nOno što će vam trebati za ovaj trening sa poznatim fitness trenerom jeste set malih tegića, ali kako i sama Kira kaže, čak i ako radite bez njih, svakako ćete odraditi odličan trening. Međutim, ona posebno savetuje sve one koji se do sada nisu susreli sa treningom visokog inteziteta da ne koriste težine. (Pročitaj: Kako se Demi Mur vratila u formu pre nego što je pozirala naga u šestoj deceniji)\nAko želite da trenirate sa Kirom ili bacite pogled na njen trening na pravom ste mestu.\nZdrava i lepa kosa uz prirodno sušenje\nNeobičan zaključak glumice Bizi Filips o problemima sa upaljenom kožom (video)


Jovanov novi selektor kajakaške reprezentacije Novi selektor kajakaške reprezentacije Srbije od danas je Pavle Jovanov. BEOGRAD - Novi selektor kajakaške reprezentacije Srbije od danas je Pavle Jovanov. Upravni odbor Kajakaškog saveza Srbije novog selektora za sprint izabrao je ...\nKajakaški savez Srbije predstavio je novog selektora i stručni štab reprezentacije. Upravni odbor Kajakaškog saveza Srbije za novog selektora za sprint na period od četiri godine imenovao je dr Pavla Jovanova. U stručnom štabu osim selektora nalaze se još i glavni trener Akoš ...\nNovi selektor kajakaške reprezentacije Srbije od danas je Pavle Jovanov. Upravni odbor Kajakaškog saveza Srbije novog selektora za sprint izabrao je na period od četiri godine, a u stručnom štabu još su i glavni trener Akoš Vereckei i trener ženskog dela reprezentacije Miroslav ...\nNovi selektor kajakaške reprezentacije Srbije je Pavle Jovanov. Upravni odbor Kajakaškog saveza Srbije novog selektora za sprint izabrao je na period od četiri godine, a u stručnom štabu još su i glavni trener Akoš Vereckei i trener ženskog dela reprezentacije Miroslav Rodić.\nKajakaški savez Srbije predstavio je u četvrtak novog selektora i stručni štab reprezentacije. Upravni odbor Kajakaškog saveza Srbije za novog selektora za sprint na period od četiri godine imenovao je dr Pavla Jovanova.


Šampionske ambicije: Šapić doveo i Šoštara u Novi Beograd NOVA portal\nŠampionske ambicije: Šapić doveo i Šoštara u Novi Beograd\nOstalo Autor:Tanjug27. nov. 202013:45 > 14:42\nAleksandar Šoštar, legendarni vaterpolo golman, predstavljen je kao novi sportski direktor vateropolo kluba Novi Beograd.\nŠoštar je najnovije pojačanje u Novom Beogradu, a zajedno sa njim klub je predstavio ceo stručni kadar, koji čine šef stručnog štaba Vladimir Vujasinović, pomoćni trener Aleksandar Ćirić, šef struke za mlađe kategorije Nenad Vasilovski, kondicioni trener Aleksandar Janik, član uprave zadužen za sportska pitanja Đorđe Pejčić i predsednik kluba Goran Mandić.\nVaterpolo Superliga: Novi Beograd deklasirao Stari Grad\nBivši i dudgogodišnji predsednik VK Partizan, Aleksandar Šoštar, rekao je da je na poziv Aleksandra Šapića došao u Novi Beograd.\n„Ja sam najnoviji ovde, praktično od danas, a već od od 1. decembra treba da počnem da radim. Došao sama na poziv Šapića, koji me pozvao i ponudio mesto sportskog direktora. Tražio sam malo vremena da razmislim i moj odgovor je bio pozitivan, jer mislim da je ovo sredina koja ima prespektivu. Uslovi su dobri, Novi Beograd je opština kojoj je potreban jedan ovakav centar. Orjenetacija i priortet biće rad sa decom“, rekao je Šoštar.\nTrener Vladimir Vujasinović poželeo je dobrodošlicu svim članovima stručnog štaba.\n„Ove sezone imamo jak prvi tim koji konkuriše za domaće trofeje, a predstavićemo se i u Evropi. Osnovni cilj nam je formirrnaje vaterpolo škole, koja će u skorijoj budućnosti izbaciti vaterpolo asove. Da nastavimo da radimo kao što smo dosad. Želim nam svima sreću“, rekao je Vujasinović.\nAleksandar ŠapićAleksandar ŠoštarVaterpoloVK Novi BeogradVladimir Vujasinović


Bitef polifonija - Blic Online\nBitef Polifonija od 18. do 25. septembra\nBitef Polifonija, prateći program Beogradskog internacionalnog teatarskog festivala, posvećena je ove godine istraživanju kreativnih, integrativnih i inovativnih oblika rada u oblasti dramskog stvaralaštva i obrazovanja, a biće održana od 18. do 25. septembra na više lokacija u Beogradu, uz gostovanje u Novom Sadu.\nNajavljeni programi "Bitef na filmu" i "Bitef Polifonija"\nNajstariji prateći program Bitef festivala - "Bitef na filmu" ove godine biće održan od 22. do 24. septembra u Muzeju kinoteke, najavila je danas urednica tog programa Vera Konjović.\nPočinje Bitef Polifonija\nBitef Polifonija, 15. po redu, deo pratećeg programa Bitef-a biće otvorena danas u Ustanovi kulture "Parobrod".\n"Sestre po oružju" iz Srbije i Novog Zelanda\nU saradnji umetnika iz Srbije i Novog Zelanda nastaje predstava "Sestre po oružju/Sisters in Arms", o ulozi žena u Prvom svetskom ratu, a premijera će biti 24. septembra u Bitef teatru, u programu Bitef polifonija, najavio je danas Centar za dramu u edukaciji i umetnosti iz Beograda.\nŽivot kao scena\n„Umetnost i pozorište - zajednice za život“ naziv je 11. Bitef polifonije, pratećeg programa Bitefa, koju danas od 12 časova otvara projekt Teatara Mimart „Limes“ u Ustanovi kulture „Parobrod“. Akcenat ovogodišnje Polifonije je na otvorenim radionicama i interaktivnim prezentacijama.


Deportovana dvojica: Francuska počela sa protjerivanjem "islamskih ekstremista"\nFrancuska je danas protjerala dvojicu radikalnih islamista i planira da deportuje još trojicu, nakon što je prošlog mjeseca francuski državljanin alžirskog porijekla Mohammed Merah u tri napada u oblasti Toulousea ubio sedmoro ljudi, saopštila je policija.\nU saopštenju francuskog Ministarstva unutrašnjih poslova navodi se da su jedan "alžirski radikal" i "imam sa Malija" protjerani u njihove zemlje, a da su u postupku sprovođenja naloga za deportaciju muslimanski sveštenici iz Turske i Saudijske Arabije, kao i radikal iz Tunisa, prenosi Tanjug.\nU saopštenju se navodi da su turski i saudijski imami na svojim službama davali antisemitske izjave, pozivajući muslimane na odbijanje zapadnjačkih vrijednosti i zalažući se da žene nose velove preko cjelog lica, prenio je France presse.\nHapšenja u petak izvedena su u Toulouseu na jugu Francuske, Nantesu i Manu na zapadu zemlje i u pariskom regionu, a u vezi sa istragom vezanom za terorizam, za šta mogu biti zadržani u pritvoru maksimalno četiri dana, odnosno do utorka, i to bez podizanja optužnice.\nŠef Centralnog direktorata obaveštajne službe Bernard Skarsini rekao je u nedjelju da su osobe uhapšene u petak državljani Francuske koji su učestvovali u borbenoj obuci i bili povezani "s nasilnom vjerskom indoktrinacijom".\nMerah (23) je ubio sedmoro ljudi na jugozapadu Francuske, troje jevrejske djece, rabina i trojicu vojnika sjevernoafričkog porijekla, tvrdeći da to čini u ime Al-Qaide.


Portparol predsedničkog Kabineta Republike Turske Ibrahim Kalın rekao je da je predsednik Erdogan primio predsednicu Evropske komisije Ursulu von der Leyen i predsednika Evropskog saveta Charlesa Michela. Sastanak se odvijao u generalno pozitivnoj atmosferi, rekao je Kalin.\nU pisanoj izjavi povodom sastanka turskog predsednika Recepa Tayyipa Erdogana sa Charlesom Michelom i Ursulom von der Leyen, portparol turskog predsedničkog kabineta Ibrahim Kalin rekao je da je „Sastanak našeg predsednika Recepa Tayyipa Erdogana sa predsednicom Evropske komisije von der Leyen i predsednikom Evropskog saveta Charlesom Michelom održani su u generalno pozitivnoj atmosferi, a odnosi Turske i EU su temeljno procenjeni tokom sastanka. “\nDodao je: „Naš predsednik je predstavio perspektivu Turske o budućnosti odnosa sa EU, navodeći da je punopravno članstvo Turske u EU krajnji cilj procesa. EU mora preduzeti konkretne korake da podrži pozitivnu agendu, fokusirajući se na ažuriranje Pakta o migraciji i Carinske unije, na liberalizaciju viznog režima za turske građane, međusobne kontakte i političke konsultacije na visokom nivou. Konstatovano je da će jačanje političkih, ekonomskih i socijalnih odnosa između Turske i EU doprineti kako stabilnosti Turske i evropskih zemalja, tako i postizanju svetskog mira. Naglašavajući da se problem izbeglica mora rešavati sa osećajem zajedničke odgovornosti, a na sastanku je rečeno da je nova nestabilnost uzrokovana novim talasom izbeglica u regionu te da je neophodno da se odmah ažurira sporazum o migracijama kao odgovor na humanitarnu krizu.”\nIbrahim Kalın rekao je da je tokom sastanka istaknuta važnost saradnje u borbi protiv terorizma, dodajući da se mora voditi efikasna i zajednička borba protiv svih vrsta terorističkih grupa poput Daeša, PKK / IPG i FETO, kako bi se postigla trajna stabilnost i bezbednost.\nPredsednički portparol naglasio je da je tokom sastanka razgovarano i o razvoju postupaka vakcinacije i mogućim oblastima saradnje u borbi protiv epidemije Covid-19.\n„Naglašeno je da je zajednički interes Turske i zemalja EU da proizvedu održiva rešenja za regionalne krize, a razgovarano je i o pitanjima Sirije, Iraka, Libije, Karabaha i istočnog Mediterana. Primećeno je da će Mediteranska konferencija koju je predložio naš predsednik takođe igrati važnu ulogu u pretvaranju Mediterana u more mira. Postalo je jasno da svi moraju poštovati pravni postupak u vezi sa tekućim slučajevima u Turskoj. Sastanak je takođe naglasio važnost ne dozvoljavanja nekim državama članicama da odnose EU i Turske uzmu za taoce. Što se tiče povlačenja Turske iz Istanbulske konvencije, o čemu su izveštavali razni mediji, predsednik je pojasnio pitanje, navodeći da je „nasilje nad ženama globalni problem i da će se borba protiv svih oblika ovog nasilja nastaviti odlučno“. Konstatovano je da će zakonski mehanizmi biti ojačani u okviru postojećeg zakonodavstva i postići mnogo bolji rezultati u borbi protiv rodno zasnovanog nasilja.“ /ibna


Lebane: Javni radovi u Centru za socijalni rad – Info Centar Juga\nCentar za socijalni rad iz Lebana počeo je sa sprovođenjem javnih radova u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje.\nLebane – Realizacija projekta Javnih radova otpočela je 22. aprila, a isti će se trajati naredna tri meseca. Na javnim radovima angažovano je jedanaest lica sa invaliditetom sa teritorije opštine Lebane, koja su na privremenim i povremenim poslovima na sređivanju arhive Centra i na drugim administrativno-tehničkim poslovima u Centru za socijalni rad, objavljeno je na zvaničnom sajtu opštine Lebane.\n“Cilj ovakvih javnih radova je uključivanje što većeg broja ljudi iz najosetljivijih kategorija stanovništva sa kojima Centar direktno sarađuje pružajući im pomoć i podršku u ostvarivanju svojih prava i korišćenja nekih od usluga socijalne zaštite”, objasnila je direktorka Centra za socijalni rad, Dragana Gocić Vukadinović.\nDragana Gocić Vukadinović, direktorka Centra za socijalni rad u Lebanu\nOna je dodala da se, radnim angažovanjem kroz javne radove, ovim licima omogućuje da se upoznaju sa radom centra i daju svoj lični doprinos u skladu sa svojim mogućnostima, u njegovom funkcionisanju.\n“Najveći podsticaj i entuzijazam za dalji rad nam pruža zadovoljstvo i osmeh ljudi koji se u rad uključuju na ovakav način, od kojih neki i po prvi put postaju deo radnog kolektiva”, zaključuje direktorka Dragana Gocić Vukadinović.\nZa nepune dve godine preko Centra za socijalni rad u Lebanu angažovano je više od trideset ljudi, prenosi zvanični portal opštine Lebane.


Osnovna škola "Jovan Ristić" u Borči najbezbednija u Beogradu\nOsnovna škola „Jovan Ristić“ u Borči najbezbednija u Beogradu\nBojan K. 20. maja 2013., 10:48 4.8k Views 1 Komentar\nOsnovna škola "Jovan Ristić" u Borči najbezbednija u Beogradu - 20.05.2013\nU Osnovnoj školi “Jovan Ristić” u Borči, poboljšana i povećana je bezbednost naših najmlađih sugrađana kroz projekat “Zone škole” u realizaciji sekretarijata za saobraćaj.\nSekretarijat za saobraćaj odabrao je Osnovnu školu “Jovan Ristić” kao prvu beogradsku školu koja je dobila sobraćajnu zonu pa je.\nPošto je bezbednost učenika u školama i van nje glavni prioritet, postavljeni su znakovi, ležeći policajci, zaštitna ograda i obeleženi pešački prelazi. Trenutno zona škole ima 113 saobraćajniz znakova, ležećih policajaca, zebri, zaštitnih ograda.\nOsnovna škola „Jovan Ristić“ osnovana je 01. septembra 2010. godine, na inicijativu Grada Beograda, a zahvaljujući sredstvima Evropske investicione banke. Na početku škola je imala 12 mlađih razreda i 11 starijih, a osnovni cilj bio da postane četvoroodeljenska škola i da se nastava odvija u prepodnevnoj smeni. Danas škola ima 829 učenika i 80 zaposlenih radnika. Škola je opremljena najnovijim kabinetima, računarima, televizorima, dvd uređajima, cd kasetofonima, što je čini jednom od najmoderniji škola u Beogradu. Nastava se i dalje održava samo u prepodnevnoj smeni, dok je učenicima prvog, drugog i trećeg razreda dozvoljen boravak do 18h.\nPošto su deca najranjiviji učesnicu u saboraćaju, pohvaljujemo projekat sekretarijata za saobraćaj jer bezbednost nema cenu. Pohvaljujemo što su bezbednost đaka podigli na viši nivo i nadamo se da će uticati na svest vozača. Radi bezbednog učešća mališana u saobraćaju, u sam projekat je uloženo oko 1.2 miliona dinara.\nProjekat je odmah opravdao svoje postojanje brojnim pozitivnim rezultatima. Brojni pešački prelazi su osvetljeni, dok će u narednom periodu biti postavljene specijalne kamere na nesemaforizovanim pešačkim prelazima koje će sankcionistati nesavesne vozače.\nOsnovna škola „Jovan Ristić“ je prva u Beogradu dobila pano projekta „Zone škole“ na kom je sve što je urađeno obeleženo. Svi znakovi oko škole su uredno obeleženi brojevima, pa sada zaposleni iz škole mogu na jednostavan način obavestiti nadležne službe u slučaju da neki znak bude oštećen ili odnet. Ovim projektnom, nova i savremena osnovna škola je postala i najbezbednija u Beogradu.\nPodsećamo vozače da prema zakonu o bezbednosti saobraćaja, zona škole se definiše kao deo puta koji se nalazi u blizini škole, obeležana saobraćajnom signalizacijom. Dozvoljena brzina vozila u naselju je do 30 km/h, a van naselja do 50km/h, u vremenu od 7-21h, osim ukoliko je saobraćajnim znakom drugačije određeno.\nDragi sugrađani, apelujemo da maksimalno ispoštujete „zonu škole“ i sačuvate bezbednost naših mališana, a oni će vam osmehom, radosnim i bezbednim životom biti zahvalni.\nVideo: Studio B\nPrethodna objava Hleba preko tuđe motike?!\nSledeća objava Moj Beograde\n29. aprila 2015. at 11:25 Copy Link of a Comment\nPostavio bih pitanje kako to da i pored toga što je škola „najbezbednija“ još 2013 a do dana današnjeg automobili slobodno ulaze u školsko dvorište i kreću se kako se kom vozaču sviđa ???


Samo petina Austrijanaca poštuje policijski čas - Zdravlje Vodič | Vaš vodič kroz zdravstveni sistem Srbije\nAktuelni podaci o kretanju građana u Austriji pokazuju da se najmanje poštuje trenutno treće zaključavanje usled borbe protiv korona virusa. Iako bi samo u izuzetnim situacijama građani trebalo da napuste svoj dom, svega 20 odsto poštuje tu meru.\nNaime, uredba o meri zaključavanja predviđa celodnevni policijski čas.\nPrema uredbi, stan se može napuštati samo radi odlaska na posao, kod lekara, u kupovinu svakodnevnih potrepština, pružanja pomoći drugima, ali i radi psihičke i fizičke rekreacije. Ti izuzeci, prema podacima o kretanju građana, se očigledno zloupotrebljavaju.\nAnaliza podataka mobilnih operatera pokazuje da je treće zaključavanje, koje je uvedeno 26.decembra, najmanje poštovano. Svega jedna trećina, to jest 27 odsto smanjilo je svoje kretanje.\nKod prvog zaključavanja, na proleće mobilnost građana je bila umanjena za 70 odsto, a kod drugog, na jesen za 45 procenata, preneo je Peter Klimek autor studije.\nOn je ukazao da se aktuelno smanjuje broj onih koji poštuju mere i da je trenutno samo oko 20 odsto smanjilo kretanje. Najviše ljudi koji ostaju kući, odnosno se kreću samo u krugu od pola kilometara od svog doma, ima u Beču, a zatim sledi pokrajina Štajerska, dok su „najmobilniji“ građani Tirola i Salcburga.


Mjere dale rezultate: Oporavak ekonomije u FBiH – Vijesti-X.com\n06/04/2021 06/04/2021 J.K.\nPosljednji podaci pokazuju da Federacija BiH bilježi blagi oporavak ekonomije, nakon krize uzrokovane pandemijom koronavirusa.\nU posljednjih mjesec dana je zabilježen rast broja zaposlenih u FBiH od 1.422 zaposlene osobe. Javni prihodi u FBIH su također porasli za 43 miliona KM. Prema podacima Porezne uprave FBiH, porezni obveznici u prva tri mjeseca ove godine uplatili su 1.323.870.559 KM javnih prihoda, što je u odnosu na isti period 2020. više za 43.011.503 KM, ili za 3,36 posto.\nOve podatke je na sastanku sa kantonalnim premijerima danas iznio i premijer FBiH Fadil Novalić koji je istaknuo značaj održavanja likvidnosti Federacije koja jeste garant stabilnosti zdravstvenog, penzionog i socijalnog fonda. Novalić je dodao da ohrabruju posljednji zvanični podaci o pozitivnim ekonomskim trendovima u Federaciji, a koji pokazuju povećanje direktnih poreza i rast broja zaposlenih.\nPrema dostupnim podacima, u cijeloj Evropskoj uniji, samo Estonija, Bugarska i Luksemburg trenutno imaju manji udio duga u bruto domaćem proizvodu, nego što je to slučaj u entitetu FBiH. Osim toga, rezultat mjera Vlade FBiH su i očuvanje stabilnosti budžeta i vanbudžetskih fondova.\nU prošloj godimni direktna finansijska injekcija iz budžeta FBiH prema nižim nivoima vlasti i privredi je iznosila ukupno 410 miliona KM, te još 100 miliona KM komisionih sredstava u Razvojnoj banci za funkcionisanje Garantnog fonda.\nPodsjetimo, Vlada FBIH je u prošloj godini sa 230 miliona KM podržala i niže niove vlasti, 200 miliona KM kantonima i 30 miliona KM općinama i gradovima. Doznačena je i finansijska pomoć za oko 395.000 uposlenika u FBiH u iznosu od više od 90,3 miliona KM. Također, osigurano je i 180 miliona KM kao direktna pomoć privredi u prevazilaženju negativnih efekata pandemije koronavirusa, te pomenutih 100 miliona KM komisionih sredstava u Razvojnoj banci.\n– Ove godine smo planirali dodatne mjere, koje su usmjerene na pomoć privredi, što je reflektovano i budžetom za 2021. godinu. Planirana su sredstva za Fond za stabilizaciju privrede u iznosu od 150 miliona KM i trenutno radimo na identifikovanju sektora, prema kojima će ta intervencija ići. Sjetit ćete se da smo planirali i dodatnih 50 miliona KM na ime projekta zapošljavanja, sa intencijom da u što kraćem roku pokušamo nadoknaditi izgubljena radna mjesta – poručio je nedavno Novalić i dodao da će nivo FBiH nastaviti pomagati niže nivoe vlasti u iznosima od 200 miliona KM za kantonei 30 miliona KM za gradove i općine.\nNjemačka država na granici s Francuskom smanjuje restrikcije\nCity ispustio vodstvo, pa slavio golom u 90. minuti: Foden spasio Građane protiv Dortmunda


Vlada usvojila Strategiju bezbednosti i zdravlja na radu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vlada usvojila Strategiju bezbednosti i zdravlja na radu\nVlada Republike Srbije usvojila je na današnjoj sednici Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Razvoj rečne transportne infrastrukture u Srbiji između Republike Srbije i Evropske investicione banke.\n0Piše: Danas Online 06. decembra 2018. 17.04 Izmenjeno: 17.19\nOvaj projekat je izuzetno značajan jer unapređuje sve infrastrukturne elemente unutrašnjeg vodnog transporta, kao što su luke, plovni putevi i Inteligentni saobraćajni sistemi, a istovremeno time ispunjavamo obaveze koje proizilaze iz pristupnog procesa Evropskoj uniji.\nVlada je danas usvojila Strategiju bezbednosti i zdravlja na radu u Republici Srbiji za period od 2018. do 2022. godine sa Akcionim planom. S obzirom na to da je neophodno strateško rešavanje problema smanjenja broja povreda na radu, posebno onih sa smrtnim ishodom, primenom Strategije biće unapređeni bezbednost na radu i uslovi rada, kako bi se sprečile povrede na radu i profesionalne bolesti i očuvalo zdravlje radno aktivnog stanovništva. Cilj primene strategije u ovom periodu jeste smanjenje povreda na radu za pet odsto.\nNa današnjoj sednici usvojen je Projekat javno-privatnog partnerstva „Energetska sanacija i ugovorno isporučivanje toplotne energije Ekonomskom fakultetu u Kragejevcu“. Izgradnjom sopstvene kotlarnice, zamenom spoljnih prozora i vrata, primenom ESCO modela u potpunosti će biti rešen problem energetske neefikasnosti. Nakon perioda od deset godina privatni partner predaće opremu Ekonomskom fakultetu u Kragujevcu u vlasništvo, a uštede će biti i do 58 odsto.\nsednica vlade, Strategija bezbednosti i zdravlja na radu, vlada srbije


Tramp: Melanija je na granici s Meksikom (VIDEO) – NovostiDana.rs\nU tom dečjem prihvatnom centru nalazi se 60 dece iz Hondurasa i Salvadora, uzrasta izmedju pet i 17 godina.\nJedan visoki funkcioner je rekao da većinu čine adolescenti i oni koji su u SAD stigli sami, bez pratnje odraslih, a da je samo šestoro odvojeno od roditelja.\nNakon otkrića da je više od 2.300 dece razdvojeno od roditelja imigranata izmedju 5. maja i 9. juna izazvala je veliku kontroverzu i u SAD i u inostranstvu.\nOni su smešteni u prihvatne centre, nekada udaljene i hiljadama kilometara, posle aprilske odluke Donalda Trampa da primeni politiku „nulte tolerancije“ po pitanju imigracije ne bi li tako obeshrabrio ljude da dolaze u SAD.\nRepublikanski predsednik se tek juče predomislio i potpisao ukaz kojim se okončava sistematsko razdvajanje.


ISTRAGA Ubistvo se dogodilo u septembru prošle godine\nPolicija Republike Srpske dostavila je Tužilaštvu dopunu izvještaja protiv S. T. s Pala, a u vezi s otkrivanjem izvršioca teškog ubistva Damira Ostojića iz Banje Luke, te pokušajem ubistva Sandre Jošić iz Banje Luke, kao i krivičnog djela teška krađa na štetu D. A. iz Njemačke.\nPolicijski službenici Uprave MUP-a RS za organizirani i teški kriminalitet, pod nadzorom Republičkog javnog tužilaštva, Posebnog odjeljenja za suzbijanje korupcije, organiziranog i najtežih oblika privrednog kriminala, kako je saopćeno, nastavljaju rad na rasvjetljavanju svih okolnosti ubistva Damira Ostojića 5. septembra 2018. godine u Banjoj Luci.\nNezvanično, dopuna izvještaja je podnesena protiv Srećka Trifkovića s Pala, koji se sumnjiči da je 26. na 27. juli 2018. godine u Sarajevu, zajedno sa Stefanom Samardžijom i Milošem Obradovom, ukrao vozilo Škoda Octavia, vlasništvo D. A. iz Minhena, nakon čega su vozilo skrivali na nepoznatoj lokaciji u Sarajevu.\nSamardžija i Obradov su 31. jula 2018. godine isto vozilo prevezli na područje Banje Luke, gdje su ga držali na skrivenom mjestu, sve do 5. septembra 2018., kada su sva trojica, u dogovoru s još najmanje jednim, za sada nepoznatim izvršiocem, navedeno vozilo koristili za neposredno praćenje Damira Ostojić i Sandre Jošić, u koje je pucano 5. septembra 2018. godine.\nDamir Ostojić Banja Luka Sandra Jošić Policija RS


POTREBNA POMOĆ INSTITUCIJA: Smanjen uvoz i izvoz proizvoda drvne industrije | Banjaluka.net\nDrvni sektor Bosne i Hercegovine, kao i većina drugih bh. privrednih sektora, osjetili su ove godine sve negativne posljedice pandemije korona virusa, što pokazuju i raspoloživi podaci o ozbiljnom padu i izvoza i uvoza ove privredne grane.\nPrema riječima drvoprerađivača iz cijele BiH, posebo onih što proizvode finalne proizvode, problemi u ovom sektoru nastali su nešto prije pandemije korona virusa koja ih je samo dodatno “potopila” i nanijela im je dodatne probleme u poslovanju. Ističu da se radi o jednoj od najvažnijih privrednih grana u BiH, koja zapošljava desetine hiljada radnika, te da stoga očekuju da država pronađe modalitete kako da im pomogne i podstakne ih da ponovo pokušaju podići proizvodnju, jer će u suprotnom samo nastaviti sa gubicima ukoliko se pandemija nastavi, jer im trenutno stanje slabog plasmana proizvoda samo ugrožava poslovanje.\nPrema podacima Spoljnotrgovinskekomore (STK) BiH za prva tri kvartala prošle godine izvoz drvnog sektora je iznosio 933.951.565 KM, što je za 6,3 odsto manje nego u istom periodu 2019. godine. Učešće izvoza namještaja je bilo 43,2 odsto, a ostalih proizvoda drvne industrije 56,8 odsto. Prema ovim podacima, najviše se izvozio namještaj za spavaće sobe, dnevne I trpezarije, te ostali drveni namještaj i sjedala.\nPosmatrano po zemljama u koje se najviše izvoze proizvodi drvnog sektora, izvoz u Italiju je smanjen za 25 odsto, Hrvatsku za 1,2 odsto, u Srbiju za 2,5 odsto, u Austriju za skoro šest procenata, a u Sloveniju je pad izvoza u prvih devet mjeseci prošle godine iznosio 22,5 odsto. Takođe, pad izvoza se bilježi i Francusku, Švedsku, Kinu, Belgiju, Crnu Goru, SAD, Albaniju.\n“Posmatrano po grupama proizvoda smanjen je izvoz proizvoda šumarstva za oko 21 odsto, zatim rezane građe za oko 1,6 procenata, ali i ploča i furnira za oko 13 odsto, te namještaja za 3,4 odsto”, istakli su iz STK BiH.\nKada je u pitanju uvoz, podaci STK BiH pokazuju da je za devet mjeseci 2020. godine ukupan uvoz drvnog sektora iznosio 270.692.780 KM ili 17 procenata manje nego u istom periodu 2019. godine, dok je pokrivenost uvoza izvozom bila 345 odsto.\n“Sve grupe proizvoda ostvarile su pad uvoza u posmatranom periodu. Proizvodi drvnog sektora pretežno su se uvozili iz Srbije, Poljske, Turske, Italije, Njemačke, Slovenije, Hrvatske, Rumunije, Češke i Austrije”, naveli su iz STK BiH.\nNjihovi stručnjaci ističu da se, uzimajući u obzir ove podatke o izvozu i uvozu bh. drvnog sektora, može zaključiti da je drvni sektor značajno pogođen pandemijom korona virusa, a poslovanje se u većem broju kompanija odvijalo otežano.\nPrema mišljenju drvoprerađivača, posebo oih koji proizvode finalne proizvode, stanje je u zadnjem kvartalu prošle godine, koji nije obuhvaćen ovim podacima STK BiH, dodatno pogoršano.\nMile Atlagić, vlasnik firme “AM Međugorje” iz Banjaluke, istakao je da je pad izvoza u prošloj godini očigledan i da što se tiče drvoprerađivača iz Republike Srpske koji su izvozno orijentisani taj izvoz bilježi pad i do 40 procenata u 2020. godini u odnosu na godinu ranije. On je naveo da su problemi drvoprerađivača, posebo onih koji proizvode finalne proizvode, kontinuirani i da su različiti, od nedostatka sirovine, preko smanjenih narudžbi iz inostranstva pa do teške naplate svojih proizvoda.\n“Mnogi od nas, posebno mi koji se bavimo finalnom proizvodnjom, smo zbog krize izazvane pandemijom korona virusa bili primorani izmjeniti poslovne planove, vršiti uštede i smanjivati planirani broj zaposlenih, jer je poslovanje ispod granice rentabilnosti. Smatram da u ovoj krizi institucije Republike Srpske moraju biti uz nas kako bi zajednički prevazišli ovu nedaću u kojoj smo se našli. U ovoj teškoj situaciji i krizi, ohrabruje činjenica da na začajnim funckcijama u institucijama ipak postoje ljudi, poput ministarke finansija Republike Srpske Zore Vidović, koji razumiju probleme privrede u šta sam imao priliku da se uvjerim na sastaku koji smo održali. Takvih funkcionera koji razumiju naše probleme i spremni su da pomogu privredi treba nam što više na tim pozicijama”, rekao je Atlagić i izrazio nadu da će drvoprerađivači u što skorije vrijeme izaći iz kriznog perioda, uz podršku institucija Srpske, a na dobrobit privrede i cijele Republike Srpske.\nPodsjećamo da su mjerama Vlade Republike Srpske za podršku privredi obuhvaćene djelatnosti koje su direktno ili indirektno pretrpjele i još trpe posljedice pandemije, te se i drvoprerađivači nadaju u podršku institucija. Osim pomoći koja se izdvaja iz Kompenzacionog fonda, posebnom kreditnom linijom Vlade Republike Srpske plasirane pomoću Garantnog fonda, privrednim subjektima je olakšan pristup finansijskim sredstvima za povratak poslovnim aktivnostima nakon višemjesečne pauze i blokade.


Hrvatska ne želi napustiti plan o deponiji nuklearnog otpada u blizini granice sa BiH\nEko-BiH mreža uputila je poziv najvišim zvaničnicima u Hrvatskoj i BiH da pronađu rješenje o problemu deponije nuklearnog otpada na Trgovskoj gori, oblasti u u Hrvatskoj ali blizu granice sa BiH.\n„Apelujemo na vlasti Hrvatske i Bosne i Hercegovine da za problem radioaktivnog otpada što hitnije nađu rješenje koje neće ugroziti zdravlje ljudi i životnu sredinu“, kaže u apelu mreža Eko-BiH, koja uključuje 26 udruženja.\nPredstavnici ovih organizacija su se nedavno okupili u Sarajevu. Prema saopštenju za javnost, oni ističu da zagađenje i opasnost od planova za odlaganje radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori u Hrvatskoj, kod Novog Grada i granice sa Bosnom i Hercegovinom, nije samo problem ove opštine i regiona, ali je mnogo širi.\n“Ulaz u kompleks kasarne Čerkezovac na Trgovskoj gori, koja je planirana lokacija za odlaganje radioaktivnog otpada, nalazi se samo 800 metara od rijeke Une, a 1 000 metara od vodozahvata za Novi Grad. Iz ovog vodozahvata vodu pije preko 15 000 građana, a u dolini Une živi oko 230 000 stanovnika. Svi oni bi bili direktno ugoženi”, upozorila je mreža Eko-BiH.\nMario Crnković iz Zelenog tima iz Novog Grada, rekao je da je kulminacija ovog problema je vidljiva iz dokumenata koji su procurili u javnosti, sa tajnog sastanka Ministarstva odbrane i Ministarstva zaštite okoliša i energetike Republike Hrvatske gdje je mimo svih procedura dogovarana primopredaja kasarne.\n„Ukoliko do toga dođe, zagađenje koje nam prijeti će biti daleko veće nego što možemo da pojmimo. Ono ne poznaje državne i entitetske granice“, rekao je Crnković.\nViktor Bjelić iz Centra za životnu sredinu naglašava da organizacije okupljene u Eko-BiH mreži u potpunosti podržavaju Zeleni tim i da će im se pridružiti u borbi protiv ovog problema.\n“Država Bosna i Hercegovina mora da se zauzme za životnu sredinu i zdravlje svojih stanovnika te učini sve da ne dođe do odlaganja opasnog otpada u neposrednoj blizini njenih granica. Ovaj slučaj pomno pratimo i pozdravljamo napore resornog ministarstva da nađe rješenje“, rekao je Bjelić.\nOrganizacije za zaštitu životne sredine u BiH okupile su se tokom vikenda kako bi isplanirale sljedeće korake od kojih je jedan i podrška lokalnim zajednicama i organizacijama koje se bore protiv štetnih aktivnosti, kao što je ovaj primjer,\nOd kada je otkrivena namjera hrvatske vlade o Trgovskoj gori kao mjestu za odlaganje nuklearnog otpada, mnogi u BiH su se pobunili protiv plana i zahtijevali poštovanje međunarodnih pravila o ovom pitanju koja daju striktne definicije gdje se takav objekat može locirati. Ministarstvo prostornog uređenja i ekologije Republike Srpske zahtijeva da se područje rijeke Une proglasi Parkom prirode kako bi deponija nuklearnog otpada morala biti izvan određene udaljenosti od nje. Ali, kako sada izgleda, Hrvatska će nastaviti s planovima a glas BiH aktivista niko neće čuti.


Žig „Čuvarkuća” za još 30 domaćih proizvoda - Volim Srbiju\nPravo na kolektivni žig „Čuvarkuća”, kao potvrdu kvaliteta i domaćeg porekla, dobilo je još 30 proizvoda prehrambenog i tekstilnog sektora, pa je porodica „Čuvarkuća” porasla na 423 proizvoda.\nSavet za odlučivanje o dodeli žiga, pravo na „Čuvarkuću” dodelio je za 11 prehrambenih proizvoda „Ukusi moga kraja” kompanije „Merkator S”, šest prehrambenih proizvoda firme „Ishrana produkt”, tri vrste meda sa različitim dodacima kompanije „Hipberry and honey immuniser”, kao i za 10 tekstilnih proizvoda firme „Veritas grup”.\nKako je istaknuto na sednici Saveta, jedan od ciljeva projekta Privredne komore Srbije „Stvarano u Srbiji” i dodele kolektivnog žiga jeste i podizanje dodatne vrednosti proizvoda koji konkurišu za „Čuvarkuću”, tako što kompanije kroz unapređenje procesa proizvodnje i primenu inovacija nastoje da zadovolje visoke kriterijume kvaliteta i standarde neophodne da bi se upisale u listu nosilaca žiga.\n„Veliko nam je zadovoljstvo što smo ušli u krug domaćih firmi koje će imati pravo da svoje proizvode zaštite žigom ’Čuvarkuća’. Drago nam je da je Privredna komora Srbije prepoznala potrebu domaćih proizvođača i da realizuje projekat ’Stvarano u Srbiji’, koji će definitivno olakšati našim potrošačima da razlikuju domaće proizvode od uvozne robe”, izjavio je Nemanja Šošić, direktor kruševačke kompanije „Veritas grup”.\n„Zahvalni smo Privrednoj komori kao pouzdanom partneru na podršci u poslovanju. U narednom periodu očekujemo povećanje prodaje i obima poslovanja što će doprineti širenju kapaciteta i otvaranju novih radnih mesta. Trudićemo se da opravdamo poverenje i nastavimo da kvalitetom i dizajnom zadržimo poverenje u naše proizvode i zadovoljimo potrebe naših potrošača”, istakao je Šošić.\nSnežana Đurđević, vlasnica kompanije „Hipberry and honey immuniser” iz Valjeva, ističe da su se proizvodi ove porodične kompanije zaslužno upisali u listu „Čuvarkuća”, jer su 100% prirodni, stvoreni isključivo od domaćih sirovina i rada, visokokvalitetni i nutritivno veoma bogati. Naglašava da med stiže iz pčelinjaka valjevskog kraja, da imaju vlastitu plantažu šipurka, dok je cela porodica uključena u posao. Med sa različitim vrstama dodataka koji stvara ova mala firma stiže i do Amerike i Katara, a u pregovorima su i sa drugim inostranim tržištima.\n„Žig ’Čuvarkuća’ biće nam vetar u leđa i unaprediće našu vidljivost na domaćem tržištu. Imamo kvalitetan proizvod, ali će promotivna podrška u okviru projekta ’Stvarano u Srbiji’ doprineti boljem pozicioniranju kako naše kompanije tako i ostalih malih proizvođača. ‘Čuvarkuća’ je važna spona da budemo još prepoznatljiviji potrošačima”, rekla je Đurđević.\nDo sada je najviše „Čuvarkuća” dodeljeno prehrambenoj industriji, ali nosioci žiga su takođe i proizvodi srpskog metalskog, hemijskog, građevinskog, farmaceutskog sektora, a očekuje se širenje i na druge oblasti privrede. Pojedini proizvodi koji su obeleženi ovim žigom imaju rast u prodaji do 40%.\n„Stvarano u Srbiji” jedan je od ključnih projekata koje Komora realizuje u saradnji sa privredom sa ciljem da podrži domaće proizvode i proizvođače i unapredi svest potrošača o značaju njihove kupovine. Žig „Čuvarkuća” dodeljuje se na tri godine proizvodima koji u sastavu imaju 80 odsto domaćih resursa, sa mogućnošću resertifikacije.


Ko su, njihova uloga i kada ih pozvati\nDula je emocionalna, fizička i informativna podrška ženama tokom trudnoće i porođaja. U BabyProMed timu dule su medicinske sestre sa iskustvom rada u porodilištu\nDule obično nisu medicinski profesionalci, ali u BabyProMed timu dule su medicinske sestre sa iskustvom rada u porodilištu koje ujedno imaju medicinsko iskustvo, znanja i veštine, ali i želju da porodiljama obezbede i pruže najpozitivnije moguće iskustvo rađanja kroz neprestano pružanje podrške, pomažući tako svakoj ženi da prođe iskustvo rađanja svog deteta na što pozitivniji način. Osim porodilji, dula pruža emocionalnu i informativnu podršku i porodiljinom partneru kao i porodici.\nKOJA JE ULOGA DULE?\nKako pomaže budućoj majci?\nUloga dule u toku porođaja je da pomogne ženi da zauzme položaj koji je u tom trenutku odgovarajući za nju, da joj olakša trudove, stavlja obloge, masira i podržava. S druge strane ukoliko žena želi tišinu i mir, dula će samo sedeti uz nju i biće tu u svakom trenutku. Takođe u toku porođaja dula će zastupati Vaše stavove i želje u komunikaciji sa medicinskim timom.\nDula je takodje obučena da bude podrška budućoj majci, ne samo u nemedikalizovanom porođaju, već i porođaju uz epidural i porođaj carskim rezom.\nSa dulom se upoznajete pre porođaja, u toku drugog i trećeg tromesečja. U toku tih susreta bolje ćete se upoznati sa svojom dulom, razgovarati o Vašim strahovima, željama i planovima, a dula će sa Vam pomoći da razumete procedure rada, porođaja i moguće komplikacije, naučiti Vas tehnikama disanja i opuštanja i odgovoriti na Vaša pitanja o procesu rađanja.\nKada pozvati dulu?\nNajbolje je dulu pozvati čim procenite da su kontrakcije počele. Dula će Vam odgovoriti na pitanja, i obavestićete je kada odlučite da krenete u bolnicu. Takođe se trebate dogovoriti kada i gde ćete se naći sa svojom dulom- kod kuće, u bolnici ili negde drugde.\nDula obično ostaje sa vama dva sata nakon porođaja, sve dok se Vi osećate raspoloženo za zajedničko druženje. Pomoći će Vam oko prvog podoja i pružiti informacije o porođaju I Vašoj bebi.Ukoliko angažujete dulu iz BPM tima dobijate 2 posete patronažne sestre nakog porođaja gratis.\nStudije su pokazale da prisustvo dule na porodjaju povećava verovatnoću za prirodan porođaj, smanjuje verovatnoću za obavljanje medicinskih intervencija kao što su carski rez, epiziotomija, indukcija, epiduralna anestezija i primena vakuma i forcepsa , ubrzava porođaj, povećava broj mama koje uspešno doje bebe. A kasnije nakon porođaja roditelji se osećaju sigurnije, imaju veće samopouzdanje i bolje se prilagođavaju novim uslovima života uz manju verovatnoću pojave postporođajne depresije.


Le Penova odbila da dešavanja u Ukrajini nazove genocidom - 14.04.2022, Sputnik Srbija\nKandidat za predsednika Francuske i lider desničarske partije Nacionalno okupljanje Marin le Pen odbila je da dešavanja u Ukrajini nazove genocidom. 14.04.2022, Sputnik Srbija\nRanije je francuski predsednik Emanuel Makron nazvao Ruse i Ukrajince bratskim narodima i nije hteo da oceni dejstva Rusije u Ukrajini kao genocid, napominjući da je sada potrebno da se bude oprezan sa terminima. Predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski rekao je da su ove izjave „veoma bolne“ za Ukrajinu.Komentarišući reakciju Zelenskog na Makronove reči, Marin le Pen je primetila da je to normalno i da razume njegov stav.„Ali on (Zelenski) ponekad traži od drugih država više nego što mu se može dati“, dodala je političarka.Specijalna vojna operacija Rusije u UkrajiniPredsednik Rusije Vladimir Putin je 24. februara objavio o početku vojne operacije demilitarizacije Ukrajine. On je u obraćanju sugrađanima rekao da okolnosti „zahtevaju odlučnu i hitnu akciju“, pošto su se republike Donbasa obratile Moskvi za pomoć. Putin je istakao da je cilj operacije „zaštita ljudi koji su već osam godina izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“. Za to je, prema njegovim rečima, planirano da se izvrši „demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine“ i da se privedu pravdi svi ratni zločinci odgovorni za „krvave zločine nad civilima“ u Donbasu.Buča i Kramatorsk i njihova paralela sa Račkom i Markalama, kao i to ko je kriv za zločine za koje je Zapad odmah okrivio Ruse (kao svojevremeno Srbe), bili su tema emisije „Novi Sputnjik poredak“:\nfrancuska, svet – politika, rusija, ukrajina, kriza u ukrajini, marin le pen, genocid\n09:27 14.04.2022 (Osveženo: 10:38 14.04.2022)\n© AP Photo / Francois MoriLider desničarske partije Nacionalno okupljanje Marin le Pen\nKandidat za predsednika Francuske i lider desničarske partije Nacionalno okupljanje Marin le Pen odbila je da dešavanja u Ukrajini nazove genocidom.\n„Genocid je pravno vrlo jasna definicija koja ne odgovara trenutno poznatim činjenicama“, rekla je Le Penova u intervjuu za televiziju „Frans 2“ odgovarajući na pitanje da li bi ono što se dešava u Ukrajini nazvala genocidom.\nRanije je francuski predsednik Emanuel Makron nazvao Ruse i Ukrajince bratskim narodima i nije hteo da oceni dejstva Rusije u Ukrajini kao genocid, napominjući da je sada potrebno da se bude oprezan sa terminima. Predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski rekao je da su ove izjave „veoma bolne“ za Ukrajinu.\nKomentarišući reakciju Zelenskog na Makronove reči, Marin le Pen je primetila da je to normalno i da razume njegov stav.\n„Ali on (Zelenski) ponekad traži od drugih država više nego što mu se može dati“, dodala je političarka.\nNulandova: SAD će na kraju verovatno proglasiti operaciju Rusije u Ukrajini genocidom


„Istorijski“ susret u Istanbulu: Ne dirajte Srpsku i — mirna Bosna! – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/„Istorijski“ susret u Istanbulu: Ne dirajte Srpsku i — mirna Bosna!\nIgor Golubović Send an email 30. januara 2018\n12 3 minuta čitanja\n„Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH i Dejtonski sporazum, a jedino što traži od Bošnjaka je da se i Srbi u Republici Srpskoj i u ostalim delovima u BiH osećaju sigurno.“ Ovo je predsednik Srbije izjavio posle razgovora u Istanbulu sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom i bošnjačkim članom Predsedništva BiH Bakirom Izetbegovićem.\nIzjavu posle sastanaka dao je i član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović, koji je sastanak nazvao istorijskim, naglašavajući da je predsednik Srbije rekao i da „nikada više Bosna i Hercegovina neće imati problema sa Srbijom“.\nPredsednik Srbije izjavio je i da je imao vrlo otvorene razgovore sa Izetbegovićem, kao i da je turskom predsedniku zahvalan na trudu.\n„Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH, Dejtonski mirovni sporazum, sve što od Bošnjaka tražimo jeste da se i Srbi u Republici Srpskoj i drugde u BiH osećaju sigurno. Kako mi ne želimo da urušavamo vaš teritorijalni integritet, molimo vas da i vi imate takav odnos prema Republici Srpskoj, koja je ’Dejtonom‘ stvoreni entitet na teritoriji BiH“, izložio je predsednik Srbije.\nVučić je novinarima rekao i da je sa Izetbegovićem razgovarao i o sveukupnim odnosima Srba i Bošnjaka, kao i o odnosima u BiH, odnosima Srbije i BiH.\n„Najvažnije za ljude je da sam uveren da ćemo uspeti zajedničkim naporima da obezbedimo trajan i siguran mir i za srpski narod, ali i za Bošnjake i za Hrvate i za sve druge koji žive na teritoriji BiH. Naš je dogovor da šta god da se dešava i kako god da se dešava — mir i stabilnost moraju da budu sačuvani“, istakao je Vučić i dodao da je to veoma važno jer, sve što postižete, možete da postižete samo ako imate mir i sigurnost.\nOn se na konstataciju novinara da je u Istanbulu nedavno bila i predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović i na pitanje da li Turska može relaksirati odnose u regionu, još jednom zahvalio predsedniku Erdoganu na porukama koje je izneo i u Novom Pazaru, a koje su, ocenio je, bile znatno drugačije od onih od pre sedam i osam godina.\nKako je rekao, uvek je spreman da se odazove svakom pozivu na razgovor, da je izuzetno važno da se razgovara, te da ne vidi nikakav problem u tome što neki ljudi imaju svoje interese na Balkanu, „a da to nismo mi i Hrvatska i BiH…“\n„Mi znamo šta je naše, svi znaju sve i to je uvek dobrodošlo“ dodao je Vučić.\nTeme trilateralnog sastanka Turska—BiH—Srbija, koji je održan iza zatvorenih vrata, bila je i ekonomija, tačnije trasa puta Sarajevo—Beograd. Osim političkih poruka i ekonomskih dogovora, ovaj susret je interesantan jer dolazi u godini kada se u BiH održavaju opšti izbori u BiH.\nDa li je ovo zaista istorijski sastanak, kako tvrdi Izetbegović, koji vodi ka trajnom miru Bošnjaka i Srba?\nDr Stevica Deđanski za Sputnjik naglašava da je Erdogan dominantna figura u islamskom svetu koji je naslonjen na nas i koji je nama bitan.\n„U tom svetlu mi treba i da gledamo ovaj sastanak koji je organizovan da svojim uticajem promeni tok stvari koje se sada dešavaju. Činjenica da je na sastanak pozvan predsednik Srbije ukazuje da Turska shvata da je u ovom momentu Srbija taj faktor stabilnosti koji može da utiče na to da li će se nešto rešiti ili ne, ali pametnom politikom — ne politikom sile. To na neki način i pokazuje da uviđa jačinu Srbije, a sa druge strane pokazuje i te dobre odnose koje na ličnom nivou imaju Erdogan i Vučić“, objašnjava naš sagovornik.\nUčešće Bakira Izetbegovića na ovom sastanku, koji faktički posle izbora u BiH više neće moći da ima visoku političku funkciju, Deđanski objašnjava činjenicom da je on stari poverenik Turske na Balkanu, iako nema više nikakvo političko uporište među građanima.\n„Ali činjenica je da ima među ekstremistima. Mislim da će turski predsednik pokušati da iskoristi priliku da smanji tenzije koje ti ekstremisti mogu da naprave jer njemu ipak nije najvažnije da Bakir Izetbegović bude zadovoljan, već da bošnjački narod bude zadovoljan i u dobrim odnosima sa Srbijom“, kaže Deđanski.\nNaš sagovornik kaže da ovaj susret treba gledati i u svetlu sve boljih odnosa srpskih i hrvatskih političara u BiH, kao i da je ovo još jedan pokušaj da se odblokira proble izbora, koji postoji između bošnjačke i hrvatske strane, a zbog koje je nedavno Tursku posetila i hrvatska predsednica.\nJedna od tema ovog sastanka bila je i konačna granica između BiH i Srbije. Vučić je po dolasku u Istanbul rekao da će se čuti i interesi Srbije, ali i interesi Turske. Podsećanja radi, Turska je u poslednje vreme ekonomski veoma prisutna u Srbiji, čime je i interes Turske veći i da između Bošnjaka i Srba budu dobri odnosi.\nbalkan erdogan istorijski susret izetbegović vučić\nSrpske šljive u rakiji na američkom tržištu\nGrčka danas otvara granice za građane Srbije\nŽivot na kredit: Građani FBiH opterećeni sa 5,7 milijardi KM\nBiH dvogledom ispratila boing koji je digao Evropu na noge\nRatnoj zločinki iz BiH prijeti oduzimanje državljanstva SAD


Gardijan: EU tajno mijenja zakon o genocidu u BiH\nprocurjeli zapisnici sa sastanka\nVisoki zvaničnici navodno privatno zaključili da novi zakon, koji nalaže kazne za poricanje genocida, rizikuje ponovno pokretanje novog regionalnog sukoba\n6279 pregleda\t3 komentar(a)\nVisoki zvaničnici Evropske unije rade iza kulisa na „ispravljanju“ novog zakona u Bosni i Hercegovini koji nalaže kazne za poricanje genocida u Srebrenici, nakon što su privatno zaključili da rizikuje ponovno pokretanje novog regionalnog sukoba, piše britanski Gardijan.\nMilorad Dodik, srpski član rukovodstva BiH, optužen je posljednjih mjeseci da pokušava da razbije zemlju povlačenjem srpskih predstavnika iz državnih institucija, navodi se u tekstu Gardijana.\nTvrdio je da postoji neravnoteža moći i da kada je Valentin Incko, odlazeći šef bosanskohercegovačke kancelarije visokog predstavnika, ovog ljeta zabranio poricanje genocida, to je bilo nedemokratski.\nDodikovi potezi da povrati ovlašćenja naišli su na široku osudu međunarodne zajednice, koja ga optužuje da vodi region u rat, ali procurjeli zapisnici otkrivaju da je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji zaključio da je Inckov zakon odgovoran za trenutnu krizu, prenosi Nova.rs.\nTokom sastanka sa delegacijom EU u Bosni, Varhelji – koji je odgovoran za jačanje odnosa NATO bloka sa BiH – dao je „iskrenu ocjenu“ da je Incko „kriv za trenutnu političku krizu“ u zemlji i „delegitimizaciju“ kancelarije Visokog predstavnika.\n„Iako se Inckovi amandmani ne mogu osporiti sa stanovišta suštine zakona, činjenica da su nametnuti poslednjeg dana mandata Visokog predstavnika Incka bila je problematična“, navodi se u zapisniku sastanka s Varheljijem koji je održan 25. novembra.\nVarhelji, koji je blizak desničarskom premijeru Mađarske Viktoru Orbanu, rekao je svojim kolegama zvaničnicima EU da je bošnjačko rukovodstvo nagovijestilo spremnost da se ovo pitanje riješi usvajanjem novog zakona koji bi Dodika i Republiku Srpsku mogao da vrati u institucije BiH.\nDejtonskim mirovnim sporazumom iz 1994. godine okončan je građanski rat koji je odnio oko 100.000 života nakon raspada Jugoslavije, uključujući i više od 8.000 muškaraca i dječaka bosanskih Muslimana ubijenih u Srebrenici i okolini.\nSporazumom je uspostavljen novi Ustav BiH, koji se sastoji od dva entiteta: Federacije Bosne i Hercegovine, koju čine pretežno Bošnjaci i Hrvati, i Republike Srpske. Tročlano predsjedništvo Bosne čine predstavnici te tri glavne etničke grupe.\nTakozvana Bonska ovlašćenja iz 1997. godine takođe daju značajna ovlašćenja za donošenje zakona kancelariji Visokog predstavnika zaduženog za sprovođenje sporazuma. Ima ovlašćenje da nameće odluke ili smjenjuje zvaničnike koji potkopavaju poslijeratnu etničku ravnotežu i napore za pomirenje, navodi Gardijan.\nIncko, austrijski diplomata, u julu je proglasio poricanje genocida kažnjivim do pet godina zatvora.\nU zapisniku se vidi da je Varhelji rekao da vjeruje da postoji izlaz iz trenutne krize i da je odobrio specijalnu sednicu Narodne Skupštine Republike Srpske 10. decembra na kojoj su članovi podržali rezoluciju kojom se podržava vraćanje ovlašćenja.\nNjegov uslov je, međutim, bio da se Zakon kojim se traži da se državi vrate ovlašćenja u oblasti poreske uprave, pravosuđa, obavještajne službe, pa čak i nacionalne vojske, kako bi se stvorile srpske snage, odloži za šest mjeseci kako bi se omogućilo vrijeme za pregovore.\nVarhelji je rekao da je postupanje sa zakonom o genocidu od vitalnog značaja kako bi Dodik priznao Inckovog nasljednika, Kristijana Šmita iz Njemačke, koji je rekao da se region suočava sa najvećom krizom u posljednjih 25 godina\nPortparol Evropske komisije nije odmah odgovorio na Gardijanov zahtjev za komentar.\nEvropska unijaBosna i HercegovinaSrebrenicagenocid u SrebreniciOliver VarheljiMilorad DodikValentin Incko


Krivokapić: Politička korupcija je posebna opasnost za izborni proces | EUME\nNaslovnica Info Press info Krivokapić: Politička korupcija je posebna opasnost za izborni proces\nKrivokapić: Politička korupcija je posebna opasnost za izborni proces\nKrivokapić i kopredsjedavajuća POSP-u Aneliz Dods\nPolitička korupcija posebna je opasnost za izborni proces, odnosno njeno postojanje na državnom nivou, rekao je predsjednik Skupštine Ranko Krivokapić, ukazujući na važnost uspostavljanja mehanizama kojima će trajno biti ustanovljeno povjerenje u izborni proces.\nKrivokapić je danas otvorio jedanaesti sastanak Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje (POSP), koji je okupio poslanike Evropskog parlamenta i Skupštine Crne Gore u Strazburu.\nOn je tekuću godinu karakterisao kao „velju godinu za Crnu Goru“.\nKrivokapić smatra da su napravljeni određeni pomaci kao i da je u tom kontekstu posebno ponosan na parlament.\nOn je ocijenio da je zakonodavna i institucionalna forma zaokružena, navodeći da izazovi postoje,i da istorija poznaje korake naprijed i nazad, “a da je Crna Gora napravila korak unazad kada je u pitanju izborni proces”.\n„Govoreći o izbornom procesu, Krivokapić je kazao da je politička korupcija posebna opasnost za izborni proces, odnosno njeno postojanje na državnom nivou, te s tim u vezi ukazao na važnost uspostavljanja mehanizama kojima će se trajno ustanoviti povjerenje u izborni proces i pružiti doprinos za nastavak reformi, te istakao da mora postojati politička volja za pronalaskom rješenja“, saopšteno je iz Skupštine.\nKrivokapić je istakao da je na protestima postojao dualizam.\n“Jedan dio su bili opravdani zahtjevi za slobodne i fer izbore i taj zahtjev je pokretanjem parlamentarnog dijaloga ušao u realizaciju, a samim tim je ogoljen i onaj drugi dio u dualizmu, a to su anti NATO motivi”, dodao je on.\nKrivokapić je zatražio pomoć Evropske komisije u formiranju Istraživačkog dokumentacionog Centra, shodno odluci Skupštine Crne Gore, koji bi djelovao preventivno u slučaju pokušaja brisanja i prepravljanja istorije.\nKopredsjedavajuća POSP-u Aneliz Dods /Anneliese Dodds/ izrazila je zadovoljstvo povodom otvaranja dodatnih poglavlja u procesu pregovora, iskazujući istovremeno zabrinutost povodom nedovoljnog napretka, posebno u oblasti vladavine prava, pravosuđa, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i slobode medija.\nOna je izrazila žaljenje što današnjem sastanku ne prisustvuje dio delegacije Skupštine Crne Gore koji bojkotuje parlamentarne aktivnosti i tim povodom kazala da bojkot ne vodi nikuda, i da se pitanja moraju rješavati kroz vođenje parlamentarnog dijaloga.\nMinistar rada, zapošljavanja, socijalne i solidarne ekonomije, koji je na sastanku govorio u ime Savjeta Nikolas Šmit /Nikolas Schmit/, istakao je da Luksemburg ostaje zagovornik politike proširenja, i da budućnost zemalja Zapadnog Balkana jeste u okviru Evropske unije.\nOn je najavio organizovanje Međuvladine konferencije na kojoj Crnu Goru očekuje otvaranje još dva poglavlja i to 14 – Saobraćajna politika i 15 – Energetika.\nŠef Jedinice za Crnu Goru u Generalnom direktoratu Evropske komisije za Evropsko susjedstvo i pregovore o proširenju, Dirk Lange, izrazio je zadovoljstvo povodom najavljenog otvaranja dodatnih poglavlja.\nOn je ukazao na značaj formiranja nužnih institucija koje će osigurati vladavinu prava i dati rezultate u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala.\n„ Osvrnuvši se na predstojeću godinu kao izbornu, Lange je pozdravio inicijativu predsjednika Skupštine da okupi lidere političkih subjekata u Parlament i izrazio očekivanje da će konstruktivni dijalog doprinijeti postizanju pozitivnih rezultata“, kaže se u saopštenju.\nNa današnjem sastanku razgovarano je i o nedavno održanim protestima u Podgorici, ali i pitanjima vladavine prava i izbornog zakonodavstva.\nUčesnici jedanaestog sastanka ukazali na značaj vraćanja dijaloga političkih subjekata u parlament, ali i adekvatnog rješavanja svih pitanja vezanih za obezbjeđivanje fer i slobodnih izbora.\nNa sastanku je pozitivno ocijenjena dimanika pregovora Crne Gore sa EU, ali i ukazano na potrebu rješavanja otvorenih pitanja posebno u oblasti vladavine prava i izbornog zakonodavstva.\nJedanaesti sastanak POSP –a biće nastavljen sjutra.


VojvodinaCafe - Otvoren novi Mc Donalds restoran u Novom Sadu\nOtvoren novi Mekdonalds restoran u Novom Sadu\nVest objavljena: 28.08.2013 12:05\nU Novom Sadu na Bulevaru Jaše Tomića, otvoren je novi „Mekdonalds“ restoran, drugi u tom gradu, a 19. po redu u Srbiji gde ova kompanija posluje već 25 godina. Restoran iz ovog lanca brze hrane, koji zapošljava 55 radnika, otvorili su gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i direktor Kompanije „Mekdonalds Srbija“ Tomaž Rogač.\nVučević je tom prilikom kazao da je lepa stvar za Novi Sad što jedna tako renomirana kompanija kao što je „Mekdonalds“ otvara jedan tako ekskluzivan objekat.\n„Neko će reći da se radi o maloj investiciji, ali niko ne treba da potcenjuje ni jednu investiciju, jer je svaka investicija za naš grad i državu izuzetno važna. Nek bude što više ovakvih takozvanih malih investicija u Novom Sadu i Novi Sad će se bolje razvijati“, rekao je Vučević.\nTomaž Rogač je rekao da Kompanija „Mekdonalds“ ove godine obeležava 25 godina rada u Srbiji, te da će u Novom Sadu do kraja godine biti otvoren još jedan restoran i to u „BIG šoping centru“, gde će biti zaposleno 25 radnika.\n„Otvaranjem tog restorana „Mekdonalds“ će u Novom Sadu zapošljavati 135 radnika, a ukupan broj restorana u Srbiji će biti 20″, rekao je Rogač.