Borelj: EU nije cela bez Zapadnog Balkana, nađite zajedničke osnove\nŠef diplomatije EU, Žosep Borelj rekao je danas da EU neće biti cela bez Zapadnog Balkana, ali i upozorava da zemlje regiona mogu napredovati ka članstvu samo ako "stoje zajedno, ujedinjenih glava i srca u nalaženju zajedničkih osnova".\nŽosep Borelj je u video poruci, povodom debate u Spoljnpolitičkom odboru Evropskog parlamenta o situaciji na Zapadnom Balkanu 25 godina nakon Dejtona, naveo da potpisivanje >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Dejtonskog sporazuma predstavlja važan čin za celu Evropu koji, prema njegovim rečima, obeležava prestanak rata u srcu Evrope koji je doneo 100.000 poginulih i milion prognanih.\n"Nakon 25 godina od potpisivanje Dejtona, zemlje regiona se odlučno pomeraju, svaka svojom brzinom, ka EU", kaže Borelj.\nPored reformskih obaveza neophodnih za predak na putu evrointegracija, Borelj insistira i na pomirenju u regionu.\n"Pomirenje zahteva želju, zalaganje i razumevanje. To je poruka za BiH, ali i ceo Zapadni Balkan i Evropu", rekao je Borelj.\nŠef diplomatije EU napominje da će EU nastaviti da podržava zemlje regiona na njihovom putu ka "konačnom cilju" što je članstvo u EU.\nLajačak: U dijalogu Beograda i Prištine pred nama je dug i krivudav put\nSpecijalni predstavnik za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak kaže da je zadovoljan onim što je do sada postignuto u dijalogu, ali naglašava da je proces pred "dugim i krivudavim putem" do rešenja.\n"Dijalog traje, pod vođstvom EU. Dug i krivudav put je pred nama, a ne autoput", kaže Lajčak.\nMiroslav Lajčak je u obraćanju Evropskom parlamentu i parlamentima zemlja Zapadnog Balkana na konferenciji posvećenoj obeležavanju 25. godina Dejtonskog sporazuma, izdvojio dijalog Beograda i Prištine i situaciju u BiH kao "osnovne izazove u regionu".\nLajčak napominje da je dijalog Beograda i Prištine "osnova njegovog mandata", a da je cilj postizanje "sveobuhvatnog pravnoobavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa koji će se rešiti sva otvorena pitanja jednom zauvek i to u skladu sa međunarodnim zakonima i evropskim vrednostima".\n"To će biti ključno za evropski put obe strane, stabilizaciju regiona i odblokiraće toliko toga za ceo region", kaže Lajčak.\nSpecijalni predstavnik EU kaže da je zadovoljan dosadašnjim rezultatima u dijalogu, počev od ponovnog pokretanja razgovora, preko postizanja dogovora o glavnim elementima pravno obavezujućeg sporazuma do "punog napretka" na pitanjima nestalih i raseljenih i ekonomske saradnje.\n"Trenutno razgovaramo o pitanjima međusobnog potraživanja i imovine", kaže Lajčak.\nLajčak je zahvalio i Beogradu i Prištini na angažmanu, a predsedniku Aleksandru Vučiću i premijeru Avdulahu Hotiju na posvećenosti, koju pokazuju u nastavku dijaloga.\nVarheji: Region Zapadnog Balkana napredovao, još mnogo da se uradi\nKomesar za proširenje Oliver Varheji, povodom obeležavanja 25. godišnjice Dejtonskog sporazuma, kaže da je region napredovao, ali da ima još mnogo toga da se uradi na unutrašnjim reforma, saradnji u regionu i na jačanju ekonomije.\nNaglasivši da su regionalna saradnja i dobrosusedski odnosi "ključni za napredak ka EU", Varheji navodi da "za Srbiju i Kosovo to znači rad na sveobuhvatnom sporazumu o normalizaciji odnosa pod posredovanjem EU".\n"Mi smo ubeđeni da Zapadni Balkana pripada EU i oko toga se ne postavlja pitanje. Radimo na tome da region postane punopravni deo EU", poručio je Varheji u govoru pred poslanicima Evropskog parlamenta i parlamentarcima zemalja Zapadnog Balkana.\nOn je ocenio da je u "strateškom interesu EU da region što brže ispuni reforme i uđe u Uniju".\n"Region je od ključne važnosti za stabilnost, bezbednost i slobodu Evrope i naš je zadatak da vam pomognemo da prevaziđete postojeće probleme koji proizilaze iz ratova u BiH", rekao je evropski komesar.\nNaglašavajući važnost uspostavljanja zajedničkog regionalnog tržišta, Varheji ocenjuje da ono danas ima moć transformacije regiona, ali i "ukidanje granica", kao što je to bio slučaj pre 25 godina sa Dejtonskim sporazumom.\nPored dobrosusedskih odnosa i regionalne saradnje, komesar za proširenje kaže da je i ekonomsko približavanje regiona ključni instrument za brži proces integracija regiona.\nOn ukazuje da je upravo to cilj evropskog Ekonomsko investicionog plana za region.\n"U oblastima transporta, energetike, životne sredine, digitalizacije i investiranju u mlade i privatni sektor možemo postići najviše za najkraći vremenski rok i napraviti vidljivu razliku za građane već u narednih četiri do pet godina", kaže Varheji.\nVarheji je ocenio da su sve manje šanse da Albanija i Severna Makedonija do kraja godine dobiju pregovaračke okvire za početak pristupnih pregovora o članstvu u EU.\n"Još uvek se nadam, ali nažalost sve je manje izvesno da ove godine možemo usvojiti pregovaračke okvire", rekao je Varheji u EP tokom rasprave o situaciji na Zapadnom Balkanu, 25 godina nakon Dejtona.\nNaveo je da Evropska komisija i nemačko predsedavanje EU i dalje rade sa zemljama članicama u pokušaju pronalaska rešenja za novi evrointegracioni korak Skoplja i Tirane.\nOn je naveo da Severna Makedonija "mora da uloži dodatne napore da izađe u susret zabrinutostima Bugarske", kako bi se našlo rešenje koje je prihvatljivo obema zemljama.\nBugarska zbog nesuglasica oko nacionalnog i kulturnog identiteta Severne Makedonije trenutno blokira Skoplje na putu ka otvaranju prvih pregovaračkih poglavlja.\nSa druge starne, pojedine zemlje članice, na čelu sa Holandijom i Francusko, smatraju da Albanija nije postigla dovoljan nivo reformi u ključnoj oblasti vladavine prava da bi joj se dalo "zeleno svetlo" za pregovarački okvir.\nPartnerstvo Evrope i Amerike ključno za dijalog Beograda i Prištine\nEvropska komisija u danas usvojenoj "Evropska unija - Sjedinjene Američke Države; agendi za globalnu promenu" naglašava da je saradnja Brisela i Vašingtona ključna za dijalog Beograda i Prištine.\n"Kontinuirano partnerstvo između EU i SAD i bliska koordinacija na Zapadnom Balkanu je od suštinske važnosti, posebno u dijalogu između Beograda i Prištine kome posreduje EU", navodi se u tekstu agende.\n"EU i SAD su najbliži partneri i sveznici koje povezuju zajedničke vrednosti, istorija i ciljevi. Strateški, nema važnijeg partnera za EU od SAD. Moramo da oživimo naše strateško partnerstvo u više oblasti od zajedničkog interesa i tamo gde zajedno možemo postići više", poručio je šef diplomatije EU, Žozep Borelj.\n"Zajednički rad SAD i EU za cilj ima stvaranje bezbednijeg, prosperitetnijeg i demokratičnijeg sveta. Želimo više saradnje na spoljnim poslovima i jačanje sveta zasnovanog na vladavini prava i multilateralizmu", kaže Borelj.


Održana izložba pod nazivom “Deca i psi”\nU nedelju, 23 septembra u parku Prijatelja dece, održana je još jedna izložba pasa mešanaca i rasnih pasa sa i bez pedigrea.\n• Ulaz je bio besplatan, simbolično smo prikupljali čepove za Udruzenje paraplegičara Banata. Odziv dece bio je kao nikada do sada,a druženje je proteklo u savršenoj atmosferi. Dodeljeno je mnoštvo pehara i medalja za najbolje vodiče, najlepše crteže psa i najinteresantnije pse. Svoj deci koja su učestvovala dodeljene su diplome, slatki paketi, paketi školskog pribora i paketi hrane za kućne ljubimce. Sve to omogućili su mnogobrojni sponzori.Veliko hvala podmlatku KD Zrenjanin koji su bili odlične sudije, kao i članovima KD Zrenjanin koji su učestvovali u organizaciji, istakao je Vladimir Vujin, predsednik Kinološkog društva Zrenjanin.\nU saradnji sa JKP „Čistoća i zelenilo“ predstavljen je štand za udomljavanje pasa iz Prihvatilišta Zrenjanin. Posetioci izložbe mogli su na licu mesta da dobiju sve informacije u vezi sa udomljavanjem pasa kao i koje su njihove obaveze kao budućih vlasnika.\n• JKP „Čistoća i zelenilo“ od početka rada promoviše udomljavanje, kao jedan od načina smanjenja populacije napuštenih životinja i do sada smo udomili veliki broj njih.Ponosni smo na naše sugrađane, jer samim činom udomljavanja, pokazuje se i da čovek može biti prijatelj psu. Još jednom da podsetimo naše sugrađane da je udomljavanje besplatno svake subote u Privremenom prihvatilištu od 10 do 13 časova, a sve informacije zainteresovani građani mogu dobiti i putem telefona 064/811-68-78, – istakla je Danijela Tančić, menadžer za odnose sa javnošću u JKP „Čistoća i zelenilo“.\nČuvari prirode iz VI 3 OŠ „Petar Petrović Njegoš„, u pratnji roditelja, razredne i nastavnice biologije, Dragane Ajder , odlučili su da svoje prijatelje – ljubimce izvedu na dečju izložbu pasa pod nazivom „Deca i psi“. Pri samom dolasku Njegoševci su donirali po koji „Čep za hendikep„, kako su pravila nalagala, a potom učestvovali u programu izložbe.\nTagovi„Čep za hendikep“ Deca i psi izložba pasa JKP “Čistoća i zelenilo”\nEvropski dan jezika obeležen u školi u Belom Blatu\nMamutica od slame


BIJELJINA, Predsjedavajući Savjeta ministara BiH Nikola Špirić rekao je danas da treba sačekati sudski epilog tužbe Fonda PIO Republike Srpske /RS/ protiv federalnog Zavoda PIO/MIO, navodeći da su prethodne odluke Doma za ljudska prava i Suda za ljudska prava u Strazburu, koje su donesene u korist RS, argumenti na strani Srpske.\n“Ništa nam ne vrijedi što su argumenti na strani Fonda PIO RS dok pred Vrhovnim sudom ne bude završena procedura”, rekao je Špirić, ističući da, nažalost, nije bilo spremnosti federalnog Zavoda na nagodbu i sporazume.\nOn je rekao u Bijeljini nakon susreta sa direktorom Fonda PIO RS Zoranom Mastilom da bi se, da je završena ova procedura, mogla isplatiti još jedna kompletna penzija za korisnike ovog fonda, što bi bio rapidan rast prema današnjem stanju.\n“Rješenje ovog spora nema za cilj da ugrozi Zavod PIO/MIO FBiH, stalo nam je da i on bude stabilan”, rekao je Špirić i napomenuo da je u posljednjih pola godine vodio intenzivne razgovore sa rukovodstvom oba fonda kako bi se pronašlo zajedničko rješenje.\nMastilo je rekao da je Špiriću još jednom predstavio tužbu Fonda, koji je na reviziji kod Vrhovnog suda BiH već nekoliko mjeseci, i najavio da će Fond u narednih nekoliko dana podnijeti zahtjev da ovaj proces bude ubrzan.\nOn je podsjetio da je riječ o tužbi podnesenoj u aprilu 2005. godine, kojom bi oko 20 000 penzionera koji su penziju zaradili na području FBiH trebalo da pređu pod okrilje Zavoda PIO/MIO FBiH.\nŠpirić je ocijenio kao pozitivno jučerašnje formiranje Penzionog rezervnog fonda, koji je po snazi prvi ili drugi fond u RS.\n“Dobrim menadžmentom se može unaprijediti dalja reforma penzionog sistema i omogućiti da penzioneri imaju veće penzije”, rekao je Širić.\nOn je naglasio da je Vlada RS, zajedno sa mendžmentom Fonda PIO RS, učinila maksimum napora u proteklom periodu koji je rezultatirao pozitivnom ocjenom revizorskog izvještaja za 2007. godinu, i to prvi put otkad je Fonda, što je dobar znak da se može i dalje raditi u interesu penzionera i RS.\n“Ova činjenica obavezuje i direktora Fonda i njegove saradnike da svaki naredni izvještaj bude što je moguće bolji, u skladu sa zakonima”, rekao je Špirić.\nOn je dodao da je uvjeren da se u Fondu čine veliki napori kako bi se stabilnost poslovanja, a time i trend rasta penzija, povećao.\n“Znam da to nije dovoljno, ali vjerujem, s obzirom na to kako su se stvari do sada razvijale, da će reforma penzionog sektora donijeti mnogo veće penzije u periodu koji je ispred nas”, rekao je Špirić.


Budućnost vratila štopera iz hadžićkog Radnika\nfoto: FK Budućnost Banovići\nAlmedin Đerzić je novi igrač banovićke Budućnosti, potvrdio je klub na svom “Facebook” profilu.\nĐerzić je u Budućnost došao iz Radnika iz Hadžića, a riječ je o igraču koji igra na poziciji štopera. On je prošao školu fudbala kluba iz Banovića, odakle je kao kadet otišao u Hadžiće.\nMladi defanzivac je u prethodnih šest mjeseci odigrao šest utakmica za Radnik i tri puta dobio javnu opomenu.\nBudućnost je polusezonu Prve lige Federacije Bosne i Hercegovine završila na petom mjestu sa 27 bodova, dok je Radnik osmi sa šest bodova manje.\nPrethodni članakBelmin Kobilica za MeridianSportBH: “Tabela ne može da nas zadovolji, nastojaćemo da stignemo zaostatak”\nNaredni članakKadeti Bosne i Hercegovine u elitnom krugu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo


Održivi transport i optimizacija u potrošnji energije | Energetski portal Srbije\nOdrživi transport i optimizacija u potrošnji energije\n05.01. 2021 Predstavljamo\nFoto: Privatna arhiva Dragan Buaca\nUrbanizacija i održivost\nIstraživanja pokazuju da će se do 2050. godine još 2,5 milijarde ljudi doseliti u gradove, što će biti najveća migracija stanovništva u istoriji čovečanstva do sada. Ona će izazvati ogroman pritisak na gradove, posebno na prostor kojeg će biti sve manje, dok će očekivanja u komforu biti sve veća. Gradski planeri će taj pritisak morati da rešavaju uvođenjem regulativa o kontroli saobraćaja, podsticanjem građana na korišćenje električnih vozila u gusto naseljenim gradskim zonama, ali i u optimizovanju upotrebe energije, posebno električne energije.\nEnergija i transport su dva osnovna stuba ovih transformacija i potrebno je da obe oblasti pretrpe ozbiljno prilagođavanje kako bi pratile demografski i ekonomski rast, ali bez povećanja zagađenja životne sredine. Upravo su optimizacija u potrošnji energije i održivi transport prilike koje kompanije, poslovni lideri i kreatori globalnih politika moraju da iskoriste kako bi povećali životni komfor stanovništva širom planete, istovremeno pružajući veću efikasnost, ali i očekivani i ekonomski napredak. Četvrta industrijska revolucija pruža odličnu priliku da se to i ostvari.\nNačin transporta se menja\nU nastojanju da smanje promet i optimizuju vožnju automobilom, neke vlade uvele su na putevima saobraćajne trake za vozila sa većim brojem putnika (HOV-high-occupancy vehicle) u kojima je dozvoljeno kretanje vozilima sa dva ili više putnika. HOV trake daju snažan podsticaj za prevoz većeg broja putnika automobilom, smanjujući vreme i troškove putovanja (Ride-sharing). Ovakav način transporta ubrzano se razvija, sa procenama da će do 2030. godine više od 25 odsto svih pređenih kilometara u svetu biti na ovaj način, što je porast od 4 odsto u odnosu na danas.\nSa druge strane, zbog razvoja tehnologije i ekoloških subvencija, cena električnih vozila postaje sve niža, tako da će i ona postati sve pristupačnija građanima. Činjenica je da će troškovi upotrebe električnih vozila po kilometru pređenog puta vrlo brzo biti znatno niži od troškova upotrebe vozila sa unutrašnjim sagorevanjem i da će rast njihove upotrebe dovesti do smanjenja zagađenja, ali i manjeg broja saobraćajnih nezogda. Vrlo konzervativna predviđanja govore da će do kraja sledeće decenije svaki treći prodati automobil u svetu biti na električni pogon.\ncharge&GO – vaš iskorak ka elektromobilnosti\nLjubljana – prestonica biciklizma, pčela i zelenila\nSchneider Electric je prepoznao ove trendove i kako bi ostvarila ambiciju da postigne neto nultu operativnu emisiju ugljenika do 2030. godine, kompanija se pridružila inicijativi The Climate Group # EV100 kojom je obuhvaćena i zamena 14.000 kompanijskih automobila električnim vozilima. U Schneider Electric-u veruju da je električna energija budućnost mobilnosti, te je želja kompanije da pokaže da se za 10 godina može brzo postići zadati obim električnih vozila u sopstvenom voznom parku.\nSve navedeno je samo nagoveštaj šta će se dešavati u vrlo bliskoj budućnosti. Uskoro ćemo na putevima sretati autonomna vozila (AV), ali i vozila na električni pogon koja su deo voznih parkova javnih službi i velikih kompanija koja će postati deo svakodnevnog života.\nU isto vreme se menja i način proizvodnje, distribucije i upotrebe energije\nGlobalna evolucija u razvoju energetskih sistema sve više se okreće ka izvorima koji su čistiji, decentralizovani, sa energijom koja se generiše, skladišti i distribuira bliže krajnjim korisnicima i za to koristi obnovljive izvore energije i nove tehnologije skladištenja te energije. Istovremeno, tehnologija će omogućiti kupcima i operaterima elektroenergetskog sistema da kontrolišu gde, kada i kako se električna energija koristi i iz kojih izvora se dobija. Ovo će otvoriti nove poslovne modele u proizvodnji, distribuciji i upotrebi električne energije, a kako će upotreba vozila na električni pogon i potreba za energijom za njihovo punjenje biti sve veća, jasno je da je transport jedna od ključnih karika u razvoju ovih modela. Ovi trendovi imaju potencijal da se međusobno nadopunjuju i da aktivno doprinesu da se upotreba energije i transport učine održivim, a gradovi u kojima živimo postanu pametniji.\nDobra infrastruktura mreže elektropunjača je polazna tačka održivosti\nInfrastruktura mreže elektropunjača treba da se razvija duž autoputeva, ali i u blizini čvorišta ključnih saobraćajnica i stanica javnog prevoza. Ovo je bitno iz tri razloga: prvi je da bi se ispunila potreba za trenutnom potražnjom resursa za punjenje električnih automobila. Drugi je da se elektropunjači učine dostupnim, ali i lakim za pronalaženje, a treći da se promoviše upotreba električnih vozila za javne i privatne potrebe.\nPotrebno je da elektropunjači budu kompatibilni sa različtim tipovima električnih vozila, ali i da mogu da ponude brzo ili standardno punjenje, u zavisnosti od lokacije na kojoj se nalaze. Na primer, brzi punjači se postavljaju na parkinzima ili lokacijama na kojima zadržavanje traje kraće (benzinske stanice, autoputevi itd) i za koje su korisnici spremni da plate skuplje troškove punjenja. Sa druge strane, standardni punjači se postavljaju na lokacijama na kojima je zadržavanje duže, period punjenja je duži, ali su i niži ili besplatni troškovi punjenja (javne garaže, hoteli, tržni centri, poslovne zgrade i slično).\nSchneider Electric može da ponudi oba tipa punjača, brze i standardne. Danas u Evropi postoji oko 100.000 punktova za punjenje električnih vozila koje je isporučio Schneider Electric. Kada govorimo o Srbiji i Crnoj Gori, do sada je ugrađeno oko 100 elektro punjača.\nPametna mreža elektropunjača koja omogućava uštedu i održivost\nKada je infrastruktura elektropunjača instalirana, sledeći izazov je povezati sve elektropunjače na elektroenergetski sistem, tako da njihovo korišćenje bude lako i održivo. Za operatere elektroenergetskih sistema velika mreža postavljenih elektropunjača predstavlja odličnu priliku da prodaju više električne energije potrošačima. Ipak, novi, moderni tipovi elektropunjača povezani u elektroenergetsku mrežu, daju mogućnost da se poveća efikasnost te mreže, uz novi pristup u korišćenju samih elektropunjača.\nAnalizom potreba vozača električnih automobila za punjenjem vozila dolazi se do zaključka da se vozila pune energijom najšešće tri puta u toku dana, u jutarnjim časovima, u vreme pauze za ručak i u večernjim (noćnim) satima. Iz tog razloga, investiranje u pune energetske kapacitete (očekivanu jednovremenu snagu) za priključenje svakog elektropunjača na mrežu je vrlo skupo i neisplativo, jer se svaki elektropunjač ne koristi u punom kapacitetu tokom celog dana. Mnogo pragmatičniji pristup je ulaganje u sistem elektropunjača koji imaju mogućnost skladištenja energije u sopstvenim baterijskim modulima.\nBaterijski moduli ovakvih elektropunjača mogu da se napune tokom dana kada mreža nije opterećena ili noću (kada je i cena kWh niža), a vozači će svoje automobile puniti direktno sa mreže ili iz baterijskog modula, u zavisnosti šta je u tom trenutku jeftinije za njih. Stanica za punjenje električnih vozila može biti programirana tako da se bira period punjenja njenog baterijskog modula kada je tarifa najpovoljnija tokom dana, ali i da se potrošaču omogući da svoje vozilo napuni po najpovoljnijoj ceni, takođe u zavisnosti od dela dana u kome ga puni.\nUpravo je Schneider Electric, kao globalni lider u digitalnoj transformaciji upravljanja energijom i rešenjima koja omogućuju automatizaciju na svim nivoima poslovanja, prepoznao ove trendove i razvio sveobuhvatno rešenje koje se zove EcoStruxure. Radi se o platformi koja istovremeno pruža potpunu kibernetičku sigurnost i ono što današnjim sistemima vrlo često nedostaje – kompletnu analitiku, praćenje i izveštavanje na svim nivoima, koja omogućava upravljanje ovakvim složenim sistemima za punjenje električnih vozila.\nUpotreba zelenih izvora energije i povratak viškova energije u mrežu\nKoncept upotrebe elektropunjača sa sopstvenim baterijskim modulima i mogućnost izbora kada i sa kog izvora će se baterijski moduli puniti, značajno utiču na uštede u izgradnji infrastrukture elektroenergetske mreže i izvora napajanja, jer se smanjuje potreba za izgradnjom novih resursa (prenosna mreža, transformatorske stanice itd). Sa druge strane, organizacije sa velikim voznim parkovima koje koriste električna vozila mogu koristiti solarnu energiju ili energiju vetra, tako što će baterijske module u sopstvenim elektropunjačima napuniti preko solarnih panela instaliranim na krovovima svojih objekata. Na ovaj način se za pokretanje električnih vozila koristi čista zelena energija.\nPametne stanice za punjenje električnih vozila, za punjenje sopstvenih baterijskih modula, mogu koristiti energiju iz mreže, ali i sunčevu i energiju vetra, u zavisnosti kako uslovi dozvoljavaju. Korišćenjem naprednih softverskih rešenja i veštačke inteligencije moguće je energiju skladištenu u baterijskim modulima vratiti u mrežu ako je to potrebno. Zaključujemo da će pametne stanice za punjenje električnih vozila biti tačke priključene u elektroenergetskoj mreži koje će doprinositi održavanju stabilnosti i pomagati u balansiranju potreba u elektroenergetskom sistemu.\nU budućnosti možemo očekivati da će i električna vozila postati decentralizovane tačke u elektroenergetskom sistemu koje će biti u mogućnosti da preko pametnih elektro punjača vrate energiju skladištenu u svojim baterijama nazad u elektroenergetsku mrežu. Vozači će tako biti u mogućnosti da, recimo, svoja vozila pune noću u sopstvenim garažama po ceni noćne tarife za stambene objekte, a da tokom dana deo energije skladištene u baterijama vozila koja im nije potrebna vrate u mrežu po komercijalnoj ceni. Na tržištima koja to budu dozvoljavala, električna vozila će praktično postati fleksibilne energetske tačke u sistemu, „baterije na točkovima” sposobne da slobodno raspolažu energijom koju poseduju.\nDobar primer je pilot projekat pokrenut u Danskoj, gde su Enel i Nissan razvili prvi vehicle-to-grid commercial hub. Ovim projektom električna vozila su u stanju da vrate u mrežu energijiu u vrednosti od oko 1.500 € na godišnjem nivou i na taj način pomognu izbalansiranost sistema.\nTekst je objavljen u novom broju Magazina Energetski portal ODRŽIVI TRANSPORT, septembar-novembar, 2020.


Dobra prohodnost većine puteva Dobra prohodnost većine puteva\nDobra prohodnost većine puteva\nObjavljeno: 10. 7. 2012 u 07:24h\nProhodnost većine putnih pravaca u BiH je dobra i saobraća se bez vanrednih ograničenja.\nNa dionicama gdje se izvode sanacioni radovi obavezno je poštivanje postavljene signalizacije, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nS ciljem bezbjednog održavanja sutrašnjeg javnog skupa u mjestu Potočari, opština Srebrenica, zabranjuje se saobraćaj za teretna vozila nosivosti preko 3,5 tona u periodu od 5.00 do 20.00 časova na dionicama magistralnih puteva Zvornik – Vlasenica, Vlasenica – MEL Luke, MEL Memići – Karakaj, regionalnih puteva Konjević Polje – Bratunac, Drinjača -Bratunac, Bratunac – Srebrenica i Milići – Z. Jadar – Srebrenica.\nCJB Bijeljina i CJB Istočno Sarajevo odrediće alternativne pravce i preusmjeriti saobraćaj teretnih vozila nosivosti preko 3,5 tone, navodi se u saopštenju.\nZbog deminiranja, na dionici Ševarlije – Jabučić Polje u opštini Doboj od 8.00 do 18.00 časova dolazi do povremenih polučasovnih obustava saobraćaja.\nU rejonu sela Šerifići na regionalnom putu Krupac – Igman u toku su deminerski radovi, zbog čega od 7.00 do 15.00 časova dolazi do povremenih polučasovnih obustava saobraćaja.\nZbog asfaltiranja petlje “Mahovljani”, obustavljen je saobraćaj na putu Banjaluka – Bosanska Gradiška. Alternativni pravac za vrijeme obustave je magistralni put M-16, dionica od uklapanja autoputa (E-661) na magistralni put (M-16) u Glamočanima do petlje Aleksandrovac.\nU toku je sanacija dijela magistralnog puta Tuzla – Srebrenik (na relaciji Drenik – Ježinac), gdje je od 7.00 do 17.00 časova u funkciji jedna traka. Na istoj dionici, ali na lokalitetu Klisura u toku su radovi na sanaciji škarpi, zbog čega se takođe saobraća naizmjenično-jednom trakom.\nNa magistralnom putu Neum – Metković kod graničnog prelaza u toku je miniranje zbog izgradnje graničnog prelaza pa su moguće povremene petnaestominutne obustave saobraćaja.\nNa putu Brod na Drini – Šćepan Polje zabranjen je saobraćaj za teretna vozila nosivosti preko 12 tona, a na putu Dobro Polje – Brod na Drini, zbog sanacionih radova saobraća se usporeno.\nNa magistralnom putu Gacko – Foča, na prevoju Čemerno, mogu saobraćati vozila nosivosti do 15 tona, autobusi i vozila izvođača radova.\nU Ustikolini je u toku redovno održavanje mosta i od 7.00 do 17.00 časova u funkciji je jedna traka.\nSaobraćaj je zbog klizišta obustavljen u mjestu Vrsta na regionalnom putu Tržac – Kamenica. Vozila nosivosti preko 3,5 tona usmjeravaju se na druge regionalne i magistralne pravce, a ostala vozila saobraćaju lokalnom zaobilaznicom.


Vučić: Sit sam pridika zbog odnosa sa Moskvom i Pekingom - 21.01.2020, Sputnik Srbija\nVučić: Sit sam pridika zbog odnosa sa Moskvom i Pekingom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je „sit pridika“ evropskih lidera o bliskim vezama sa Rusijom i Kinom, kao i da Beograd ostaje posvećen... 21.01.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, vučić\n20:59 21.01.2020 (Osveženo: 21:09 21.01.2020)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je „sit pridika“ evropskih lidera o bliskim vezama sa Rusijom i Kinom, kao i da Beograd ostaje posvećen članstvu u EU uprkos odlaganjima pristupanja koja su, kako je rekao, „bez presedana“.\n„Da vam iskreno kažem, dosta mi je pridika i toga da mi svi govore o saradnji sa Kinom, Rusijom, a onda vidim da se svi drugi sastaju sa Si Đinpingom i Putinom, i to češće nego ja. Radite svoj posao, vi ste suverene države, Srbija je suverena država. Radimo sve što je najbolje za naš narod i za našu zemlju“, rekao je Vučić u intervjuu za briselski portal „Juronjuz“.\nUpitan šta bi izabrao kada bi morao da bira između EU i Rusije, Vučić je rekao da zapadni mediji imaju problem da shvate da su odnosi Beograda sa Moskvom za dobrobit srpskog naroda i Srbije.\n„Uvek kažem Putinu, i to ne krijem, kao mnogi drugi političari iz EU, jer kada vide Putina oni zaboravljaju odakle su — ja mu kažem da smo na evropskom putu i da je to naš strateški cilj. Međutim, to ne znači da ćemo, čak i ako postanemo članica EU, preseći veze i prekinuti odnose sa Rusijom, Kinom i drugima“, rekao je Vučić.\nVučić je dodao i da neće donositi pogrešne odluke kako bi udovoljio EU ili Moskvi i dodao da ne zna da li će Srbija biti deo EU za tri, pet ili sedam godina, ali da će očuvati svoje odnose za dobrobit naroda i da je to naša politika.\nGovoreći o članstvu u EU, Vučić je rekao da Srbija ostaje na putu pridruživanja, iako je razočarana projektom.\n„Srbija nema puno entuzijazma, međutim, i dalje smo posvećeni putu ka EU, jer ne vidimo pravu alternativu. Mi smo na tom putu već 20 godina. Mislim da, osim Turske, nijedna zemlja nije toliko dugo čekala“, rekao je Vučić.\nVučić je odbacio tvrdnju da je spor proces u normalizaciji odnosa sa Prištinom bio isključivi razlog zbog kojeg je Srbija iza „krivulje pristupanja“, i dodao da su za to krivi i nedostatak podsticaja EU i zapadnih saveznika.\n„To je uglavnom zbog odnosa Beograda i Prištine. Međutim, u isto vreme, čak i danas ja o tome ne razgovaram samo sa evropskim zvaničnicima, već i sa američkim državnim sekretarom Majk Pompeom. I pitao sam ga, ako postignemo sporazum sa Prištinom, ako pronađemo kompromisno rešenje, da li će to biti dovoljno da se pridružimo EU. I niko iz EU, ili čak iz SAD, jer blisko sarađuju, nije mogao da potvrdi da ćemo postati deo EU“, rekao je Vučić.\nKako je objasnio — to znači da Srbija mora da čeka na odluku i zaključak EU, da li žele da vide Srbiju kao deo Unije ili ne.\nVučić je rekao da ga „ne veseli“ stanje odnosa sa EU, ali da je ipak duboko zahvalan Briselu na pomoći koju je Unija pružila za vrema velikih poplava 2014. godine.\nOn je dodao da je srpska ekonomija najjača na zapadnom Balkanu sa 4,5 odsto rasta BDP u 2019. godini i 4,1 odsto ove godine, što, kaže, pokazuje da se krećemo u pravom smeru.


Gašić: Bajern je tim za poštovanje, o Pešiću ne treba trošiti reči\nPomoćni trener Partizana Velimir Gašić rekao je da svi u timu žele da odigraju što bolje mogu protiv Bajerna u Evroligi, za koga je rekao da je protivnik koji izaziva poštovanje.\nPartizan u četvrtak u Minhenu igra meč drugog kola Top 16 faze Evrolige, a Gašić je kazao da njegov tim ima šansu.\n"Stvari koje sam rekao o njima nisu komplimenti već činjenice. Mi ćemo učiniti sve da maksimalno spremimo utakmicu, odigramo na svoj način i sve što radimo maksimalno prikažemo na delu. Plasman u Top 16 je ogroman uspeh, a sve u ovoj fazi je ogroman profit za ekipu. Svi želimo da odigramo najbolju utakmicu", rekao je Gašić.\nPrvi asistent Duška Vujoševića, koji ne vodi ekipu zbog problema sa dijabetesom, kazao je da ga najviše brine zdravstveno stanje.\n"Nadam se da će zdravstveno stanje biti bolje nego u prethodnim utakmicama. Milutinov je bolestan i zato nisam hteo da ga 'skidam' protiv Mega Vizure u Jadranskoj ligi. Terens Kinsi je dobio udarac u kuk protiv Reala. Ostali su, nadam se, u redu", rekao je Gašić.


Zvijer puštena iz kaveza: Aston Martin Valkyrie - Glas Srpske\nGS 20.03.2020 12:39\nAston Martin je svoju "zver" oslobodio i testiraće je na ulicama širom Velike Britanije.\nAston Martin Valkyrie se putem "Tviter" profila pohvalio da je ograničena serija superautomobila Aston Martin Valkyrie počeo da se testira na javnim putevima, a ovaj neverovatni automobil biće proizveden u svega 150 primeraka.\nIme automobila je privuklo veliku pažnju pošto se radi o čuvenoj operaciji atetnata na nacističkog lidera Adolfa Hitlera, ali i o ženama iz nordijske mitologije, koje sa neba biraju ko će otići u "Valhalu".\nReklo bi se pravo ime za ovakvu zver koja poseduje 6.5 litarski V12 motor koja u kombinaciji sa hibridnim sistemom proizvodi 1.176 KS pri 10.500 obrtaja u minutu, dok je njegov najveći obrtni moment 900 Nm.\nNa motoru je rađeno u čuvenoj fabrici Cosworth koja tvrdi da će motor bez problema prelaziti 100.000 kilometara.\nMeđu 150 primeraka Aston Martin Valkyrie uključeno je i 25 modela verzije AMR Pro koja će se koristiti samo na stazi, a svaki od 150 kupaca za automobil će morati da izdvoji skoro tri miliona dolara.


FBiH: Vakcinacija će biti besplatna i dobrovoljna za sve građane | Srpskacafe\nDirektor Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH Davor Pehar rekao je da će vakcinacija protiv kovida 19 biti besplatna i dobrovoljna za sve građane, te da će kantoni dobiti vakcine prema broju stanovnika.\nPehar je rekao da će vakcine, kada stignu, prvo dobiti zdravstveni radnici, štićenici socijalnih ustanova za starije osobe preko 65 godina i zaposleni u tim ustanovama, te osobe sa hroničnim bolestima i osobe zaposlene u značajnim javnim službama.\n– Primarni cilj plana je smanjiti morbiditet i mortalitet, koji se može dovesti u vezu sa virusom korona, te smanjiti prenos među građanima i na taj način očuvati funkcionalnost društva – naveo je Pehar.\nOn je napomenuo da je predloženo da se na svakih 10 minuta vakciniše po jedna osoba kako se ne bi susretala, što znači da će se u jednom času moći obaviti šest vakcinisanja.\nfederacija bihvakcinacijakorona virus


Izlaganje šefice EULEX-a na radnom sastanku kontakt osoba za pitanja rodne ravnopravnosti koji je organizovao OEBS - Vesti - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nNaslovna Služba za medije i javno informisanje Vesti Izlaganje šefice EULEX-a na radnom sastanku...\nIzlaganje šefice EULEX-a na radnom sastanku kontakt osoba za pitanja rodne ravnopravnosti koji je organizovao OEBS\n14. novembar 2018. god.\nDana 13. novembra, šefica misije EULEX, Alexandra Papadopoulou, bila je jedan od glavnih govornika na radnom sastanku kontakt osoba za pitanja rodne ravnopravnosti, koji je organizovala Radna grupa za rodnu ravnopravnost Misije OEBS-a na Kosovu.\nCilj ovog radnog sastanka bio je da se razmotre razni aspekti rodne ravnopravnosti kako na lokalnom, tako i na međunarodnom nivou, sa fokusom na učešće žena u profesionalnom i političkom životu.\nAlexandra Papadopoulou je predstavila svoje stavove i iskustva o izazovima sa kojima se žene suočavaju u postizanju rodne ravnopravnosti, naročito u poslovnim oblastima koje se često smatraju oblastima u kojima “dominiraju muškarci”.\nŠefica EULEX-a je naglasila da se rodna ravnopravnost tiče žena i muškaraca, dodajući da “uključivanje perspektive rodne ravnopravnosti treba da obuhvata tačke gledišta kako žena, tako i muškaraca”.\n„Često se usredsređujemo na žene, previđajući gledište muškaraca o rodnoj ravnopravnosti. Ali nikada nećemo moći da se delotvorno borimo protiv rodno zasnovanog nasilja nad ženama ukoliko ne radimo i sa muškarcima”, kazala je Papadopoulou.\nImajući u vidu da još mnoga toga treba uraditi ne samo na Kosovu, već i mnogim zemljama Evropske unije, šefica Misije EULEX je istakla potrebu da svi lokalni i međunarodni akteri udruže snage i nastave da rade na unapređenju pitanja rodne ravnopravnosti.\nŠefica Misije EULEX je takođe naglasila da sve vojne i civilne misije i operacije ZBOP EU širom sveta, uključujući i EULEX, imaju mandat da prilikom obavljanja svojih poslova na terenu posebnu pažnju posvete rodnoj ravnopravnosti, kao i da sprovode politike EU o rodnoj ravnopravnosti i rezolucije Saveta bezbednosti UN o ženama, miru i bezbednosti.


Matvijenkova: Pokrenuta kampanja borbe protiv ruskog jezika - Sputnjik Srbija\nMatvijenkova: Pokrenuta kampanja borbe protiv ruskog jezika\n21:04 05.06.2018 (osveženo 21:18 05.06.2018) Preuzmite kraći link\nČitav niz zemalja pokrenuo je borbu protiv upotrebe ruskog jezika, izjavila je predsednica Saveta federacije Rusije Valentina Matvijenko.\nKako je ocenila, takvi potezi vlasti izazivaju duboku žalost, budući da je reč o kampanjama na državnom nivou.\nS tim u vezi, ona je istakla da je neophodno veoma mirno i sigurno raditi na širenju kulturnih veza, upoznavati svet sa vrednostima i ciljevima ruskog kulturnog sveta.\n„Istorija će kazniti one koji danas pokušavaju da zarade po koji politički poen koristeći mehanizme poput borbe protiv upotrebe ruskog jezika, ili, kako bi rekao sveštenik, sam Bog će“, dodala je Matvijenkova.\nPrethodno je saopšteno da je Ustavni sud Moldavije ukinuo specijalni status ruskom jeziku.\nS tim u vezi, oglasio se i moldavski predsednik Igor Dodon, koji je rekao da takva odluka Ustavnog suda može dovesti do nesagledivih posledica.\nborba, ruski jezik, Valentina Matvijenko


Hiljade autonomnih robota za isporuku stiže u američke studentske kampuse - BIGportal.ba\n20 Avgusta, 2019 20 Avgusta, 2019 021\nProsječno studentsko iskustvo u Sjedinjenim Američkim Državama, kada su isporuke paketa i hrane u pitanju, uskoro bi trebalo bitno da se promijeni, a nakon što autonomni roboti budu pronašli svoje mjesto u studentskim naseljima.\nNaime, kompanija Starship Technologies najavila je plan po kojem će u naredne dve godine u studentske kampuse isporučiti na hiljade autonomnih robota za isporuku koji se kreću na šest točkova. Roboti su do sada testirani u 100 gradova u 20 zemalja, te su nedavno obeležili i 100 hiljada isporuka. Studentski kampusi su sledeći logičan korak za testiranje, budući da nisu opterećeni saobraćajem, te imaju dovoljno staza po kojima bi roboti mogli da se kreću.\nSvaki robot se kreće uz pomoć električne energije, ima mesto za pakovanje paketa u koji može da stane oko devet kilograma robe, te sistem kamera koji služi za prepoznavanje prepreka i lakše pronalaženje destinacije na koju se robot zaputio. Roboti mogu da pređu između 4 i 6 kilometara, brzinom od oko šest kilometara na sat, što je znatno sporije od isporuka koje vrše ljudski radnici koji koriste vozila ili bicikle, ali je prednost u tome što roboti mogu da rade neograničen broj sati bez pauze.\nStarship među zaposlenima ima i nekoliko ljudskih vozača, čiji je zadatak da povedu računa o bezbednosti robota, iako ovi uglavnom mogu samostalno da prevazilaze prepreke, te se obračunavaju sa problemima na koje naiđu usput.


Dr Radojević uručio ugovore za razvoj lovstva i obnovu ribnjaka u Vojvodini - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Dr Radojević uručio ugovore za razvoj lovstva i obnovu ribnjaka u Vojvodini\nGoran novembar 1, 2018\tDruštvo Napiši komentar 66 Pregledi\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vuk Radojević, uručio je danas ugovore korisnicima, koji su ostvarili pravo na sredstva iz budzetskog fonda za razvoj lovstva u Vojvodini, kao i korisnicima druge konkursne linije za podršku u okviru rekonstrukcije starih i izgradnju novih ribnjaka.\n„Na ovaj način ćemo unaprediti lovno-tehničke objekte, i u okviru linije koju smo prošle godine uveli – a reč je o nabavci terenskih vozila – doprinećemo boljem i efikasnijem radu korisnika lovišta“, ukazao je Radojević.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu uručio je danas i ugovore korisnicima koji su ostvarili pravo na podsticajna sredstva za unapređivanje ribarstva. Reč je o četiri ugovara u ukupnoj vrednosti 48 miliona dinara. Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu u projektima izgradnje i rekonstrukcije vojvođanskih ribnjaka, po ovoj konkursnoj liniji, učestvuje sa oko 18 miliona dinara, a korisnici izdvajaju oko 31 milion dinara.\nPrethodna Ciklus predavanja za preduzetnike\nSledeća Humanitarna akcija „Pomoć višečlanim porodicama na KiM“


Radna poseta Upravi Crne Gore, 13 – 15. decembar 2012. godine - Uprava za sprečavanje pranja novca\nPočetna > Aktivnosti > Vesti > Radna poseta Upravi Crne Gore, 13 – 15. decembar 2012. godine\nPredstavnici Uprave za sprečavanje pranja novca Republike Srbije boravili su od 13. do 15. decembra 2012. godine u studijskoj poseti Upravi za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma Crne Gore. Cilj ove studijske posete, koja je realizovana uz podršku misije OEBS u Srbiji, bilo je unapređenje saradnje između finansijsko-obaveštajnih službi Srbije i Crne Gore. Predstavnici Uprave Srbije, crnogorskim kolegama su detaljno predstavili strukturu i način funkcionisanja radnih grupa koje treba da se bave nacionalnom procenom rizika. Takođe su ukazali na moguće probleme i dali korisne savete o tome kako ih sprečiti. Istaknuto je da je nacionalna procena rizika u Republici Srbiji rađena po metodologiji Svetske banke po kojoj se rizik procenjuje u pet sektora, a precizirano je da se procenjuje obim prljavog novca, usklađenost zakona na nacionalnom nivou, bankarski sektor, nebankarski finansijski sektor (tržište kapitala, osiguranje, lizing, dobrovoljni penzijski fondovi) i nefinanasijski sektor.\nUprava Republike Srbije je ponudila pomoć Upravi Crne Gore tokom izrade nacionalne procene rizika, a eksperti koji su učestvovali u ovom procesu biće na raspolaganju kolegama iz Crne Gore tokom ovog složenog procesa. Tokom posete učesnici su takođe razmenili iskustva i informacije o prijemu i obradi sumnjivih transakcija, kao i mogućnostima za unapređivanje saradnje dve finansijsko-obaveštajne službe.


Podneta krivična prijava protiv „Podrinjskih novina“ – Podrinske\nPodneta krivična prijava protiv „Podrinjskih novina“\nSNS ŠABAC U BORBI PROTIV ŠIRENJA LAŽNIH VESTI\nGO SNS Šabac izdao je saopštenje za javnost koje objavljujemo u celosti.\nGradski odbor Srpske napredne stranke Šabac ocenjuje da kao da opasnost koja nam preti od korona virusa nije dovoljna, pojedinci putem društvenih mreža, ali i medija bliskih opozicionim krugovima širenjem lažnih vesti dodatno komplikuju ionako tešku situaciju.\nPoverenik Srpske napredne stranke za Šabac Boban Birmančević zato je zbog širenja lažnih vesti i tvrđenja, kao i širenja panike podneo dve krivične prijave protiv „Podrinskih novina“ i protiv Hanibala Kovača. Njihove laži da članovi Srpske napredne stranke šire korona virus po gradu mogu da imaju ozbiljne posledice po građane i zato je reakcija kojim se ovim neistinama staje na put neophodna.\nTako su počeli da lažu i o identitetu i broju zaraženih, kao da svaki Šapčanin ne ume da svakog dana u 15 časova uključi televizor i čuje od nadležnih i najupućenijih sve relevantne informacije.


Vučić: Najvažnije je da se gradi mir i stabilnost izmedju Srbije, Hrvatske i BiH – NovostiDana.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Mostaru da je najvažnije da se izmedju Srbije, Hrvatske i BiH gradi mir i stabilnost, kao i jačanje ekonomskih i trgovinskih odnosa.\nVučić je posle trilateralnog sastanka sa čelnicima BiH i Hrvatske rekao da razgovori izmedju zvaničnika tri zemlje nikada nisu „slatki i jednostavni“.\n„Naše je da napravimo okvire u kojima će se ljudi osećati sigurno, da mogu raditi i zaradjivati više i živeti bolje“, kazao je predsednik Srbije na zajedničkoj konferenciji za novinare.\nOn je pozvao sve ljude iz BiH da dodju na Sajam privrede koji će biti održan sledećeg meseca u Mostaru, dodavši da je Srbija zemlja prijatelj Sajma i da će ove godine na Sajam dovesti najveći broj izlagača.\nNavodeći da tri zemlje imaju bezbroj nasledjenih problema, Vučić je kazao da se jedan broj nih pokušava ublažiti, a jedan rešiti.\n„Razgovarali smo o prstenu autoputeva Sarajevo-Beograd… Mi smo za to spremni“, naveo je on i dodao da je Srbija spremna i za renoviranje pruge Beograd-Zagreb.\nPrema njegovim rečima, Srbija je za rekonstrukciju pruge od Rume do Šida izdvojila 250 miliona evra.\nPredsednik Srbije istakao je da je potrebno ukinuti administrativne barijere izmedju tri države, dodavši da je potrebno izjednačiti carinske stope, poreske stope, kao stope za podsticaje.\nTo, kako je istakao Vučić, nije stvaranje neke nove Jugoslavije, već potreba za uspostavljanje stabilnosti i ekonomskog razvoja.\n„Nećemo sprečiti ljude da odlaze dok ne budu imali posao i značajno veću platu. Neće ni investitori dolaziti dok ne budu sigurni u naše tržište, našu političku stabilnost, mir i drugačije i bolje odnose koje u budućnosti moramo da gradimo“, istakao je Vučić.\nOn je ponovio da Srbija podržava teritorijalni integritet BiH, kao i ravnopravnost tri konstitutivna naroda i dva entiteta u toj zemlji, ističući da Srbija nema nameru da se meša u pitanje izmena Izbornog zakona BiH.\nGovoreći o rešavanju pitanja granica izmedju Srbije i BiH, Vučić je naveo da je Srbija spremna da reši to pitanje, izražavajući nadu da će se to desiti što pre, jer je to značajno, kako za odnose dve zemlje, tako i za evropski put BiH i Srbije.\nVučić je najavio da bi hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović uskoro trebalo da poseti Beograd, dodavši da će do tada biti rešeni svi zahtevi hrvatske nacionalne manjine u Srbiji.\nVučić je najavio i da bi novi trilateralni sastanak Srbije, Hrvatske i BiH trebalo da bude održan u Novom Sadu.\nČlanovi Predsedništva BiH: Pitanje izmena Izbornog zakona je unutrašnje pitanje BiH\nPredsedavajući Predsedništva BiH Dragan Čović izjavio je da je današnji sastanak čelnika BiH, Srbije i Hrvatske u Mostaru bio šansa da se otvore odredjena sporna pitanja izmedju tri države, koja dugo vremena opterećuju odnose ovih zemalja.\n„Teme su bile ekonomski, socijalni i demografski pristupi problematici naše tri države. Suština sastanka je bila strategija EU u vezi sa proširenjem i tražili smo zajedničke tačke za poboljšanje odnosa“, kazao je Čović na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim rečima, razgovarano je o gradnji ambijenta kako bi izvršna vlast u sve tri države bila sposobnija da rešava otvorena pitanja, koja se primarno odnose na budućnost tri zemlje.\nČović je još kazao da je cilj sastanka bio da se gradi dobar ekonomski ambijent, kako bi BiH što jače krenula ka EU.\nBošnjački član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović izjavio je da je nova strategija EU šansa da se zaustavi proces iseljavanja mladih ljudi iz zemlje, ocenjujući da su principi sadržani u novoj strategiji EU lek za BiH.\nIzetbegović je istakao da postoji urgentan problem BiH sa Hrvatskom u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta, dodavši da je hrvatska predsednica Kolinda Grabar-Kitarović ponovila da Hrvatska stoji iza prava BiH na izlaz na otvoreno more.\n„Sa Srbijom smo govorili o infrastrukturi i autoputu, koji bi kao prsten trebao povezati BiH i Srbiju“, naveo je Izetbegović.\nSrpski član Predsedništva BiH Mladen Ivanić naveo je da dobri odnosi u trouglu tri države omogućavaju i dobre odnose unutar BiH.\n„Imamo puno stvari koje su zajedničke poput infrastrukture i ekonomskih odnosa. Medjusobna razmjena jako raste. Naši ljudi od toga imaju velike koristi i na tome treba raditi“, naveo je Ivanić.\nOn je istakao da je potrebno rešiti pitanje izgradnje mosta na Savi izmedju BiH i Hrvatske kod Gradiške, kao i problem mosta Bratoljub, koji spaja Ljubiju i Bratunac.\nSrpski član Predsedništva BiH Mladen Ivanić je ocenio da je pitanje izmena Izbornog zakona „teže nego što se mislilo“, ističući da će to pitanje opteretiti političku situaciju u BiH do oktobarskih izbora.\nBiH ima obavezu da do kraja maja usvoji izmene Izbornog zkaona kako bi se primenila presuda Evropskog suda za ljudska prava u slučaju „Sejdić-Finci“, kao i presude Ustavnog suda biH koje se odnose na izbor delegata u Domu naroda parlamenta Federacije BiH i većnika u Gradskom veću Mostara.\nDjilas: Saradjujem samo sa novinarima koji se ponašaju kao profesionalci\nOd komplikacija zbog malih boginja umrle dve osobe iz Beograda


Kanton Sarajevo dobio Saobraćajni centar, u tramvajima videonadzor – a&s Adria Magazine\nAutor a&s Adria 27 Aprila, 2021 114 Nema komentara\nMinistar saobraćaja Kantona Sarajevo Adnan Šteta objavio je da je zvanično počeo s radom Saobraćajni centar.\nTime će prvi put postojati izvještavanje u realnom vremenu o opterećenju pojedinih linija, a velika pozitivna promjena za građane bit će i skorašnja mogućnost korištenja i beskontaktnih, pametnih karti, koje će im olakšati korištenje javnog prijevoza.\n“Centar će pratiti stanje javnog prijevoza u Kantonu Sarajevo. Osposobljen je i funkcionalan videonadzor u tramvajima i iz Centra je moguće pratiti sva dešavanja u tramvajima, broj vozila u datom momentu, moguće je pratiti rutu, kao i brzinu kretanja tramvaja”, dodao je Šteta.\nSaobraćajni centar će biti dio Ministarstva saobraćaja Kantona Sarajevo i u njemu će biti angažovane osobe koje će koordinirati sa javnim prijevoznicima radi sigurnijeg i kvalitetnijeg javnog prijevoza.\n“U narednim fazama razvoja Saobraćajnog centra usavršit će se red vožnje prvobitno tramvajskog prijevoza, a nakon toga i red vožnje trolejbuskog, autobuskog i minubuskog prijevoza. Implementacijom ovakvih projekata postavlja se fundament za Sarajevo pametni grad, a naš cilj je da kompletan projekt zaživi u 2021. godini”, zaključio je.\nAutor a&s Adria 19 Januara, 2021


JP Gradsko Stambeno-Održavanje higjene zajedničkih delova stambenih zgrada\nUsluga održavanja higijene zajedničkih delova stambenih zgrada\nKao preduzeće koje se trudi da ispuni i prevaziđe očekivanja korisnika, JP „Gradsko stambeno“ čini sve da održavanje stambenih zgrada podigne na viši nivo. S tim u vezi, pored održavanja, trudimo se da i održavanje higijene bude usluga na što višem nivou kvaliteta. Koristeći savremenu opremu i sisteme za uklanjanje nećistoće, želimo da doprinesemo zdravijoj sredini za život stanara zgrada koje su nam po ovom pitanju poklonile poverenje, a ima ih više od 11 000.\nKako da uđete u sistem održavanja higijene JP "Gradsko stambeno"?\nUpravnik stambene zajednice podnosi pisani zahtev radnoj jedinici JP "Gradsko stambeno" na teritoriji opštine kojoj predmetna zgrada pripada. Zahtevu prethodi odluka stanara o prihvatanju uslova pod kojima "Stambeno" izvodi ovu uslugu, a to znači da zgrada mora imati formiranu skupštinu stambene zajednice i izabranog upravnika. Nakon predaje zahteva, na teren izlazi stručna služba JP "Gradsko stambeno", čiji je zadatak da utvrdi postoje li uslovi za uključivanje zgrade u sistem održavanja higijene.\nPo ispunjenju svih uslova, usluga počinje od sledećeg meseca (pod uslovom da je procedura prijema zgrade završena do 15-og u mesecu). Na računu JKP "Infostan tehnologije" pojavljuje se nova stavka – čišćenje, koja stiže svakom stanaru u zgradi.\nOd strane Skupštine grada Beogarda kao osnivača, određena je visina cene za ovu uslugu. Ona iznosi 181,59 dinara bez PDV-a, odnosno 217,91 dinar sa PDV-om, po stanu,na mesečnom nivou i ista je za sve stanove, bez obzira na njihovu veličinu.\nPlaćanje se vrši putem objedinjenih uplatnica JKP "Infostan tehnologije", jednom mesečno. Popust od 5% može se ostvariti kroz redovan popust "Infostan tehnologije", plaćanjem objedinjenog računa do 15-og u mesecu. Povlašćene kategorije stanovništva plaćaju subvencionisanu cenu, odnosno umanjenu i do 30%, u zavisnosti od kategorije subvencije (O subvencijama se možete informisati na www.infostan.rs ). Ostatak zaduženja, do pune cene, plaća Grad Beograd.\nUslugom su obuhvaćene sledeće aktivnosti:\n•\tČišćenje i pranje zajedničkih delova stambene zgrade\n•\tPranje stakla na ulaznim i vetrobranskim vratima\n•\tPranje zidova lift kabina\n•\tPranje gelendera i ograda stepeništa\n•\tUklanjanje paučine\n•\tUklanjanje prašine sa poštanskih sandučića\nZa sve dodatne informacije možete se obratiti Pozivnom centru JP „Gradsko stambeno“ na broj 0800 200 011 (poziv je besplatan za sve fiksne i mobilne mreže) ili posetiti naš sajt www.stambeno.com .\nPregledom dokumenata utvrdili ste da je za započinjanje procedure ulaska u sistem čišćenja JP "Gradsko stambeno" (kao uostalom i svakog drugog ugovornog odnosa sa našim preduzećem) potrebno da imate formiranu Skupštinu stambene zajednice, kao njenog upravnika.\nSva potrebna dokumenta za izlazak iz sistema čišćenja JPGS, možete preuzeti ovde .


Foto: Stanislav Jakica/screenshot Facebook / RAS Srbija\nGoran Milanović, direktor HE “Bočac” za ATV je rekao da sa radi o oko devet hiljada metara kubnih otpada. Tu su stabla, plastika i drugi plutajući otpad koji je ranije zadržavala zaštitna mreža Eko centra.\nNajveći problem biće, kaže Milanović, obezbeđivanje novca za čišćenje otpada, jer sredstva koja hidroelektrana ima u svom redovnom godišnjem planu za tu namenu neće biti dovoljna.\nDirektor HE “Bočac” navodi da bi u rešavanje ovog problema trebalo da se uključe opštine koje se nalaze nizvodno od hidroelektrane, jer ovo nije problem koji dotiče samo hidroelektranu ili jedan grad ili opštinu.\nPlutajući otpad koji je sakupljala eko mreža dolazi iz Federacije BiH. Mreža Eko centra Bočac godišnje je sakupljala oko 10 hiljada metara kubnih plutajućeg otpada.


Čak ni skandal aktivista na Louis Vuitton reviji nije uspeo da zaseni ovih pet modela - Harper‘s Bazaar\nPasaž u sklopu čuvenog Luvra, ukrašen desetinama starinskih kristalnih lustera, bio je ustupljen pre dve večeri za održavanje glamurozne revije Louis Vuitton pod kreativnom palicom Nicolas Ghesquière-a.\nMagična noć u Parizu ličila je na pravu modernističku bajku, prekinutu na samom kraju jednim udarcem realnosti priređen od strane nepozvanog demonstranta. Natpis koji je nosila aktiviskinja (grubo izabačena sa piste) izjednačava prekomerni konzumerizam sa nestajanjem ljudske vrste.\nDodatno, kuća je slavila 200 godina od rođenja svog osnivača Louis Vuittona, koji se upravo u pomenutom pasažu Rišelje sastajao sa caricom Eugenijom za koju je tada bio lični proizvođač kofera.\nVažna inspiracija bila je i Irma Vep, junakinja koju će ambasadorka kuće Alicia Vikander personifikovati u seriji koja se odigrava na granici između stvarnosti i fikcije, veštačkog i originalnog, umetnosti i života.\nNarednih 5 lookova najbolje su oslikali Ghesquière-ovu fascinaciju pojmom vremena i načinom na koji se moda ukršta sa njim.


JKP Pijace Mladenovac obeležile dve decenije postojanja - Mladenovac Uživo\nJKP Pijace Mladenovac obeležile dve decenije postojanja\n08/07/2021 08/07/2021 1 min read Dragan Nikolić\nOdlukom Skupštine opštine Mladenovac 7. jula 2001. godine mladenovačke pijace formirane su kao posebno preduzeće, odnosno javno čiji je osnivač opština. Do tada se poslovalo u nadležnosti Beogradskih pijaca i zapošljavalo dvanaest radnika , ali formiranjem novog preduzeća i proširenjem kapaciteta na tri lokacije, broj zaposlenih je narastao na trideset i jedan koliko danas zapošljava JKP Pijace Mladenovac.\nPo rečima direktora preduzeća Žarka Obradovića, autoteretna stanica u Senaji kao deo poslovne jedinice u prvih šest mesec i ove godine prihodovala je dvanaest miliona tako da je u budžet uplaćeno oko dva miliona dinara za poreze i doprinose.\nPosebno je naglasio da su zadovoljavajuće reakcije korisnika kad je reč o senajskom prostoru gde se akcenat stavlja na bezbednost i sadržaj. Kad je reč o zelenoj pijaci , napomenuo je da se radi o poslednjoj fazi rešavanja imovinskih odnosa i da bi ona u bliskoj budućnosti trebalo da dobije potpuno nov i savremen izgled.\nOFK Mladenovac započeo pripreme za novu sezonu (video)


Bijela kuća: Djeca treba da idu u školu - BIGportal.ba\nBijela kuća: Djeca treba da idu u školu\n25 Jula, 2020 25 Jula, 2020 0589\nDjeca treba da idu u školu, čak iako se ispostavi da prenose virus korona, rekla je danas portparol Bijele kuće Kajli Mekenani.\nAmerički predsjednik Donald Tramp vrši pritisak da se u SAD otvore škole koje su zatvorene u proljeće kada je virus počeo da se širi, uprkos zabrinutosti nastavnika i porodica da bi djeca mogla biti biti zaražena ili prenijeti bolest kada se vrate u učionice.\nČak, iako bude prenosa oboljenja i to se kasnije pokaže tačnim, vjerujemo da učenici treba da se vrate u škole jer znamo da na njih bolest ne utiče kao na odrasle -naglasila je Mekenanijeva.\nČlanica tima za borbu protiv pandemije Debora Birks ranije je izjavila da je “još otvoreno pitanje” koliko brzo djeca mlađa od deset godina šire bolest. Ona se pozvala na južnokorejsko istraživanje u kojem se navodi da djeca mlađa od deset godina u manjoj mjeri šire bolest ali da ostala to čine u istoj mjeri kao i odrasli.\nPotop u Zagrebu: Automobili pod vodom, ulice zatvorene\nPonovo više od 1.000 novozaraženih u Francuskoj


Nišvil pokreće turizam celog kraja\nPočetak/Društvo/Nišvil pokreće turizam celog kraja\nNiške Vesti 12. avgusta 2016.\nMuzički festival Nišvil je ozbiljan brend i motor razvoja turizma u ovom delu Srbije budući da sve više stranih turista dolazi u posetu, ocenio je Uroš Parlić, direktor Turističke organizacije Niša.\n“Nišvil je ono čime se mi promovišemo. Povećava turističku potrošnju a kao sekundarne dobiti su svakako povećanje nivoa pruženih usluga i zapošljavanje u gradu”, izjavio je on gostujući u Novom danu.\nPrema njegovim rečima, primetan je trend rasta stranih turista koji dolaze u Niš u poslednjih par godina.\n“U ovom trenutku je 2.500 stranaca u Nišu a oko Nišila se okreće oko100.000 ljudi”, kaže Parlić dodajući da Turistička organizacija radi posebne promocije za ovaj festival u Bugarskoj a ovih dana ide promocija i u Guči.\n“Neki misle da je publika različita ali ja mislim da nije, šteta što su u istom terminu”, kaže on govoreći o Saboru trubača u Guči.\nIstiče da je greška organizatora što se u isto vreme održavaju Guča, Nišvil i Zaječarska gitarijata i izražava nadu da će novo Ministarstvo kulture, koje je pokrovitelj događaja, to malo organizovati. “Gledaćemo i da se organizatori nađu i naprave dogovor u interesu svih”, naglašava Parlić.\nDirektor niške Turističke organizacije navodi i da je sve više Britanaca koji dolaze na festival, nakon što je ugledni list Gardijan Nišvil stavio na listu najboljih evropskih festivala.\nOn ističe i da, pored večernjeg programa, Niš ima još dosta sadržaja koje može da ponudi turistima jer ima neobično istorijsko nasleđe.\nOstatak teskta pročitajte na n1.info\nNišville Turistička organizacija Niša\nNiš prepun gostiju, suveniri i za bugarski lev\nUKRASITE GRAD PRAZNIČNIM DUHOM: Konkurs za učešće na festivalu Niš u srcu – Ulica otvorenog srca\nNišlije probale čuvenu pirotsku peglanu kobasicu


Epson-u je najpre konkurisao Canon, a onda su tokom 2003. obe firme dobile dostojnog takmaca u Hewlett-Packard-u, koji je posle sedam godina ponovo rešio da na svojim stonim inkjet štampačima uvede mogućnost šestobojne štampe (kažem mogućnost, jer je HP ostavio i mogućnost štampe u četvorobojnoj tehnici). Na tržištu se pojavilo toliko inkjet štampača da je korisnicima postalo mnogo teže da odluče koji je pravi za njih. Koncepcije su raznovrsne: svaka firma osmišljava štampače prema svojim tehnološkim mogućnostima, kombinovanim sa rezultatima marketinških istraživanja. Ima tu i "pipanja na slepo" i traženja koncepcije koja bi privukla veliki broj kupaca, a postoje i neke već utabane staze kojima se svi proizvođači povremeno kreću.\nJedna od tih "trendovskih ideja" su štampači sa ugrađenim čitačem memorijskih kartica, na kojima se fotografije mogu štampati bez posredstva računara. Ovakvi štampači su među najskupljima u ponudi i predstavljaju više tehnološku ekstravaganciju nego stvarnu potrebu. Naime, kada vam je stvarno potrebno da brzo napravite fotografije, dimenzije ovih štampača predstavljaju ozbiljan minus. S druge strane, cena štampe na njima je suviše visoka, a uređaji nisu dovoljno robustno napravljeni da bi bili ozbiljno primenjeni u fotografskim radnjama. Naravno, ima profesionalaca koji su počeli da koriste inkjet štampače za štampu fotografija, ali se tu prvenstveno radi o fotografijama za dokumente i fotografijama velikog formata, preko A4. su oštrina koju inkjet štampači mogu postižu, kao i velika brzina štampe, predstavljaju prednost u odnosu na klasični fotografski postupak.\nPripremajući se za ovaj test, odabrali smo osam štampača iz tri velike firme: Canon, Epson i Hewlett-Packard. Jedini uslov bio je da mogu da štampaju u šest boja, kao i da daju fotorealistični kvalitet otiska. Pokazalo se da svi oni daju vrlo visok kvalitet štampe fotografija i da su razlike suštinski vrlo male. Modeli se razlikuju pre svega po brzini štampe, načinu rada i, što je vrlo važno, ceni odštampanog lista. Upravo se na tom polju "lome koplja" prilikom kupovine foto štampača - nema modela koji bi bio najbolji po svim kriterijumima, pa se mora tražiti dobar balans.\nSvako od proizvođača čije sam štampače testirao ima svoje specifičnosti i može se reći da su svi modeli nekog proizvođača slični, kako po koncepciji tako i po kvalitetu štampe. Ovo je logična posledica činjenice da kod foto inkjet-ova razvojna odeljenja još nisu rekla svoju poslednju reč, pa se jedna tehnologija, koja je najviše što proizvođač može da ponudi tržištu, "zapakuje" u nekoliko proizvoda sa malim razlikama u performansama.\nNije bilo teško testirati foto inkjet-ove - kvalitet može da se oceni štampom na foto i mat inkjet papirima, a istovremeno se merenjem vremena određuje brzina štampe. Zato sam za ovu priliku pripremio dve fotografije, jednu formata A4, a drugu 10*15 centimetara. Prva je štampana na debelom mat inkjet papiru, a druga na najkvalitetnijem foto papiru koji proizvođač štampača ima u ponudi. Na taj način je ocenjen i prosečan i maksimalni kvalitet štampe koji štampač može da proizvede. Ocene za kvalitet kretale su se od 5 do 10 i relativne su - najslabiji otisak je dobio ocenu 5, najbolji 10 a ostali su raspoređeni između njih. Srednja vrednost ove dve ocene je dala indeks kvaliteta za svaki od štampača.\nKod određivanja indeksa brzine mereno je celokupno vreme štampe, od trenutka kada je u aplikaciji štampa zatražena do trenutka kada je fotografija "izašla" iz štampača. Kao i kod indeksa kvaliteta, srednja vrednost brzine štampe dve test fotografije dala je indeks brzine. Da bi bila u rangu sa ostalim indeksima (indeksi brzine nisu prelazili 1.5), množio sam ih sa 6.6.\nPri izboru štampača ne obraća se pažnja samo na brzinu i kvalitet otiska - razlike u kvalitetu štampe su bile toliko male da smo relativnim ocenjivanjem morali da ih prinudno "rastegnemo" kako bi se uopšte mogle napraviti razlike između testiranih modela. Upravo zbog toga je utisak indeksa kvaliteta na ukupnu ocenu štampača najmanji od svih parametara koji na nju utiču. Mnogo više uticaja ima cena štampe, koju smo po značaju gotovo izjednačili sa brzinom. Cena je računata na osnovu podataka o potrošnji koje daje proizvođač. Nedavni test cena štampe kod inkjet-ova ("PC #82") pokazao je da proizvođači vrlo malo "lažu" kada navode ove podatke, ili barem svi lažu podjednako. Računali smo da je prosečna pokrivenost pri štampi fotografije oko 15% za svaku od šest boja. Pošto smo izračunali cenu štampe fotografije, svaki od štampača je dobio ocenu između 6 i 10.\nPoslednji faktor je trajnost otiska, tj. njegova otpornost na gubitak boje usled dejstva okoline (UV zračenje i agensi iz vazduha). Za ovo su korišćeni podaci koje je publikovala američka firma Wilhelm Research, koja je najjači svetski autoritet u ovoj oblasti. Ukupna ocena štampača je formirana tako što su ova četiri indeksa množena težinskim faktorima i sabirana. Dobijena ocena je konačni faktor u rangiranju štampača na ovom testu.\nZa detaljan opis modela, tabelu karakteristika i ocene pogledajte januarski broj časopisa "PC".


» Putno osiguranje sa pokrićem za COVID-19\nBudite osigurani na putu i provedite odmor kako zaslužujete, rasterećeni svih briga koje sigurno nisu manjkale poslednjih godinu dana. Novo u ponudi osigravajućih kuća je i dodatno pokriće za COVID-19 tokom putovanja koje posebno dobija na značaju ako se zna da je delta soj (mutacija registrovana u Indiji) počeo da pokazuje znake globalne ekspanzije. Kontaktirajte posrednika u osiguranju sa dugogodišnjim iskustvom koji će za Vas brzo i lako idabrati najpovoljniju polisu putnog zdravstvenog osiguranja.\nPutovanje u inostrastvo omogućeno je putnicima koji su se vakcinisali ili preležali korona virus uz potvrde koje to dokazuju ali mogućnost putovanja imaju i putnici koji nisu preležali infekciju. Negativan PCR test dovoljan je dokaz za putovanje u zemlje iz regiona i popularne letnje destinacije ali mi Vam toplo preporučujemo polisu osiguranja koja pokriva i slučaj infekcije korona virusom tokom putovanja.\nPonude za dodano osiguranje sa pokrićem za COVID-19 razlikuju se kod osiguravajućih kuća, pa kako ne biste gubili vreme na istraživanje pozovite nas telefonom ili nam pišite kako bi smo Vam brzo suzili izbor i odabrali polisu osiguranja spram Vaših potreba.\nCena koju četvoročlana porodica treba da doplati za dodatno COVID-19 osiguranje uglavnom je veća za 10-15 evra, što je cena 2 do 3 pića ili kafe na putu. Razlika nije velika ali je osećaj sigurnosti neuporedivo veći.\nPutno zdravstveno osiguranje sa pokrićem za COVID-19, moguće je ugovoriti kao individualno, porodično ili grupno, na period do 30 dana. Ukoliko se odlučite za polisu sa doplatom, u najvećem broju ponuda osiguravajućih kuća, tokom putovanja imaćete sledeće beneficije:\nPokrivene troškove za medicinsku pomoć u slučaju iznenadne infekcije virusom COVID-19.\nPokrivene troškove prevoza radi pružanja adekvatne pomoći i usluge hitne medicinske evakuacije.\nPokrivene troškove povratka u zemlju prebivališta, do limita navedenog na polisi.


Poslovna Žena, 15.10.2019.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Zoran Đorđević poručio je danas, povodom obeležavanja Međunarodnog dana žena na selu, da žene na selu nisu zaboravljene i da država posvećuje posebnu pažnju unapređenju uslova života i rada ove kategorije stanovništva.\nĐorđević je, prilikom posete Udruženju žena na selu "Crnobarke", u selu Crna Bara, istakao da Ministarstvo već nekoliko godina pruža finansijsku podršku udruženjima koja se bave ovom problematikom.\nOn je rekao da je cilj te podrške ekonomsko osnaživanje žena na selu, posebno onih sa iskustvom nasilja, napomenuvši da je to bio slučaj i sa Udruženjem „Crnobarke“.\nMinistar je naglasio da sve žene, bilo gde da žive, zaslužuju podjednake mogućnosti kao i muškarci, a zakonodavni okviri im garantuju prava i zaštitu.\nĐorđević je međutim dodao da je neophodno javno govoriti i više medijski ispratiti probleme sa kojima se ove žene susreću jer oni nisu isti kao oni sa kojima se suočavaju stanovnice gradova.\nOn je podsetio na to da se na čelu sektora koji se bavi upravo ovim pitanjem u resornom ministarstvu nalazi žena, državna sekretarka Stana Božović, koja svakodnevno ulaže maksimalne napore kako bi sve žene imale mogućnost da iskoriste svoja prava i time pružile doprinos unapređenju života u Srbiji.\nBožović je navela da se Srbija ponosi činjenicom da se u Indeksu rodne ravnopravnosti za 2018. godinu nalazi na 16. mestu, odnosno ima bolji rezultat u tom domenu od polovine zemalja članica Evropske unije.\nPrema njenim rečima, ovaj napredak je ostvaren zahvaljujući kontinuiranom radu na unapređenju ravnopravnosti polova u političkom i javnom životu.\nObeležavanju Međunarodnog dana žena na selu prisustvovala je i izvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović, koja je izrazila zahvalnost Đorđeviću na dosadašnjoj saradnji.\nJovanović je istakla da će ta alijansa uvek pružati podršku u realizaciji projekata koji se odnose na poboljšanje uslova života žena na selu.


ANEM poziva REM da se prilikom izrade pravilnika nedvosmisleno pridržava važećih medijskih zakona - Javni servis\nNaime, članovi 22. stav 1. tač. 3) i 10), 25. stav 1. i 60. Zakona o elektronskim medijima na koje se Regulatorno telo za elektronske medije poziva kao na osnov za bliže uređivanje načina izvršavanja obaveza javnih servisa tokom kampanje, podjednako se odnose i na javne servise i na komercijalne medije, pa je nejasno zašto bi Regulatorno telo Pravilnikom , samo u odnosu na javne servise, propisivalo obavezujuća pravila kada bi ista nužno morali da poštuju i komercijalni mediji. Neprihvatljivo je da ista pitanja, u odnosu na komercijalne medije, budu regulisana samo neobavezujućom preporukom.\nANEM dalјe ukazuje na neprihvatlјivost i pojedinih formulacija u nacrtima, kao što su one kojima se poziva na „poštovanje principa proporcionalne jednakosti“ prilikom informisanja o predizbornim aktivnostima podnosilaca izbornih lista i kandidata, ili zahtev da se ostvari „usklađenost programa sa značajem političkih stranaka odnosno kandidata“. Pri navedenom, niti je propisano šta proporcionalna jednakost znači, posebno imajući u vidu da Zakon o elektronskim medijima insistira na nediskriminatornosti, a ne proporcionalnoj jednakosti, niti pak na osnovu čega bi se cenio značaj političkih stranaka odnosno kandidata, i kako bi se obezbedila zakonom propisana obaveza nediskriminatornosti u kontekstu usklađenosti programa sa ocenom značaja političkih stranaka odnosno kandidata, kakva god i čija god ta ocena bila.\nPozivanje na „proporcionalnu jednakost“ odnosno „usklađenost programa sa značajem političkih stranaka odnosno kandidata“, posebno je problematično u kontekstu obaveze javnih medijskih servisa propisane Zakonom o javnim medijskim servisima da političke strane, koalicije i kandidate u vreme predizborne kampanje predstavlјa besplatno i jednako, a ne usklađeno sa značajem političkih stranaka odnosno kandidata.\nImajući navedeno u vidu, ANEM je od Regulatornog tela tražio da obaveze elektronskih medija u predizbornoj kampanji reguliše na jedinstven način, pravilnikom koji će biti obavezujuć i za javne servise i za komercijalne medije, kao i da odustane od formulacija kojima se zakonom propisana obaveza nediskriminatornosti razvodnjava dvosmislenim formulacijama o proporcionalnoj jednakosti ili oceni značaja političkih stranaka, odnosno kandidata.\nVeran Matić, predsednik Upravnog odbora Asocijacije nezavisnih elektronskih medija


Zvezda: Godina rekorda - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Zvezda: Godina rekorda\nZvezda: Godina rekorda\nCrvena zvezda je pobedom nad Vojvodinom rezultatom 1:0 i matematički obezbedila četvrtu titulu u nizu, čime je oboren rekord od tri uzastopne titule (od 1967/68-1969/70 i 1989/90-1991/92). Izabranici Dejana Stankovića igraju napadački ove sezone, zeljni su uspeha i u mogućnosti su da obore veliki broj rekorda.\nCrveno-beli imaju fenomenalan niz od 21 ostvarene pobede u domaćem prvenstvu, a sudeći po tome kako dominantno naš tim igra, serija će i da potraje. Takođe, naš tim ukoliko ostvari pobede u narednim mečevima će biti u prilici da obori rekord iz sezone 2015/16, kada je naš tim pod vođstvom Miodraga Božovića ostvario 24 uzastopna trijumfa u nacionalnom šampionatu. Crvena zvezda u prvenstvu trenutno ima 98 bodova iz 32 pobede i dva remija, uz gol razliku 96:16. Zvezda je veoma blizu prvoj tituli bez poraza u dugačkoj istoriji kluba, a šampionat bez poraza bi sa sobom praktično doneo i 100 osvojenih bodova, a to nam je pošlo za rukom jedino 1999/2000 (105 bodova, 40 kola). Pored toga najefikasnija smo superligaška ekipa sa 2,82 popotka po utakmici, što bi značilo da ćemo do kraja prvenstva dostići trocifreni broj golova, a to nam nijednom nije pošlo za rukom. Najviše golova postigli smo u sezoni 1994/95, a tada smo došli do kote 99.\nZvezda je jučerašnjom pobedom nad Novosađanima ostvarila 73. utakmicu bez poraza u nizu na svom terenu u domaćem šampionatu, a naš tim u budućnosti će imati šansu da obori najduži niz koji je trajao od 1998. do 2004. godine, a iznosio je 96 mečeva. Dobrom igrom u budućnosti pored domaćeg rekorda, biće u mogućnosti da ,,napadnu” i Realov rekord iz Madrida koji je iznosio 121 utakmicu.\nDa Crvena zvezda toliko dobar fudbal igra svedoči i podatak da je osvojila najviše bodova u odnosu na sve evropske klubova u njihovim ligama. Pored odlične timske statistike, ne manjka ni individualna, igrači su nadmašili same sebe i igraju sezonu iz snova. Takođe, Milan Gajić i Aleksandar Katai su bili pozvani da brane boje reprezentacije Srbije. Osim toga i na evropskom planu su blistali naši igrači, a posebno Milan Borjan, Nemanja Milunović i El Fardu Ben koji su bili u timovima kola Lige Evrope.\nPrethodni tekstNakagamiju treći trening, težak pad Markesa\nSledeći tekstBarti u trećem kolu Madrida


Novi plus za turizam u kulturi prestonice - TU Magazin\nNovi plus za turizam u kulturi prestonice\nBy redakcija on\t Oct 12, 2015 TURIZAM, VESTI\nUz neizostavnu podršku Mnistarstva za kulturu i informisanje, ovosezonski repertoar JDP-a će svojoj publici biti u mogućnosti da pruži opciju više: radi se zapravo o titlovanju predstava.\nPored već postojećeg titlovanja pojedinih predstava na engleskom jeziku, uvodi se i titlovanje na srpskom jeziku za osobe sa oštećenim sluhom. Ove opcije neosporno doprinose poboljšanju turističke ponude prestonice i omogućavaju širenje dijapazona pozorišne publike.\nU mesecu oktobru, predstave sa titlovanjem na engleskom jeziku su “Skakavci“ Biljane Srbljanović u režiji Dejana Miljača (9.10) i “Tako je moralo biti” Branislava Nušića u režiji Egona Savina (25.10). Dok se kao novina na repertoaru takođe u mesecu oktobru, pojavljuju i one titlovane na srpskom jeziku i to “Švabica” Laze Lazarevića u režiji Ane Đorđević (20.10) i “Drama o Mirjani i ovima oko nje” Ivona Martinića u režiji Ive Milošević (22.10).


Huawei ulaže 1,5 milijardi dolara u narednih 5 godina! | Tech Lifestyle\nPočetna Trends Huawei ulaže 1,5 milijardi dolara u narednih 5 godina!\nKompanija Huawei na konferenciji HUAWEI CONNECT 2020 predstavila je platformu veštačke inteligencije za omogućavanje ModelArts-a 3.0, kao i niz razvojnih paketa za više od 1,8 miliona programera.\nTokom konferencije, predstavnici kompanije su istakli da će u narednih pet godina uložiti 1,5 milijardi dolara u njihove programere te da su u cilju podrške razvoja mladih IT talenata ostvarili saradnju sa 72 univerziteta iz ove oblasti kako bi uspostavili Inteligentnu fondaciju.\nIstaknuto je da Huawei nudi dve glavne platforme za distribuciju aplikacija: HUAWEI CLOUD Marketplace i Huawei AppGallery, koje omogućavaju brz dolazak do potencijalnih korisnika širom sveta i nude programe poslovne podrške.\nU prvoj fazi, HUAWEI CLOUD SaaS program podržaće 1.000 SaaS aplikacija i ponudiće cloud resurse u vrednosti do 200.000 juana po aplikaciji. HUAEWI CLOUD HMS Ecosystem program podržava 1.500 HMS aplikacija sa cloud resursima u vrednosti od 500 miliona juana.\nSvaka aplikacija koja je spremna za tržište i ispunjava uslove, dobiće besplatnu promociju u vrednosti do 1,2 miliona juana.\nProgrameri koji razvijaju aplikacije opremljeni su znanjima i veštinama za kodiranje.\nMeđutim, od sada ljudi koji ne znaju da kodiraju mogu to da nauče uz HUAWEI CLOUD koji nudi platformu po imenu ROMA AppCube.\nOna im pruža priliku da kreiraju aplikacije upotrebom veoma jednostavnih alata.\nHUAWEI CLOUD nudi tri vrste usluga za omogućavanje tehnologija: veštačke inteligencije, aplikacija i podataka.\nModelArts, razvojna platforma veštačke inteligencije kompanije HUAWEI CLOUD, nudi više od 300 modela znanja u industriji. ROMA, okvir za omogućavanje aplikacija, razvio je više od 2.000 industrijskih aplikativnih sredstava. DAYU, okvir za omogućavanje podataka, lansirao je preko 200 uobičajenih modela podataka.\nTokom online samita HUAWEI CONNECT, doktor Žu Kiuguo, osnivač i izvršni direktor kompanije DeepRobotics, predstavio je njihov projekat koji je iskoristio ModelArts i Atlas 200DK za obuku inteligentnog četvoronožnog robota pod nazivom „Juejing“.\nOvaj robot je idealan izbor za inteligentne preglede fabrika.\nOvaj robot, baziran na interaktivnoj analizi zasnovanoj na grafikonima znanja, pojačanom učenju, dinamičnom donošenju odluka i sinergiji cloud-a, može da ima osećaj za svoje okruženje u realnom vremenu, inteligentno planira rute i preduzima odgovarajuće mere za zaštitu industrijskih parkova.\nHUAWEI CLOUD ModelArts takođe pomaže naučnoistraživačkim institucijama u istraživanju nauke o mozgu.\nTokom istog samita, dr Du Ksufei, direktor istraživačkog centra Mesoconnectome, Centar za izvrsnost u nauci o mozgu i inteligentnoj tehnologiji, ogranak Kineske akademije nauka (CAS), govorio je o tome kako su koristili ModelArts za mapiranje kompletnog seta neurona i sinaptičkih veza u mozgu larvi, zebri i riba, tako da možemo bolje da razumemo inteligenciju inspirisanu mozgom.\nModelArts može automatski da prati i rekonstruiše neurone sa tačnošću do 95 odsto i stopom opoziva.\nTeoretski, sa izuzetno velikim klasterima i velikom distribuiranom obukom ModelArts-a, ukupno vreme potrebno za rekonstrukciju može se smanjiti sa 125 čovekovih godina na samo 10 dana.\ndr Du Ksufei\nPrethodni članakIFA 2020: Fitbit premijerno predstavlja Sense, sat koji prati zdravstvene parametre\nSledeći članakTEST: Samsung Galaxy Note20 Ultra – Mali moćni tablet


Savet za ljudska prava Organizacije ujedinjenih nacija - Wikipedia\nSavet za ljudska prava Ujedinjenih nacija (UNHRC) je međuvladin organ u okviru sistema Ujedinjenih nacija. UNHRC je naslednik Komisije za ljudska prava Ujedinjenih nacija (UNHCR, ovde CHR), i podorgan Generalne skupštine Ujedinjenih nacija. Savet blisko sarađuje sa Kancelarijom Visokog komesara za ljudska prava (OHCHR) i izvršava posebne procedure Ujedinjenih nacija.\nSavet za ljudska prava Ujedinjenih nacija.\nGeneralna skupština je osnovala UNHRC usvajanjem rezolucije (A/RES/60/251) 15. marta 2006, u cilju zamene prethodnog CHR-a, koji je bio veoma kritikovan jer je dozvoljavao članstvo zemljama sa slabom reputacijom u pogledu ljudskih prava.\nPrema tvrdnjama organizacija za zaštitu ljudskih prava, Savet je pod kontrolom bloka islamskih i afričkih država, uz podršku Kine, Kube i Rusije, koji štite jedna drugu od kritika Ujedinjenih nacija. Generalni sekretar Ban Ki Mun i bivši visoki komesar za ljudska prava Meri Robinson su kritikovali Savet za delovanje u skladu sa političkim interesima suprotno ljudskim pravima. Tačnije, generalni sekretari Kofi Anan i Ban Ki Mun, predsednica Saveta Doru Kostea, Evropska unija, Kanada i SAD optužile su Savet za nesrazmerno fokusiranja na izraelsko-palestinski sukob. Sjedinjene Države su bojkotovali Savet za vreme Džordža V. Buša, ali su promenile stav tokom Obamine administracije.\nČlanovi Generalne skupštine biraju četrdeset i sedam članova koji zasedaju UNHRC-om. Mandat svakog člana je tri godine, a nijedan član na može da ima više od dva uzastopna mandata. Mandati su raspoređeni po regionalnim grupama UN-a i to: 13 mesta za Afriku, 13 za Aziju, 6 za istočnu Evropu, 8 za Latinsku Ameriku i Karibe i 7 za zapadnu Evrope i ostale grupe. Prethodno je CHR imao članstvo od 53 člana koje je birao Ekonomski i socijalni savet (EKOSOC) većinskim izborom prisutnh i sa pravom glasa. Članovi Saveta prolaze novi univerzalni mehanizam za preispitivanje tokom svog mandata članstva. Generalna skupština može da suspenduje prava i privilegije bilo kog člana Saveta za kojeg je utrvđeno uporno i sistematsko kršenje ljudskih prava u vreme svog mandata. Proces suspenzije zahteva dvotrećinsku većinu glasova od strane Generalne skupštine. Rezolucija o osnivanju UNHRC navodi da će se „članovi izabrani u Savet pridržavati najviših standarda u promociji i zaštiti ljudskih prava.“\nSavet za ljudska prava Organizacije ujedinjenih nacija na Wikimedijinoj ostavi\nSavet za ljudska prava UN-a\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Savet_za_ljudska_prava_Organizacije_ujedinjenih_nacija&oldid=40788534"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 13:50, 24 decembar 2017.


SKGO :: Javno privatno partnerstvo\nKoncept javno privatnog partnerstva predstavlja relativnu novinu u ekonomskoj, političkoj i pravnoj svakodnevici Republike Srbije. Kompleksnost ostvarivanja ovakvog vida saradnje između javnog i privatnog sektora, izazovi, otvorena pitanja i pravci njihovog rešavanja zahtevaju novi pristup, znanja i metodologiju u oceni mogućnosti za realizaciju projekata po modelu JPP-a.\nPo završetku obuke učesnici će dobiti osnovne informacije o pojmu, ekonomskim načelima, pravnom okviru, modalitetima i rizicima javno-privatnog partnerstva; biće upoznati sa ekonomskim i pravnim principima na kojima se zasnivaju JPP, uz ilustraciju na konkretnim primerima kao i sa prezentacijom detaljne mape puta koju bi u pripremi i implementaciji projekta javno-privatnog partnerstva javni partner morao proći.\nTakođe, steći će veštine da prepoznaju ključne elemente potencijalnog JPP projekta, imajući u vidu konkretne socijalne, političke, ekonomske i druge potrebe lokalne samouprave kojoj pripadaju.\nCiljna grupa obuke su relevantni predstavnici lokalnih samouprava - gradonačelnici, predsednici opština i njihovi zamenici, načelnici uprava i rukovodioci pojedinih odseka ili službi: za imovinu, za planiranje i izgradnju, za komunalne delatnosti i slièno, kao i predstavnici javnih preduzeća, rukovodioci specijalizovanih agencija i kancelarija za lokalni ekonomski razvoj.\nHotel "Aleksandar", Čajkina 7, Vrnjačka Banja 2013-05-30 9 - 17 hours\nHotel "Aleksandar", Čajkina 7, Vrnjačka Banja 2013-05-31 9 - 17 hours\nKulturni centar, Gospodar Jevremova 12, Šabac 2013-04-25 9 - 17 hours\nKulturni centar, Gospodar Jevremova 12, Šabac 2013-04-26 9 - 17 hours\nKanjiža 2013-03-27 9 - 17 hours\nKanjiža 2013-03-28 9 - 17 hours\nNiš 2013-02-28 9 - 17 hours\nNiš 2013-03-01 9 - 17 hours\nKragujevac, hotel 2013-01-31 9 - 17 hours\nKragujevac, hotel 2013-02-01 9 - 17 hours


Vesti online / Srpski informativni portal / Janjić: "Sad će se videti za koga Beli Preletačević u stvari radi"\nLuka Maksimović kao Ljubiša Beli Preletačević\n"Nema šanse da ponovi rezultat iz aprila"\nLuka Maksimović je juče za jedan beogradski list izjavio da se Beli na neko vreme povukao i da je na njemu da odluči hoće li nastaviti da se bavi politikom ili će to prepustiti Luki. On je tom prilikom ocenio da u Srbiji više definitivno nema mesta za satiru, i da je došao trenutak da se sve uozbilji.\nPodsetimo, kao Beli Preletačević, Maksimović je na predsedničkim izborima u aprilu osvojio 344.000 glasova, i bio trećeplasirani iza Aleksandara Vučića i Saše Jankovića. Sadašnju Maksimovićevu najavu da će nastupiti na beogradskim izborima (s obzirom da je iz Mladenovca, što je opština koja formacijski pripada Beogradu) pod svojim imenom, analitičari uglavnom ocenjuju kao okretanje novoj nepotrošenoj priči.\nAnalitičar Dušan Janjić kaže da će biti interesantno videti, sada i formalno, za koga u stvari Luka Maksimović radi. On ocenjuje da potez Maksimovića znači da je došao kraj jednom projektu, i da je i on sam svestan da je priča o Belom Preletačeviću već prodata i da više ne pije vodu.\n- Maksimovićeva odluka me uopšte ne čudi, jer je došlo vreme da obavi isti onaj posao koji je obavio na predsedničkim izborima, ali sada pod drugim imenom. Takođe, ovaj put neće moći neko drugi da mu skuplja potpise. Maksimović je tu da nekome pomogne i da onom drugom odmogne, ali zato služe izbori - smatra Janjić.\nĐorđe Vukadinović ocenjuje da Maksimović, pod kojim god imenom da izađe na predstojeće izbore, neće moći da ponovi rezultat koji je ostvario na predsedničkim. On navodi da su se slični "parapolitički" fenomeni poslednjih godina javljali širom Evrope, pa i u regionu, ti a se pokazalo da oni imaju vrlo ograničen rok trajanja.\n- Ti takozvani "protestni pokreti" služe da za kratko vreme mobilišu biračko telo koje je nezadovoljno trenutnom ponudom na političkoj sceni jedne države. Međutim, takvi fenomeni su prilično jednokratni, tako da Maksimović ni u kom slučaju ne bi mogao da ponovi uspeh koji je ostvario na predsedničkim izborima, ni kao Luka ni kao Beli - naglašava Vukadinović.


Дани Републике Српске у Србији - Градска општина Гроцка\nSvetski dan prve pomoći, 25. septembar 2019.\nPodeljen školski pribor prvacima\nRekonstruisana područna OŠ „Milovoje Mića Stojković“ u Kamendolu\nPodela školskog pribora i rančeva Socijalno ugroženim porodicama\n19. septembra 2019. 0 Radni sastanak u Viminacijumu: lokaliteti opštine Grocka u predlozima za Uneskovu listu svetske baštine\n16. septembra 2019. 0 Četvrti sajam zimnice u Grockoj\n13. septembra 2019. 0 Svetski dan prve pomoći, 25. septembar 2019.\nYou are at:Home»Novosti»Kultura»Dani Republike Srpske u Srbiji\nBy Info Služba on\t 5. septembra 2019. Kultura, Manifestacije\nManifestacija „Dani Republike Srpske u Srbiji”, koja se održava sedmu godinu zaredom, počela je svečanom akademijom na Velikoj sceni Narodnog pozorišta. Smotru koja će do 10. septembra u 21 gradu naše zemlje promovisati kulturu, privredu, nauku i umetnost otvorio je Milorad Dodik, srpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine. On je ovom prilikom dao inicijativu i zamolio za podršku da se manifestacija ubuduće zove „Dani Srpske i Srbije”. Ovim nazivom, kako je pojasnio Dodik, upućuje se na jedinstvo koje mora de se neguje i dodao da Republika Srpska ima sve elemente državnosti i ispunjava sve kriterijume da bude međunarodno verifikovana kao država.\n– Republika Srpska je zagledana u maticu Srbiju, koja ide dobrim putem na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. On je uspeo zajedno sa nama da iz budžeta Srbije finansira 63 opštine u Srpskoj i četiri iz FBiH. Samo jaka Srbija može pomoći Srpskoj – poručio je Dodik. Dodao je da bi mogao da govori i o tome da Republika Srpska i Srbija jesu jedno i da će biti jedno i da ih ništa ne može zaustaviti i naglasio da se građani RS moraju naoružati strpljenjem i željom kako bi došli do ostvarenja jednog cilja koji je, u njihovim dušama, jedinstvo, u svakom smislu, sa Srbijom.\nAkademija je nosila naziv „Pohvala srpskoj zemlji, srpskom narodu i srpskom jeziku” po scenariju Milovana Vitezovića i u režiji Dragana Elčića. Himne su izveli članovi Hora DKCB-a pod dirigentskom upravom Nevene Ivanović. U muzičko-scenskom programu nastupili su „Una saga serbika”, guslarski prvak RS Vaso Đondović, ansambl narodnih igara i pesama Kosova i Metohije „Venac” iz Gračanice, Gradski tamburaški orkestar iz Banjaluke i mnogi drugi umetnici.\nSvečanosti su prisustvovali zvaničnici Srbije i Srpske, predsednica GO Grocka, Živadinka Avramović, kao i članovi opštinskog Veća Živadin Mitrić i Zoran Kostić, predstavnici SPC, članovi diplomatskog kora, članovi SANU i Akademije nauka i umetnosti RS, generali vojske i policije Srbije i Srpske, kao i ličnosti iz kulturnog i javnog života.\n19. septembra 2019. 0\n8. jula 2019. 0\nRevija pasa u Vrčinu\nU toku su prijave za takmičenje za najbolju rakiju kajsijevaču


Prnjavorčanka skočila sa trećeg sprata UKC-a - Glas Srpske\nNebojša Tomašević 12.04.2021 10:59\nBANjALUKA- V. K. iz Prnjavora poginula je kada je rano jutros skočila sa trećeg sprata zgrade Univerzitetskog kliničkog centra (UKC) u Banjaluci, potvrđeno je "Glasu Srpske".\n- Policiji je jutros oko 3.30 časova prijavljeno da je u Ulici 12 beba u Banjaluci smrtno stradala V. K. iz Prnjavora. Dežurni ljekar prijavio je policiji da je pacijent V. K. skočio kroz prozor sa trećeg sprata zgrade i da je na licu mjesta preminuo – rekla je portparol Policijske uprave Banjaluka Danijela Mučibabić.\nPolicija je obavila uviđaj, kojem je prisustvovao i dežurni mrtvozornik, a o svemu je obaviješten tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.\nUKC je saopštio da je pedesettrogodišnja pacijentkinja V.K. bila hospitalizovana u kovid odjeljenju na trećem spratu Centralnog medicinskog bloka UKC-a.\nU saopštenju je navedeno da je noćas oko tri sata pacijentkinja V.K, koja je hospitalizovana juče u kovid odjeljenju na trećem spratu Centralnog medicinskog bloka UKC Republike Srpske, izvršila samoubistvo skočivši sa prozora svoje bolesničke sobe.


SPORNO TUMAČENJE O NATO-u: Ne prestaju reagovanja na Sporazum o formiranju vlasti - Opcija\n11-08-2019 BiH, Pocetna, Politika\nI dalje ne prestaju reagovanja na Sporazum o formiranju vlasti, koji su u ponedjeljak potpisali lideri SNSD-a, HDZ-a i SDA. Sporno je slobodno tumačenje člana 3 Sporazuma, koji govori o NATO integracijama. Dok iz SNSD-a tvrde da aktivacije MAP-a nema, opozicija iz Srpske je uporna da je Sporazumom otvoren put ka NATO-u.\nKapitulacija i ulazak u NATO dio su potpisanog Sporazuma, tvrdi i dalje opozicija.\nNema članstva u Atlantskom savezu, Sporazum je u skladu sa ranije usvojenim i dogovorenim politikama Srpske, odgovara srpski član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik.\nUpravo oni koji danas u Sporazumu vide i ono čega nema, srpski ministri i predstavnici u BH institucijama iz SDS-a i PDP-a, podržali su ulazak BiH u NATO u proteklom mandatu, kaže Dodik.\n– Neka dokažu to što u očaju viču po svojim medijima. Mogu da pokažem dokumente koje su, da ne idem dalje, samo u posljednje četiri godine potpisali Mirko Šarović i Mladen Ivanić, a tiču se puta BiH u NATO. Oni su glasali za to i otkud im obraz, pravo i politička pristojnost da me išta pitaju, a ne još i lažno optuže – kategoričan je Dodik.\nA potpisani dokumenti su Plan rada Savjeta ministara BiH za 2019. i Strategija spoljne politike BiH.\nU prvom dokumentu, koji su u martu morali da odobre i srpski ministri, jasno piše opredijeljenost BiH za ulazak u NATO.\n– Nastavak provođenja aktivnosti u odnosu na NATO ostaje prioritet institucija Bosne i Hercegovine. Prioritetne aktivnosti biće usmjerene ka aktivaciji i provođenju MAP-a – navodi se u Planu rada SM.\nDrugi dokument, Strategija spoljne politike BiH, iz marta prošle godine, koja se odnosi na period do 2023., još detaljnije opisuje put ka NATO-u, imenujući ga kao prioritetan. I taj dokument odobrili su srpski predstavnici na nivou BiH, kaže Dodik.\n– Aktivacija MAP-a, za koju postoji širok politički konsenzus u Bosni i Hercegovini, omogućava da svi subjekti odbrane u Bosni i Hercegovini (u okviru vlastite ustavne i zakonske nadležnosti) nastave s provođenjem aktivnosti u odnosu na NATO, koje su utvrđene Zakonom o odbrani Bosne i Hercegovine – stoji u tekstu Strategije spoljne politike BiH.\nO kakvom širokom političkom konsenzusu se radi, nije jasno, jer se u dokumentu ne spominje Rezolucija o vojnoj neutralnosti koju je Narodna skupština Srpske usvojila 2017. godine.\nNATO je posebna priča o kojoj BiH sada nema kapacitet da raspravlja, čak i da postoji politički konsenzus, a nema ga, kaže delegat SNSD-a u Domu naroda BiH, Nikola Špirić, i dodaje da su srpski predstavnici u Savjetu ministara, BiH doveli pred sama vrata NATO-a.\n– Mislim da je najvažnije očuvati princip saradnje kao i do sada sa NATO. A šta će dalje biti, treba politički odlučivati. Ako su ovi iz SzP odlučili mimo odluke Narodne skupštine o neutralnosti, onda su oni radili protiv institucija Srpske i to ih je porazilo na izborima 2018 – rekao je Špirić.\nDa li će NATO i kada doći na red, u smislu aktivacije MAP-a i članstva u Atlantskom savezu, sada se ne može procijeniti, kaže Špirić, ali do toga može doći jedino i samo ako Srpska i zvanično promijeni svoju politiku i odluku o vojnoj neutralnosti.


Ekonomija - datum: 2015-04-29 SKANDALOZNIM UGOVOROM O ZAKUPU VLADA FAVORIZUJE ORASKOM NA ŠTETU JAVNOG INTERESA\nSa potpisivanja ugovora o zakupu Mamulu mogu da založe za kredit Umjesto da budući zakupac u realizaciju projekta ulaže svoj novac, Vlada mu omogućava da kreditom finansira projekat tako što može založiti prava iz ugovora o zakupu, a, takođe, ugovor može ustupiti trećem licu ili izdati u zakup dio budućeg rizorta Vlada nije obezbijedila nikakvu garanciju iz koje bi se naplatila ukoliko Oraskom, ili treći subjekat, u svim narednim godinama trajanja zakupa ne bude redovno plaćao koncesionu naknadu\nPiše: Ines Mrdović\nUgovor o dugoročnom zakupu ostrva Lastavica, na kome se nalazi tvrđava Mamula, koji je trenutno u skupštinskoj proceduri, sadrži niz problematičnih odredbi, koje na štetu javnog interesa direktno favorizuju budućeg zakupca – švajcarski konzorcijum Oraskom divelopment holding – i uvod su u novu predaju državne imovine stranom investitoru, pokazuje pravna analiza tog dokumenta koju je uradio Istraživački centar MANS-a.\nOdbor za ekonomiju, finansije i budžet raspravljaće danas o ugovoru o dugoročnom zakupu ostrva Lastavica sa tvrđavom Mamula. Lokacija od nepune 32 hiljade kvadrata izdaje se na 49 godina, uz godišnju fiksnu cijenu zakupa od 1,5 eura po kvadratu. Planirano je da budući zakupac plaća i 0,90 centi po kvadratu za akvatorijum, ali još nije poznato kolika je površina akvatorijuma.\nŠvajcarski Oraskom, iza kojeg stoji egipatski milioner Samih Saviris, obavezao se na investiciju od 15 miliona eura. Međutim, umjesto da budući zakupac u realizaciju projekta ulaže svoj novac, Vlada mu omogućava da kreditom finansira projekat tako što može založiti prava iz ugovora o zakupu, a takođe ugovor može ustupiti trećem licu ili izdati u zakup dio budućeg rizorta. Garancija za dobro izvršenje posla planirana je u iznosu od 1,5 miliona eura, ali će biti na snazi tokom izvođenja radova i godinu nakon izgradnje turističkog kompleksa, što znači da Vlada nije obezbijedila nikakvu garanciju iz koje bi se naplatila ukoliko Oraskom, ili treći subjekat, u svim narednim godinama trajanja zakupa ne bude redovno plaćao koncesionu naknadu.\nNadalje, Vlada je potpuno neprihvatljivo pristala da se kao investicije računaju, recimo, naknade za konsultante, dok za praćenje realizacije investicionih obaveza nije utvrđen kontrolor, već će se ispunjavanje ugovorenih obaveza tumačiti kroz godišnje izvještaje revizora. To je u potpunosti u skladu sa sada već dugogodišnjom praksom Vlade da završene privatizacije, naročito one u turističkom sektoru, dobijaju vrlo malo ili nimalo pažnje, što je u najvećem broju slučajeva rezultiralo teškim kršenjem ugovornih obaveza od strane „strateških partnera”.\nPored toga, ugovorom je propisano da je Oraskom obavezan da sagradi takozvanu dodatnu infrastrukturu, koja obuhvata podmorski električni vod od rta Azra do lokacije investicije, ali je sporno što Vlada garantuje da će mu potpuno besplatno obezbijediti priključnu infrastrukturu do mjesta odakle treba da gradi podmorski kabl ili priključak za vodu. Stepen izgrađenosti priključne infrastrukture na rtu Arza, koji bi, shodno ugovoru, bio trošak Vlade, nije poznat.\nKada je u pitanju pristup lokaciji, jasno je tendencija da ostrvo Lastavica bude zatvoreno za građane. Ova sumnja proizilazi iz odredbe koja definiše da je pristup morskom dobru slobodan osim djelova gdje je pristup uređen zakonima o imigraciji, spoljnotrgovinskom prometu, slobodnim zonama, saobraćaju ili carinama, u koje je pristup zabranjen radi zaštite privatnih objekata ili plovnih objekata, ili na osnovu kojih je ugovorom o zakupu i studijom lokacije predviđeno da postanu dio privatnog projekta.\nKonačno, ugovor o zakupu definiše da je izgradnja turističkog kompleksa na Lastavici „projekat od javnog značaja i bitan za razvoj turističkog sektora najvišeg ranga“. Pozadinu ovako sročene odredbe treba direktno tražiti u nedavno usvojenim izmjenama Zakona o PDV-u, kojim je uvoz opreme i materijala za izgradnju luksuznih ugostiteljskih objekata sa pet i više zvjezdica u potpunosti oslobođen plaćanja tog poreza.\nVlada je tendersku proceduru za izdavanje ostrva Lastavica u dugoročni zakup pokrenula početkom 2013. godine. Javnim pozivom bilo je definisano da se lokacija izdaje u zakup na period od 31 godine do 90 godina, uz minimalnu cijenu zakupa od jednog eura po kvadratu. Potpuno je nejasno na osnovu kojih kriterijuma je Vlada minimalnu cijenu zakupa odredila na iznos od jednog eura, jer taj iznos objektivno treba da bude znatno veći, naročito kada se radi o lokacijama na Crnogorskom primorju.\nPrema ponudi Oraskoma, Vlada će od fiksne zakupnine godišnje prihodovati nepunih 48 hiljada eura, što je svakako simbolična suma kada se ima u vidu ekskluzivitet ostrva Lastavica. Poređenja radi, NP „Skadarsko jezero” godišnje prihoduje četvorostruko veću sumu samo po osnovu ulaznica u nacionalni park. Nakon izgradnje turističkog kompleksa, zakupac bi trebalo da plaća i varijabilnu zakupninu u iznosu od dva odsto od ostvarenih poslovnih prihoda na godišnjem nivou.\nSve prethodno navedeno jasno ukazuje da se radi o spornom ugovoru, a ukoliko poslanici crnogorskog parlamenta ne spriječe njegovo izglasavanje, ostrvo Lastavica sa tvrđavom Mamula mogla bi biti nova lokacija na Crnogorskom primorju koja će biti predata u ruke stranom investitoru na štetu javnog interesa, i to istom onom kojem je već maltene poklonjena Luštica.\nOvaj tekst je sačinjen uz podršku Evropske unije u sklopu projekta „Nulta tolerancija na korupciju”. Za sadržaj ovog teksta odgovorna je isključivo Mreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS), a stavovi iznijeti u ovoj publikaciji se ni u kom slučaju ne mogu smatrati stavovima Evropske unije.\nCrnogorska vlada je ranije omogućila firmi Oraskom da pod krajnje privilegovanim uslovima dobije tivatski dio lokacije Luštica, na kojoj treba da gradi luksuzni turistički kompleks Luštica divelopment, vrijedan preko milijardu eura.\nCrnogorski premijer Milo Đukanović i Saviris pompezno su 2010. godine najavili početak investicije na 6,8 miliona kvadrata zemljišta, gdje za 20 godina treba da bude sagrađeno 8 hotela sa 2,2 hiljade soba, 1,6 hiljada apartmana, 750 rezidencijalnih vila i niz pratećih sadržaja, poput škola, zdravstvenih ustanova, marina, šoping centara.\nMeđutim, vladin partner je pet godina kasnije uspio da sagradi samo sedamdesetak apartmana za tržište, što je više nego jasan pokazatelj da investicija kasni.\nI ugovor sa Oraskomom za Lušticu sadrži niz skandaloznih odredbi, poput one da mogu prodavati zakupljeno državno zemljište, ili da imaju ekskluzivno pravo da odlučuju da li će uopšte – i koliko – omogućiti građanima Crne Gore da se kreću po Luštici, koja je po Ustavu ove države njihova teritorija.\nNe haju za građane\nTvrđava Mamula predstavlja vrijedan kulturno-istorijski spomenik, koji je, shodno crnogorskim zakonima, zaštićena kao spomenik kulture druge kategorije. To je jedna od najbolje očuvanih austrijskih tvrđava, koja je nekada služila kao zatvor.\nVlada je ostala gluva na brojne proteste građana Herceg Novog i Primorja, koji smatraju da Mamula treba da ostane opšte dobro građana, te da kao vrijedno graditeljsko i istorijsko nasleđe treba da bude sačuvana u sadašnjem obliku, bez mogućnosti prodaje domaćim ili inostranim kompanijama i bez pretvaranja u bilo kakve sadržaje elitnog turizma.


“Poslovni atlas Srbije i dijaspore” – pun kapacitet krajem 2021. – SveVesti.net\n“Poslovni atlas Srbije i dijaspore” – pun kapacitet krajem 2021.\n“Onlajn platforma Privredne komore Srbije “Poslovni atlas Srbije i dijaspore”, namenjena povezivanju kompanija iz Srbije sa preduzećima iz dijaspore, biće završena do kraja marta, a do kraja godine proradiće u punom kapacitetu”, izjavio je rukovodilac Centra za podršku investicijama i JPP u PKS Đorđe Andrić.\nPKS je objavila da je Andrić na vebinaru “Dijaspora & Donacije”, ogranizovanom u okviru projekta NALED i Nemačke razvojne saradnje (GIZ), rekao da će platforma omogućiti lako i brzo povezivanje kompanija i preduzetnika iz Srbije i dijaspore, kao i dijaspore sa stranim firmama.\nPrema najavi Andrića, “Poslovni atlas” će imati sekcije za mentorisanje članica PKS, za informacije, sekciju dijaspore za brokering saradnju, kao i za podršku investicijama i kraudfanding projekte.\nDeo “Poslovnog Atlasa” biće i “Matchmaking” sekcija za aktivni rad PKS na povezivanju kompanija iz Srbije i dijaspore.\nPKS platformu razvija u okviru projekta “Link Up! Serbia II” koji implementira sa Međunarodnim centrom za razvoj migracionih politika i šest regionalnih razvojnih agencija kao implementacionim partnerima.\nNavodi se da će srž saradnje biti u Poslovnom habu za dijasporu koji će pomagati svim akterima da koordiniraju aktivnosti i dodaje da su trenutno u fokusu zemlje nemačkog govornog područja Austrija, Švajcarska i Nemačka.\nIz PKS su najavili da će u februaru dobiti grant koji će omogućiti podršku promocije i radionica regionalnih privrednih komora u 16 komorskih regiona Srbije.\nProjekat “Link up! Serbia II” finansira Austrijska razvojna saradnja a budžet iznosi više od 1,6 miliona evra.\nPrevious Manja inflacija u Srbiji nego kod većeg broja zemalja EU\nNext NBS upozorava na rizike i prevare u trgovini binarnim opcija