Peti „Dani kulture”, održaće se u Kragujevcu i trajaće od 28. marta do 11. aprila. Ovu manifestaciju organizuju studenti Filološko-umetničkog fakulteta (FILUM), kako bi promovisali raznovrsnosti i bogatstva različitih kultura, ali i uspostavili interakciju među studentima drugih studijskih grupa.\nFoto: Dani kulture\nOsnovna ideja ove manifestacije je približavanje kulturnog stvaralaštva naroda, čiji se jezici i kultura izučavaju na FILUM-u. Kroz kulturno-umetnički program, koji će studenti ovog fakulteta spremati sami ili u saradnji sa profesorima, publika će imati priliku da dobije uvid u tradiciju srpskog, ali i engleskog, nemačkog, španskog, francuskog i italijanskog naroda.\nTradicija je da se kroz poetske večeri, predstave, koncerte i izložbe, publici predstave studenti FILUM-a, ali i drugih fakulteta, kao što su Fakultet umetnosti univerziteta u Prištini, te Fakultet muzičkih i Fakultet primenjenih umetnosti Univerziteta u Beogradu. Studenti na taj način dobijaju mogućnost da kroz pripremanje programa, prošire svoja znanja o narodima i njihovim kulturama koje izučavaju, a publika ima priliku da se upozna sa radom FILUM-a.\nManifestacija, takođe, uključuje i druge sadržaje. Ove godine će biti organizovane likovne i muzičke radionice za najmlađe sugrađane. „Dani kulture” predstavljaju izuzetno značajan kulturni događaj u Kragujevcu.\nProgram „Dana kulture” 2017.\nSvečano otvaranje „Dana kulture” biće upriličeno u utorak, 28. marta, sa početkom u 19 časova, u svečanoj sali Druge kragujevačke gimnazije. Pre toga, sa početkom u 12 časova, na platou ispred Rektorata Univerziteta u Kragujevcu, biće održana izložba plakata na temu „Dana kulture”.\nU sredu, 29. marta, u svečanoj sali Prirodno-matematičkog fakulteta (PMF), biće održano Veče galskog duha, u kome će učestvovati studenti sa katedre za francuski jezik i književnost.\nTrećeg dana, 30. marta, manifestacija će početi otvaranjem izložbe studenata Odseka za primenjenu i likovnu umetnost. Ova izložba biće održana u Narodnoj biblioteci „Vuk Karadžić”, sa početkom u 18:45 časova. Nakon otvaranja izložbe, sledi koncert studenata sa katedre za harmoniku.\nČetvrtog dana, na programu će biti Veče sa hispanistima, koje će biti održano u Kontakt galeriji Studentskog kulturnog centra (SKC), sa početkom u 19 časova. Na njemu će učestvovati studenti Odseka za španski jezik i književnost.\nU subotu, 1. aprila, u svečanoj sali PMF-a, biće održana predstava „Život moj” u kojoj će učestvovati studenti Fakulteta umetnosti Univerziteta u Prištini. Narednog dana, 2. aprila, organizatori pozivaju da se od 7 do 20 časova „Izbori(mo) za kulturu”.\nŠestog dana, u Kontakt galeriji SKC-a, sa početkom u 19 časova, na programu će biti „Andreučo iz Peruđe: dočaravanje rečima i filmskom projekcijom” u organizaciji studenata Odseka za italijanski jezik i književnost.\nSedmog dana, 4. aprila, u Velikom parku, sa početkom u 12 časova biće obeležen Dan studenata. Takođe, veče će biti ispunjeno „Pozorišnim maratonom”, u okviru kojeg će, u svečanoj sali PMF-a, biti održane tri predstave i to:\n1. Predstava „Pu spas za sve nas”, istorijska drama o Dijani Budisavljević koja je spasila decu iz Jasenovca, biće održana sa početkom u 19 časova;\n2. Predstava „Bog da prosti”, rađena po motivima dela „Petrijin venac” Dragoslava Mihailovića, počeće u 20:15 časova i\n3. Predstava „Glumac sam glumac”, komična priča o životu glumaca, rađena po tekstu Zijaha Sokolovića, odigraće se u 21:15 časova.\nU sredu, 5. aprila, sa početkom u 18:45 časova, u Amidžinom konaku, održaće se otvaranje izložbe „Oko potrtreta”, studenata sa Fakulteta primenjenih umetnosti Univerziteta umetnosti u Beogradu. Posetioci će imati priliku da u Savremenoj galeriji Narodnog muzeja, poslušaju koncert studenata Odseka za muzičku umetnost, koji će početi u 19 časova.\nDevetog dana manifestacije, sa početkom u 12 časova, organizovaće se likovna radionica za decu u organizaciji Škole za učenike oštećenog sluha.\nPetak, 7. april, je rezervisan za otvaranje izložbe „Pozorišni plakat”, studenata Odseka za primenjenu i likovnu umetnost. Ova izložba biće otvorena u 19 časova u Knaževsko-srpskom teatru. Od 20 časova, u Kulturnom centru umetničkog i moralnog usavršavanja (KC UMMUS), biće upriličeno Veče engleske poezije i muzike, u organizaciji studenata engleskog jezika i književnosti. Na kraju večeri, takođe u KC UMMUS-u, biće organizovana žurka „Disco parytime”.\nDevetog dana manifestacije, u OŠ „Milutin i Draginja Todorović”, sa početkom u 12 časova održaće se muzička radionica, a sledećeg dana, od 12 časova u pešačkoj zoni kod „Krsta”, studenti nemačkog jezika i književnosti, organizovaće „Pozorišnu pedagogiju”.\nPoslednjeg dana, 11. aprila u 20 časova, u svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, biće priređeno svečano zatvaranje „Dana kulture” uz koncert Bras kvinteta Fakulteta muzičke umetnosti Univerziteta u Beogradu.\nUlaz na sve događaje je besplatan. Izaberite događaje prema svom interesovanju i #glasajtezaKulturu!


Tadić pogrešno interpretirao izjavu o slanju jedinica\nBajram Redžepi, ministar unutrašnjih poslova Kosova, izjavio je da predsednik Srbije Boris Tadić, nije dobro interpretirao njegovu izjavu u vezi slanja specijalnih policijskih jedinica u severnom delu Kosova i da ponovo pokušava da potpiruje strepnju kod srpske zajednicu na Kosovu.\nRedžepi je rekao da su se Vlada Kosova i EULEX već dogovorili da se na severu osnuje multietnička policijska jedinica koja će se prvenstveno boriti protiv kriminalnih aktivnosti, dok slanje specijalnih policijskih jedinica na sever Kosova, što je Tadić nazvao otvorenom pretnjom rata, dolazi u obzir samo u situaciji visokog rizika.\n“Ovo je jedna frustrirana izjava Tadića, koji i dalje ima iluzije o Kosovu. On ne može da se meša u naše unutrašnje poslove, o tome šta radimo i kako radimo u uspostavljanju reda i zakona”, kazao je Redžepi.\nRedžepi je naglasio da je sa EULEX-om dogovoreno da se osnuju multietčke snage, koje ustvari već i postoje, ali kojoj će se pridružiti i pripadnici iz srpske zajednice kako se ne bi stvorio utisak da su te snage uperene protiv Srba.\nPrema njegovim rečima, te snage će se boriti protiv kriminalaca, bez obzira kojoj nacionalnosti oni pripadaju.\nTo je potvrdio i šef EULEX-a Iv de Kermabon, koji je u svom saopštenju naveo da „nije bilo nikavog ugovora u vezi sa razmeštanjem specijalnih policijskih jedinica u toj oblasti i mi nastavljamo da radimo sa svim stranama u cilju uspostavljanja i obuke multietničke specijalne policijske jedinice.”\nRedžepi je za RSE izjavio da slanje specijalnih policijskih jedinica u severni deo Kosova dolazi u obzir samo sa zahtevom policije Kosova i EULEX-a i to tokom operacija visokog rizika.\n“Nisu to jedinice koje patroliraju. Nisu to jedinice koje su statične na nekom mestu. One su na centralnom nivou i reaguju samo po potrebi,” kazao je on.\nProbleme rešiti kroz razgovore\nPortparol Međunarodne Civilne Kancelarije, Andy McGuffie, kaže da ova kancelarija ne podržava nikakve dodatne napore za stvaranjem napete situacije na Kosovu, te da su predsednik EU i mnogi drugi međunarodni zvaničnici rekli da je najbolje da se pronađu načini za rešavanje situacije kroz koncenzus i razgovore.\n“Odgovornost svih - međunarodnih organizacija, vladinih predstavnika i lidera zajednica - je da stvore okolnosti za demokratski progres. Međutim, takvim okolnostima neće pomoći izjave ljudi koje prouzrokuju zabrinutost i strepnju. Svi su deo te odgovornosti. Niko nije izuzet”, kazao je McGuffie.\nOn još navodi da direktni kontakt Prištine i Beograda zavisi samo od njihovih zvaničnika i na njihove političke volje.\nBlerim Shala, podpredsednik opozicione partije Alijansa za Budućnost Kosova, smatra da, ukoliko se to pitanje severa Kosova prepusti lokalnim institucijama, od toga neće biti ništa.\n“Sever je malo složenije pitanje koje ne zavisi samo od nas i to moramo otvoreno da kažemo. To je pitanje koje zavisi od saradnje svih nas, KFOR-a, EULEX-a, i međunarodnih faktora. Poznata nam je strategija za sever Kosova, ali još uvek se ništa nije učinilo u vezi sa tim, zato što se ona ne može provesti ukoliko nemamo jasnu podršku od strane EULEX-a i KFOR-a”, kaže Shala.\nShala dodaje da u vreme kada se očekuje mišljenje MSP, i kada se smatra da će biti novih pregovora između Prištine i Beograda, šta god se priča u javnosti treba da ima za cilj pripremu unutrašnjeg terena za ove razgovore. On smatra da i Priština i Beograd pokušavaju da dobiju nešto od raznih izjava u javnosti, dok Beograd koristi priliku da reaguje na sve što se kaže u Prištini kako bi ojačao svoj stav o tome da je rešenje severa Kosova teritorijalna podela ili razmena teritorija.\nSa druge strane, koordinator strategije za sever, Ylber Hysa, smatra da ukoliko neko želi da posle mišljenja MSP govori o statusu, to se neće desiti. On naglašava da lideri i građani mogu biti taoci iščekivanja mišljenja MSP.\n“Problemi severa su problemi rešavanja života i svakodnevnice. Severna Mitrovica i možda neki lideri ili građani mogu biti taoci tog nekog velikog iščekivanja da će se u tom jednom momentu njihovi životni problemi rešiti. I pored toga, ljudi trebaju da znaju da je za rešavanje njihovih životnih problema osim dobre volje, potreban i svakodnevan rad. U tom smislu nije dobro biti talac te neke velike politike”, zaključuje Hysa.


kredit - Sputnjik Srbija\n07:32 15 Maj 2021\nNovo srce Balkana: Od Beograda do Sarajeva najbrže – preko Ankare\nJoš je daleko trenutak kada će početi da pulsira novo srce Balkana, kako je auto-put Beograd-Sarajevo nazvao predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik, ali je danas izvesno da mu politički bajpasovi više neće biti potrebni. To je potvrdio i susret članova Predsedništva Bosne i Hercegovine i predsednika Turske Redžepa Taipa Erdogana u Ankari.\nOdložena isplata kredita kineskoj „Eksim banci“ za brodove „Barske“ i „Crnogorske plovidbe“\nVlada Crne Gore je uspela da privremeno odgodi očekivanu isplatu 60 miliona dolara kineskoj „Eksim banci“ za kredite „Barske“ i „Crnogorske plovidbe“, saopštio je na Tviteru Milojko Spajić, ministar finansija i socijalnog staranja.\nBanka dužniku mora da vrati 25 miliona: Nova presuda za kredite u "švajcarcima"\nPrivredni apelacioni sud u Beogradu nedavno je potvrdio prvostepenu presudu kojom je raskinut ugovor o kreditu u švajcarskim francima.\nUz Zberbanku keš kredit penzija stiže dan ranije\nZberbank Srbija pripremila je za najstarije sugrađane ponude keš kredita i kredita za refinansiranje, uz fiksnu kamatnu stopu. Pored toga imaju i dodatnu pogodnost za one penzionere koji uz keš kredit ili kredit za refinansiranje prenesu penziju na Zberbank tekući račun – oni će svoju penziju primiti dan ranije.\nRusija će Belorusiji obezbediti kredit od 1,5 milijardi dolara\nRusija namerava da Belorusiji obezbediti državni kredit od 1,5 milijardi dolara, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin na sastanku sa beloruskim predsednikom Aleksandrom Lukašenkom u Sočiju.\nNove mere Narodne banke Srbije koje treba da olakšaju kupovinu prvog stana, ali i da pomognu građevinsku industriju, povoljne su za sve aktere u tom poslu – kupce, prodavce, investitore, izvođače...\nNove olakšice, lakše do stambenog kredita, pogodniji uslovi\nNarodna banka Srbije (NBS) donela je nove mere koje treba da omoguće stanovništvu lakši pristup stambenim kreditima, kao i olakšavanje uslova uplate stambenih kredita.\nSve rate kredita koje imaju privrednici i građani, ponovo će biti moguće stopirati od 1. avgusta.\nNova pravila za kupce: Kredit za stan i sa 10 odsto učešća\nNarodna banka Srbije usvojila je dopune Odluke o merama za očuvanje i jačanje stabilnosti finansijskog sistema, čime su stvorene regulatorne pretpostavke za izdvajanje manjeg učešća potrebnog za odobravanje stambenih kredita kupcima prvog stana.\nRusija dala Srbiji petogodišnji kredit\nRusija će Srbiji obezbediti petogodišnji izvozni kredit do 172,5 miliona evra po 2 odsto kamate, navodi se u uredbi Vlade Rusije objavljenoj na portalu za pravne informacije.\nTrampa za kredit MMF-a: Ekvador prodao Asanža zbog odobrenja Amerike\nEkvador je trampio Džulijana Asanža za kredit Međunarodnog monetarnog fonda, koji se može dati samo uz odobrenje Vašingtona, rekao je Džon Šipton, otac suosnivača Vikiliksa.\nVrhovni kasacioni sud (VKS) zauzeo je stav da je ništavna odredba ugovora o stambenim kreditima indeksiranim u švajcarskim francima, ukoliko banka nije dostavila dokaz da se ona zadužila u toj valuti za plasman odobrenih sredstava i sugeriše kao privremenu meru zabranu aktiviranja hipoteke.


Kako je rekao, prodavnice će moći da organizuju svoj rad tako što će biti otvorene maksimalno do 18 časova, dok će pijace na otvorenom moći da rade od 7 do 15 časova.\n„U svim prodajnim objektima i pijacama na otvorenom obavezno je korišćenje zaštitne opreme i držanje socijalne distance između kupaca i prodavaca, kao i preduzimanje mera svakodnevne dezinfekcije objekata i radnih površina“, istakao je Nikodijević.\nVlada Srbije u ponedeljak je donela odluke za ublažavanje određenih mera u vezi sa sprečavanjem širenja virusa COVID-19.\nNjima je od utorka, 21. aprila dozvoljen rad poslodavcima iz oblasti pružanja usluga, poslodavcima iz oblasti trgovine na malo, a predviđeno je i otvaranje zelenih pijaca (na otvorenom i zatvorenom prostoru) uz obaveznu primenu svih mera zaštite protiv širenja koronavirusa, kako je ranije i najavljeno.\nIpak, pijace neće raditi od danas, već od sutra, jer je potreban jedan dan da se pripreme za rad, naveo je zamenik gradonačelnika Beograda, Goran Vesić.\n„Vlada Srbije donela je danas odluku da je dozvoljen rad pijaca. Beograd je uvek spreman i potrebna su nam 24 sata da pripremimo pijace za rad, tako da će beogradske pijace raditi od srede od 7 do 15 sati svaki dan, izuzev u danima kada je policijski čas“, napisaoje Vesić na Fejsbuku.\nŠto se zatvorenih pijaca tiče, Palilulske i Stari Merkator, Vesić je naveo da će one početi sa radom od ponedeljka, 27. aprila.\ngoran vesić/koronavirus/nikola nikodijević/pijace/prodavnice/radno vreme\n“Pogrešno smo najavili da će dve kompanije doći u Novi Sad i zaposliti hiljade ljudi”


Na uloženih 5.000 zaradili 15.000 evra: Kako su se Srbi „oparili“ tokom korone - 07.12.2020, Sputnik Srbija\nCena akcije kompanije „Tesla“ porasla je od početka ove godine više od 400 odsto. Tako su Srbi koji trguju deonicama ovog najpoznatijeg proizvođača električnih... 07.12.2020, Sputnik Srbija\nekonomija, vesti, berza\n© AP Photo / ANDREW KELLYNjujorška berza\nCena akcije kompanije „Tesla“ porasla je od početka ove godine više od 400 odsto. Tako su Srbi koji trguju deonicama ovog najpoznatijeg proizvođača električnih automobila, samo tokom 2020. zaradili oko 75 miliona evra.\nMnogi od njih trgovali su i deonicama drugih kompanija na inostranim berzama, te im je zarada, ukoliko su znali kada iz akcija treba da izađu, bila i daleko veća.\nAkcijama Tesle trguje oko 5.000 naših građana, a njihov prosečan ulog je po oko 5.000 evra. Tako računica pokazuje da je svako od njih za nepunih godinu dana, samo na deonicama jedne kompanije, mogao da zaradi i više od 15.000 evra. Trenutna cena akcije Tesle na berzi je nešto manje od 600 dolara, a početkom 2020. iznosila je 86 dolara.\nKompanija „Tesla“ je 16. novembra dobila značajno priznanje, kada je Dau Džons saopštio da će je uvrstiti na listing indeksa, S&P 500, koji obuhvata najbolje (velike i srednje) kompanije u SAD. Posle četiri profitabilna kvartala uzastopno, berzanski odbor ovog renomiranog indeksa dao je zeleno svetlo za Teslu koja će 21. decembra zvanično postati sastavni deo indeksa.\nNakon ove objave, akcije Tesle „skočile“ su više od 13 odsto. Naredni dan, tokom redovnog trgovanja, akcija je ostvarila dodatni rast od preko 8 procenata.\nKompanija će biti jedna od 10 najvrednijih u sastavu indeksa S&P 500, sa tržišnom kapitalizacijom koja trenutno iznosi 8,2 milijarde dolara.\nGodinama unazad jedna od najpopularnijih akcija bila je deonica Fejsbuka, a danas su to akcije „Gugla“, „Tesle“, „Epla“ i „Amazona“. Pritom, treba imati u vidu da su mnoge ove akcije imale veoma turbulentna kretanja tokom godine, pa se, u zavisnosti od trenutka ulaganja, moglo tokom godine zaraditi i duplo, ali se dosta moglo i izgubiti.\nNa primer, „Gugl“, odnosno njegova matična kompanija „Alfabet“, počeo je godinu na nešto više od 1.300 dolara po akciji, da bi početkom pandemije cena deonice pala na 1.050. Danas vredi više od 1.800 dolara.\nS druge strane, „Amazon“ je bio među najvećim dobitnicima tokom korona krize, pošto su mnogi u proteklim mesecima prešli na e-trgovinu i kupovinu „iz fotelje“. Tako je internet gigant u 2020. godinu ušao sa cenom akcije od 1.900 dolara, da bi danas vredela nešto manje od 3.200. Vrhunac je dostigao početkom septembra, kada je jedna deonica vredela više od 3.500 dolara.\nPre oko pet godina, naši građani bili su veoma zainteresovani za kupovinu akcija kompanije „Nintendo“, koja je lansirala tada najpopularniju igricu u svetu „Pokemon gou“. Za samo nekoliko dana, akcije je kupilo više od 100.000 građana iz celog sveta i tada je zarada bila više nego izvanredna.\n„Sve više ljudi se uključuje u globalno investiranje. Očekujemo nove investitore koji žele da se uključe u savremene finansijske tokove i svoju štednju ulože u robe i akcije umesto u bankarsku štednju ili nekretnine. Prednost je to što je tehnologija obezbedila vrlo jednostavan proces trgovanja, tako da danas ljudi preko brokerskih platformi investiraju u deliću sekunde“, objašnjava za „Blic Biznis“ broker koji iz Srbije svakodnevno trguje na berzama u Njujorku i Londonu.\nAkcije stranih kompanija moguće je kupiti preko domaćih posrednika, a takvu uslugu u Srbiji nudi nekoliko brokerskih kuća i banaka. Ukupna provizija zavisi od količine investiranih sredstava i obično je niža od 1 procenta. Neophodno je prikupiti što više informacija o poslovanju kompanije, a informacije o samoj trgovini mogu se dobiti preko velikog broja internet portala specijalizovanih za investiranje, kao i od brokera.\nPorez na kapitalnu dobit (razlika između prodajne i kupovne cene) iznosi 15 odsto. Tako, na primer, ako se kupe akcije za 5.000 evra, a prodaju se za 6.000 evra, plaća se 15 odsto poreza na 1.000 evra što je 150 evra. To je i jedini trošak, pored brokerske provizije koja iznosi oko 1 odsto.\nTehnološki gigant prekoračio magičnu brojku - sada vredi više od dva biliona dolara


“BEOGRAĐANKA”, BEOBANKA, MARINA DORĆOL… Poslednjih godina prodate su mnoge atraktivne zgrade i lokacije u Beogradu, evo KOJA JE SLEDEĆA – OnlineVesti\n“BEOGRAĐANKA”, BEOBANKA, MARINA DORĆOL… Poslednjih godina prodate su mnoge atraktivne zgrade i lokacije u Beogradu, evo KOJA JE SLEDEĆA\nby admin September 10, 2020, 4:11 pm 1k Views\nGrad Beograd i Republika Srbija u prethodnih nekoliko godina prodali su veliki broj zgrada i atraktivnih lokacija u prestonici, poslednja u nizu je “Beograđanka”, čiji je najveći deo od preko 19.000 kvadratnih metara kupila firma Marera properties, a nema sumnje da će uskoro ponovo na prodaju, po sniženoj ceni, biti ponuđen i “Sava centar”.\nNeki od objekata biće renovirani, dok će na pojedinim lokacijama nići novi i moderni stambeno-poslovni kompleksi. Zato krenimo redom:\nZgrada bivše “Beobanke” na Zelenom vencu je pre tri četiri godine za 4,25 miliona evra prodata kompaniji “Štatverk” iz Štutgarta koja u svom protofoliu navodi da se bavi “promenom namene nekadašnjih fabrika u stambene i poslovne prostore, čuvajući sam oblik građevine”. Tadašnji gradonačelnik Beograda Siniša Mali bio je prezadovoljan zato što je cena zgrade sa procenjenih 3,1 milion evra, skočila na 4,25.\nMeđutim, čak ni posle četiri godine još nije počela rekonstrukcija ovog impozantnog objekta na Zelenom vencu.\nZgrada “Jugoeksporta” je imala više neuspešnih pokušaja prodaje, ali je na kraju licitacija uspešno završena kada je “srpski kralj mesa” Petar Matijević, odnosno kompanija “Matijević”, ponudila 7,3 miliona evra. U pitanju je velelepna građevina na lokaciji Kolarčeva 1, koja gleda na Trg republike. Zgrada je nekoliko puta renovirana, poznata je kao predivno arhitektonsko zdanje Matije Bleha iz 1923. godine i ima 5.500 kvadrata.\nNa ovoj veoma atraktivnoj lokaciji otvoren je luksuzan hotel.\nZgrada “Depoa”, u kojem se nalazio i tržni centar, izgorela je u požaru 2014. godine. Nakon ovog nemilog događaja prostor u Bulevaru kralja Aleksandra 142, prodat je 2017. izraelskim investitorima na javnoj aukciji po ceni od 4,15 miliona evra.\nNa inicijativu “BKA development” urađen je plan detaljne regulacije bloka u kome se navodi da se na lokaciji “Depoa” planiraju mešoviti gradski centri. Prema regulaciji je planirana izgradnja stambenih i poslovnih objekata, do šest spratova kod Bulevar kralja Aleksandra, kao i stambenih objekata uz Nišku ulicu.\nPrekoputa buduće autobuske stanice na Novom Beogradu, na uglu ulica Jurija Gagarina i Antifašističke borbe u Bloku 43 već 25 godina se nalazi Otvoreni tržni centar. Zemljište na ovoj lokaciji prodato je za 20 miliona evra ili 2,36 milijardi dinara firmi “Kopernikus”, koja je vlasnik TV Prva i O2 TV. Površina prodata na ovoj lokaciji iznosi velikih 20.500 m2.\nNovi vlasnici su najavili gradnju velelepne kule, ali je problem što se iseljavanje “buvljaka” odlaže iz godine u godinu.\nZgrada građevinskog preduzeća “Rad” u stečaju je konačno posle mnogo neuspešnih tendera, našla novog vlasnika. Republička direkcija za imovinu Srbije dala je ponudu od 341 milion dinara i tako postala vlasnik 3.600 metara kvadratnih u Kosovskoj ulici. Vlasnika je bilo teško naći s obzirom da je zgrada preduzeća bila na licitaciji 14 puta.\nZgrada u Kosovskoj ulici je potpuno renovirana i već useljena.\nZemljište na lokaciji “Marina Dorćol”, jedno od najatraktivijih u prestonici, prodato je pre tačno godinu dana za 3,86 milijardi dinara ili nešto više od 32 miliona evra, a novi vlasnik je firma MD Investment koja je u vlasništvu poznate češke kompanije Sebre.\nOni su najavili gradnju stambeno-poslovnog kompleksa, a otvaranje gradilišta prvobitno je bilo predviđeno za proleće 2021. godine.\nPalata “Beograd” prodata je danas firmi “Marera properties” za 16,5 miliona evra, uz obavezu da u naredne tri godine u rekonstrukciju ulože još minimum osam miliona evropskih novčanica.\nOvo je bilo drugo javno nadmetanje pošto na prvom, na kojem je početna cena iznosila 20,5 miliona evra, nije bilo zainteresovanih strana.\nBiH ne preti opasnost od mene, već od njegovog LAŽNOG PREDSTAVLJANJA


Tri dana kod kuće, dva u kancelariji – nova normala nakon pandemije - princip.news\nTri dana kod kuće, dva u kancelariji – nova normala nakon pandemije\nTradicionalna radna sedmica u Velikoj Britaniji se ukida, a kompanije sve više usvajaju sistem dva ili tri dana u kancelariji, ostatak kod kuće ili obratno, piše “Dejli mejl”.\nRodžer Barker iz ovog Instituta rekao je da je pandemija iznjedrila revoluciju “veću nego što bi donijela bilo kakva radikalna reforma ili regulacija”.\nPrema istraživanjima agencije “JuGov”, svaki peti poslodavac tražiće od zaposlenih da nastave da dolaze u firmu pet radnih dana. Iz ove agencije kažu da će takozvani hibridni rad postati standard za mnoge zaposlene.\nBankarska grupacija “NatVest” očekuje da će svaki deveti radnik raditi kod kuće, dok “Asda” preporučuje svojim radnicima da rade sa bilo koje lokacije sa koje mogu da obavljaju svoj posao.\nLanac robnih kuća “DŽon Luis” uveo je opciju fleksibilnog rada za sve šefove odjeljenja, osim ako je posao takav da se ne može raditi van firme, ističući da je pandemija natjerala ljude da razmisle i preispitaju sistem pet radnih dana kod kuće.\nJedan od direktora ove firme Niki Hamfri rekao je da je pandemija natjerala ljude da brzo urade nešto što se ranije smatralo nemogućim.\nAutsorsing kompanija “Kapita” saopštila je da će 35.000 od 55.000 radnika od sada većinu vremena raditi kod kuće.


OEBS: Mirno pred izbore, uz uticaj na medije i zastrašivanje birača | Autonomija\nOEBS: Mirno pred izbore, uz uticaj na medije i zastrašivanje birača\n"Vršenja pritisaka na birače, a naročito na zaposlene u javnom sektoru, i pokušaji podmićivanja birača inicijativama socijalne pomoći"\nOgraničena misija OEBS/Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava za posmatranje izbora u Srbiji ocenila je da je ukupno okruženje u kojima se odvija predizborna kampanja u Srbiji mirno, ali je ukazala na slučajeve zastrašivanja birača, na uticaj Vlade na medije, kao i na zloupotrebu dominantne pozicije vladajućih stranaka.\nIstakavši da je, ukupno gledajući, okruženje u kojem se odvija predizborna kampanja mirno, misija OEBS je navela da su posmatrači dobili informacije o nekoliko primera nasilja u kojima su učestvovali politički aktivisti: tuče pesnicama dva člana SDA i SDP u Sjenici 25. marta, napad na poslanike DS-a i kandidate na događaju u Beogradu 27. marta, kao i incident u kojem su učestvovali aktivisti DS-a i SNS-a u Mladenovcu 3. aprila.\nU privremenom izveštaju (18. mart-14. april) navodi se da su u svim delovima Srbije gde su raspoređeni, posmatrači OEBS primili „pouzdana obaveštenja“ o zloupotrebi položaja stranaka na vlasti, i na državnom i na lokalnom nivou u cilju vršenja pritisaka na birače, a naročito na zaposlene u javnom sektoru, i o pokušajima podmićivanja birača inicijativama socijalne pomoći.\nPosmatrači OEBS su zabeležili da je SNS delio pakete hrane, obezbeđivao besplatne medicinske preglede, organizovao radionice za zaštitu dece i putovanja penzionera kako bi uticao na birače tokom kampanje u Kovačici, Šidu i Novom Sadu, piše u izveštaju.\nNajveći broj sagovornika Ograničene misije za posmatranje izbora smatra da su opozicione stranke bile sklone korišćenju negativne kampanje protiv vladajućih stranaka, umesto fokusiranja na sopstvene programe.\nKako navodi OEBS, provokativna i populistička retorika primećena je na skupovima Srpske radikalne stranke i u medijskim istupima Stranke demokratske akcije.\nU izveštaju se navodi da medijski prostor Srbije zauzimaju brojni mediji, nadmećući se za relativno malo tržište za oglašavanje.\n„Smatra se da Vlada utiče na sektor medija i da postoji opšti trend tabloidizacije, uz trenutno sužen obim informativnog programa“, piše u izveštaju OEBS.\n„S obzirom na opšti trend tabloidizacije medijskog prostora, što je vidljivo u sužavanju šeme informativnog programa, uloga i važnost javnog servisa – Radio-televizije Srbije (RTS), koja emituje program po celoj zemlji i Radio-televizije Vojvodina (RTV) koja emituje program u Pokrajini – ostaju ključni u pristupu građana raznolikim informacijama“, piše u izveštaju.\nVećina stranaka sprovodi kampanju organizovanjem skupova i putem reklamnog materijala (posteri i bilbordi). Opozicione stranke su se žalile posmatračkoj misiji OEBS da im je zbog nedostatka finansijskih sredstava ograničena mogućnost da kupe izborne reklame na bilbordima, ili u štampanim i elektronskim medijima.\n„Nasuprot tome, bilbordi i posteri na kojima se promoviše SNS su preovlađujući“, piše u izveštaju OEBS.\nMisija navodi da su SNS i koalicioni partneri te stranke za prenošenje svojih izbornih poruka koristili zvanične događaje, kao što su posete zvaničnika školama, otvaranje javnih institucija i fabrika.\nDodaje se da su SNS i Savez vojvođanskih Mađara imali podršku stranih državnika, uz napomenu da je mađarski ministar spoljnih poslova učestvovao na mitingu SNS u Pančevu 5. aprila i tom prilikom iskazao podršku obema partijama.\nU izveštaju OEBS se navodi i da je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović 4. aprila izjavio da će posebni policijski timovi biti prisutni na dan izbora kako bi sprečili „izborne krađe“. Kasnije je izjavio da je sprovođenje izbora u nadležnosti Republičke izborne komisije i biračkih odbora, a da će policija intervenisati samo ako bude konkretnih pritužbi.\nPosmatračka misija OEBS je ukazala da je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave donelo uputstvo kojim se dozvoljava samo pojedinačna provera evidencije birača, uz korišćenje jedinstvenog matičnog broja, iako zakon garantuje javnost biračkog spiska na opštinskom nivou.\nNepostojanje mogućnosti javnog uvida su kritikovali neki sagovornici Ograničene misije OEBS/KDILJP-a, koji su takođe iskazali zabrinutost za tačnosti biračkog spiska, naročito u vezi sa evidentiranjem umrlih i građana koji su se odselile iz zemlje, piše u izveštaju.


Panik tasteri za 60 centara za socijalni rad u Srbji\n► Panik tasteri za 60 centara za socijalni rad u Srbji\nKoordinaciono telo Vlade Srbije za rodnu ravnopravnost obezbedilo je 60 "sistema panik taster" koji bi trebalo da budu postavljeni u centre za socijalni rad radi suzbijanja nasilja, saopšteno je danas iz tog tela.\nKorišćenjem "panik tastera" koji će uskoro biti postavljeni, policija će biti brzo alarmirana, što će povećati bezbednost korisnika usluga centara za socijalni rad i zaposlenih u njima.\nTasteri su obezbeđeni uz podršku Agencije Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena (UN Women), a biće postavljeni u saradnji s Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\n"Zbog sve učestalijih napada i događaja sa tragičnim ishodima u centrima za socijalni rad, koji ostavljaju ogromne posledice na decu, porodice i društvo u celini, obezbedili smo panik tastere, kako bismo sprečili da se slične tragedije ponove", rekla je predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović.\nOn je dodala da je borba protiv rodno zasnovanog nasilja "zadatak celog društva, koja zahteva saradnju vladinog i nevladinog sektora, svih nadležnih institucija, stručne javnosti i medija koji zajedno moraju da ulože više napora da se nasilju stane na put".\n"Nasilje nad ženama nije samo problem države, institucija, zakona, to je društveni problem koji nećemo rešiti ako se svi ne uključimo. Moramo da brinemo više o drugima ako želimo da naša deca imaju sigurniji i zdraviji život", kazala je Mihajlović.


Завод за заштиту природе Србије - Povodom obeležavanja Svetskog dana voda\nPovodom obeležavanja Svetskog dana voda\nDan voda obeležava se u celom svetu 22. marta, pod sloganom VODA I ODRŽIVI RAZVOJ.\nKao doprinos ovoj svetskoj inicijativi Zavod za zaštitu prirode Srbije, NVO „Ambasadori održivog razvoja i zaštite životne sredine“, JP „Ada ciganlija“ i Udruženje spasilaca na vodi Srbije, za učenike „eko škola“, u nedelju 22. marta organizuju tematske radionice na Adi ciganliji. Predstavnici Zavoda, ovom prilikom, učesnike akcije odvešće do lokaliteta zaštićenih staništa malog vranca i gljive Myriostoma coliforme na Adi, kako bi predstavili značaj vode za opstanak ovih rektih i ugroženih vrsta. Dok će predstavnici Radne Jedinice Zavoda u Nišu, 23. marta u saradnji sa JKP „Naissus“ organizovati obrazovnu akciju za učenike niških škola.\nVoda iako prirodni element u kome je život nastao i koji znači život, nije svima u svetu podjednako dostupna. Voda pokriva 71% Zemljine površine, međutim, pijaća voda čini samo 2,5% svih vodnih resursa koji se konstantno smanjuju zbog zagađenja i lošeg gazdovanja. Iako se dugo verovalo da je voda neiscrpan resurs zbog njene obnovljivosti, kriza vode postaje svetski problem i realnost.\nNa teritoriji Srbije postoji više hiljada vodotoka čija ukupna dužina iznosi 65 980 km. Padavine, kao jedan od najznačajnijih faktora vodnih resursa, veoma su neravnomerno raspoređene, kako po prostoru tako i po vremenu. Tako da se u poslednjim godinama surećemo sa izazovom da kroz održivo upravljanje rečnim tokovima i preventivne zaštitne mere regulišemo posledice preobilnih padavina. Osnovni resurs za snabdevanje stanovništva i industrije vodom u Srbiji su podzemne vode koje u ukupnom vodosnabdevanju učestvuju sa preko 90%. Međutim, nisu u dovoljnoj meri iskorištene i uglavnom se neracionalno troše.\nU krajevima koji oskudevaju upotrebljivim podzemnim vodama sve više se koriste rečne vode, odnosno voda iz veštačkih jezera – akumulacija. Sa aspekta zaštite vode kao prirodnog resursa, posebna pažnja se u Srbiji pridaje zaštiti vodenih tokova i obalnog područja, vlažnih i zabarenih površina, zaslanjenih terena, prirodnih jezera i bara.\nVodno prirodno nasleđe (hidrološko nasleđe) u Srbiji se štiti kao prirodno dobro duže od 50 godina, a objekti se biraju tako da predstavljaju sve tipove vodnih pojava. Površinske vode takođe imaju brojne pojave, koje su zaštićene. Najznačajniji i najlepši među njima su veoma poznati, kao što su na primer: slapovi Sopotnice, Slano Kopovo i mnogi drugi.


► Kon: Ne verujem da ćemo u slučaju izbijanja drugog talasa korona virusa\nOn je za TV Prva rekao da je zabrinut zbog mogućnosti pojave drugog talasa epidemije, ali dodaje da bi na jesen zdravstveni sistem trebalo da bude znatno spremniji.\n"Sve treba da pripremimo kao da će da bude (drugog talasa). Moramo da čuvamo zdravstveni sistem, ne smemo više ponovo da ga ceo damo za COVID-19, jer ćemo u suprotnom imati ozbilje posledice", rekao je Kon i podsetio da je u prethodnom periodu zdravstvo funkcionisalo samo za najhitnije slučajeve.\nKon je rekao da bi bez uvođenja vanrednog stanja virus u trećoj i četvrtoj nedelji ušao u svaku bolnicu i domove za stare osobe, da je u ukupnoj organizaciji bilo i grešaka zbog kojih je mogao da bude 60 mrtvih manje, ali da je uvođenje restriktivnih mera bilo neophodno.\n"Imali bi potpuno nezamislivu situaciju. Imali bismo masivni priliv obolelih na zdravstveni sistem, koji bi pukao. Ljudi bi umirali u staračkim domovima, jer ne bi imali gde da ih zbrinemo. Ja sam pomenuo broj od 1.000 mrtvih (da nije bilo vanrednog stanja), verujte to je najniža brojka o kojoj može da se govori. Neka me napadaju, neka o tome bude javna rasprava, tvrdim da bez vanrednog stanja nismo mogli da se odbranimo", kazao je Kon.\nOn je naveo da bi u sličnim situacijama umesto vanrednog stanja moga da se proglasi vanredna situacija, ali samo ako je sistem unapred pripremljen i postoje dovoljne zalihe medicinske opreme.\nEpidemiolog je ocenio i da će sledeća nedelja "mogla da bude opasna", a da se trenutno očekuje da se desi nekoliko spojenih dana kada neće biti beleženi smrtni ishodi uzrokovani COVID-19.\nKomentarišući jučerašnji dan, prvi tokom kog nije bilo smrtnih slučajeva u Srbiji od COVID-19 nakon više nedelja, Kon je rekao da je očekivao "da će taj dan doći ranije", kao i da, nažalost, u bliskoj budućnosti očekuje još preminulih od posledica korona virusa.\nDodao je i da je teško ocenjivati i porediti broj umrlih pre nego što se na svetskom nivou ne uspostavi zajednička metodologija po kojoj će se ocenjivati koliko je tačno preminulih od COVID-19 u državama koje trentutno imaju svoje pojedinačne metodologije.\nU KOVID-bolnicu "Sokobanja" transportovan 91 pacijent iz Beograda\nU Specijalnu bolnicu za nespecifične plućne bolesti "Sokobanja", koja je u KOVID-sistetmu, danas je dovezen 91 pacijent iz Beograda, saopštila je ta bolnica.\nU poslednja 24 sata u Srbiji je od posledica zaraze koronavirusom umrla 61 osoba - četiri više nego juče, pa je ukupan broj umrlih tokom epidemije povećan na 1.484, objavljeno je danas na sajtu...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je da će danas biti "težak dan", naročito po broju preminulih od COVID-19, da je odgovornost svih da budu disciplinovaniji, kao i da je...


A. J. 24. aprila 2021. 01:14\nPrema anketi čije je rezultate danas predstavila Evropska komisija, na drugom mestu po nezainteresovanosti za vakcinaciju je Bugarska, gde je u ovom trenutku 19 odsto građana spremno da primi vakcinu.\nProsečna zainteresovanost, inače, u zemljama EU je 45 odsto, prenela je bugarska agencija BTA.\nIstovremeno,sve je više građana u EU koji smatraju mere protiv pandemije podnošljivijim. Nepodnošljivim ih smatra 11 odsto, a 29 odsto izjasnilo se da teško podnosi ograničenja.\nMerama, inače, nije zadovoljno 49 odsto stanovnika EU, dok je 43 odsto zadovoljno.\nPosle treće doze vakcine, stiče se doživotni imunitet?\nMajka četvoro dece odbila vakcinu pa umrla od korone, poslednja želja:…\nU Bugarskoj je 55 odsto stanovništva zadovoljno merama EU, a 32 procenta nije. Čak 46 odsto očekuje da će se ekonomski oporavak osetiti sledeće godine, 25 procenata računa da će to biti 2023, 12 odsto uopšte ne očekuje oporavak, a sedam odsto nada se tome u narednih nekoliko meseci.


Ekonomisti ne vjeruju u svijetle projekcije DEP-a\nBANJALUKA – Prema posljednjim zvaničnim projekcijama Direkcije za ekonomsko planiranje BiH (DEP), BiH bi u naredne četiri godine trebalo da doživi oporavak i preporod, međutim stručna javnost smatra da za ovakav optimizam u trenutnim okolnostima nema realnog uporišta.\nNaime, posljednji objavljeni pregled preliminarnih ekonomskih predviđanja DEP-a, između ostalog, najavljuje da će najvećim dijelom pod uticajem povoljnijih faktora i ekonomskih kretanja u regionu u evrozoni, BiH 2014. godine zabilježiti ekonomski rast od 2,7 odsto u ovoj godini, 3,4 odsto u narednoj i na kraju 4,3 odsto u 2017. godini.\n„DEP u svojim analizama ne uzima u obzir realnu pretpostavku u kojoj se BiH nalazi. One su prvenstveno vezane za eksterne faktore, odnosno za uticaj tržišta evropskih i zemalja okruženja na kretanja u BiH, a nažalost takve postavke nemaju argumentaciju u odnosnu na ono što se dešava u zemlji„, rekao je Hasić.\n„Nijednom dosad nismo imali mjere ekonomske politike koje bi poboljšale stanje u privredi, dok su političke aktivnsoti u zemlji uvijek u prvom planu. U BiH vlada politička nestabilnost, korupcija je veoma izražena, siva ekonomija raste, dok se zaduženje zemlje u posljednje tri godine uduplalo i to najvećim dijelom zbog konstantno rastuće administracije„, konstatovao je Hasić.\n„Bez svježeg kapitala, te novih tržišta za domaće proizvode, a koji bi u projekciji vodili ka novom zapošljavanju, bilo koji optimizam baziran na drugim ino-trendovima ili domaćem povećanju proizvodnje struje ili ruda nije realan i neće značajno uticati na bolji život građana„, rekao je Pavlović.


Pobeda Dejana Cogoljevića na ciklo krosu u Rumi - Bk Borac\nNa trci ZIMSKE LIGE DUNAVSKOG KUPA održane u Rumi, kadet biciklističkog kluba BORAC, Dejan Cogoljević osvojio prvo mesto, a mladji kadet Matija Peković treće mesto.\nU okviru ZIMSKE LIGE DUNAVSKOG KUPA u nedelju 19.01.2020.godine održana je biciklistička trka u disciplini ciklo-kros u Rumi. Vozilo se na veoma zahtevnoj kružnoj stazi kod Borkovačkog jezera. Na stazi pored asfaltnog dela trebalo je savladati dosta dugačke stepenice, zaledjeni zemljani spust, šumsku stazu, prirodne prepreke… Biciklistički klub BORAC ovakva takmičenja koristi da se premosti duga zimska pauza, da se nastupi sa mladjim kategorijama kojima je ovo odlična prilika da steknu neophodno iskustvo i rutinu u rukovanju sa svojim sportskim rekvizitom-biciklom.\nU kategoriji mladjih kadeta, koji su vozili dva kruga od po 1600m, Matija Peković i pored dosta lošeg starta uspeo je da na kraju osvoji treće mesto.\nU kategoriji kadeta, koji su vozili zajedno sa seniorima i juniorima 40 minuta plus jedan krug, Dejan Cogoljević i Boško Veličić sjajno su startovali. Oni su u konkurenciji dosta starijih biciklista na prvo trčanje uz stepenice bili prvi i sebi izgradili odličnu poziciju za dalji tok trke. Dejan Cogoljević uspeva do kraja trke da se održi medju vodećima i na kraju u ukupnom plasmanu osvaja drugo mesto, a u svojoj kategoriji ubedljivo osvaja prvo mesto. Boško Veličić je tokom trke malo zaostao, ali je bio drugoplasiran u svojoj kategoriji, ali na sredini trke puca mu lanac na biciklu, pa je morao da odustane.\nU kategoriji juniora nastupio je Aleksa Radmilac, koji je takodje vozio trku od 40 munuta plus jedan krug, teško se borio sa zahtevnim preprekama na stazi i u svojoj kategoriji osvojio je četvrto mesto. U ovoj trci nastupio je i masters (veteran) Bojan Vasović, koji je sjajno vozio sa dosta mladjim takmičarima, sve vreme zajedno je bio sa Dejanom Cogoljevićem i kada se očekivala njegova sigurna pobeda u svojoj kategoriji u zadnjem krugu menjač mu je uleteo u žice i morao je da odustane.


Majdanpek: Svih 14 danas pristiglih testova negativno - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Majdanpek: Svih 14 danas pristiglih testova negativno\nOcenu direktora majdanpečkog Doma zdravlja, dr Dragana Fudulovića, da je trenutna situacija mirna, potvrđuju i aktuelni podaci vezani za Kovid 19.\n0Piše: J.B.K. 23. septembra 2020. 20.29\nDanas su naime stigli rezultati 14 PCR testova koji su se čekali I svi su negativni, tako da je u opštini Majdanpek i dalje samo jedno lice aktivno zaraženo Kovidom. Na kućnom lečenju nakon otpusta su dve osobe, a hospitalizovan je jedan pacijent.\nOd početka epidemije korona virus bio je potvrđen kod 158 pacijenata I do sada je izlečeno 146, a od posledica korona virusa preminulo je osam osoba. Broj obolelih i preminulih znanto je veći u drugom talasu odnosno od jula. U prvom talasu je korona virusom bilo zaraženo 12 lica, 11 je izlečeno, a jedna osoba je preminula. U drugom talasu testirano je 502 lica, a pozitivno je bilo 107.\nKorona virus, majdanpek, PCRMajdanpek


Beta 28. oktobra 2020. 13:35\nOdbornik u Skupštini Beograda Milorad Bjedov je danas zatražio povraćaj novca Beogradjanima „oštećenim zbog cene centralnog grejanja“ i hitno smanjenje te cene.\nPokret za preokret je ocenio da JKP „Beogradske elektrane“ godinama „neosnovano, kroz zloupotrebu monopolskog položaja, utvrdjuje cene centralnog grejanja znatno iznad ekonomskih, uz sticanje ekstra profita, na štetu korisnika centralnog grejanja“.\n“ ‘Beogradske elektrane’ su neusaglašavanjem cena grejanja sa cenom energenata na svetskom tržištu i kršenjem Zakona o komunalnoj delatnosti, oštetile Beogradjane za 190 miliona evra u proteklih šest godina“, navodi se u saopštenju uz zahtev da im se vrati novac koji je „rezultat neosnovanog bogaćenja“.\nPokret za preokret je saopštio da je od 2014. godine JKP „Beogradske elektrane“ više naplaćenu cenu, preko računa za grejanje, uplaćivalo u gradski budžet, u proseku 30 miliona evra godišnje „s namenom opšte potrošnje“ čime je „praktično cena grejanja postala harač koji je nametnut Beogradjanima“.\nNa osnovu analize Pokreta za preokret, na osnovu javnih podataka, u poslednje tri godine kada se dobit dobiti JKP „Beogradske elektrane“ podeli s brojem kvadratnih metara koje to preduzeće greje, dolazi se do toga da je stanu od 80 kvadrata neosnovano naplaćeno 40.000 dinara godišnje.\nIz toga proizlazi da je za tri godine gradjanima Beograda koji greju stan od 80 kvadrata uzeto oko 120.000 dinara, navodi se u saopštenju, uz ocenu da je to „ozbiljna pljačka svih svih gradjana Beograda koji koriste centralno grejanje“.\nPo podacima „Pokret za Preokret“, 90 odsto profita JKP „Beogradske elektrane“ završava u gradskom budžetu, što znači da je Grad Beograd taj novac, uzet od gradjana, „usmerio na pevajuće fontane, jelke od 80.000 evra, jarbole i ostale besmislene projekte koji ne služe interesima gradjana prestonice“.


O projektu | Katastar rudarskog otpada u Republici Srbiji\nDokument PODACI O PROJEKTU (ažuriran: septembar 2018.godine)\nStanje pre implementacije projekta\nRepublika Srbija harmonizuje svoje nacionalno zakonodavstvo sa pravnim tekovinama EU u oblasti životne sredine, koje je tema poglavlja 27 pregovora o pristupanju EU. Srbija je uskladila svoje zakonodavstvo sa Direktivom EU o otpadu ekstraktivnih industrija iz 2006. godine i srodnim dokumentima. Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima, koji je na snazi od decembra 2015. godine, uređuje sve aktivnosti od preliminarnih geoloških ispitivanja to zatvaranja rudnika, uključujući rekultivaciju i sanaciju zemljišta. Nacionalno zakonodavstvo takođe predviđa formiranje katastra rudarskih objekata i njihovu klasifikaciju.\nSrbija godišnje proizvede približno 150 miliona kubnih metara čvrstog rudarskog otpada, oko 15,5 miliona tona flotacionog otpada i oko 35.000 tona naftnog mulja.\nPrema preliminarnim projekcijama Ministarstva rudarstva i energetike, Srbija ima oko 200 aktivnih rudnika i približno 250 deponija rudarskog otpada koje su napuštene, neaktivne ili nepopisane. Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima predviđa da je upravljanje aktivnim i neaktivnim rudarskim otpadom odgovornost privrednog društva koje eksploatiše rudu. Privredna društva imaju obavezu dostavljanja godišnjih izveštaja o proizvodnji, uključujući proizvodnju otpada, Ministarstvu rudarstva i energetike.\nSistematizovani i kompletni podaci o napuštenim deponijama rudarskog otpada ne postoje, naročito u smislu vrste, karakteristika i količina rudarskog otpada.\nU skladu s tim, prioriteti Republike Srbije u okviru ovog projekta su identifikacija napuštenih lokacija rudarskog otpada, procena uticaja na životnu sredinu i uspostavljanje baze za upravljanje, remedijaciju i rekultivaciju lokacija rudarskog otpada.\nJačanje kapaciteta Sektora za geologiju i rudarstvo Ministarstva rudarstva i energetike za kontrolu i superviziju rudarskog otpada, kroz razvoj katastra u formi internet aplikacije i knjige.\nJačanje kapaciteta Ministarstva rudarstva i energetike za upravljanje rudarskim otpadom u cilju zaštite životne sredine, kroz studije slučaja na temu sanacije i rekultivacije zemljišta.\nUnapređen nivo znanja na polju inspekcijske kontrole uoravljanja otpadom u okviru Ministarstva rudarstva i energetike, kroz sastavljanje priručnika za inspektore.\nUnapređenje opštih kapaciteta zaposlenih u Ministarstvu rudarstva i energetike za upravljanje rudarskim otpadom, kroz edukaciju i studijske posete.


Generalni direktor FK Partizan Miloš Vazura apelovao je na navijače da ne skandiraju bivšem srpskom generalu Ratku Mladiću na meču protiv Jang bojsa u Ligi Evrope, jer bi u suprotnom klub ponovo dobio kaznu Evropske fudbalske unije (UEFA).\nPartizan je ove sezone, na meču protiv Budućnosti u kvalifikacijama za Ligu šampiona zbog skandiranja Ratku Mladiću i niza drugih ispada pristalica, sankcionisan od UEFA sa dve utakmice bez prisustva publike.\n"Pojedinac može da napravi problem, to se nikad ne zna. Protiv Budućnosti smo kažnjeni zbog pominjanja Ratka Mladića, između ostalog. Zato molim navijače da ne pominju naše generale i ništa slično tome. Daleko bilo, da pobedimo, a potom budemo izbačeni zbog povika. Taj udarac ne bismo izržali", rekao je Vazura za klupsku televiziju.\nOn je podsetio da je Partizan pod uslovnom suspenzijom i da najmanji incident može da izazove posledice.\n"Verujem u povoljan rezultat i zato je jako važno da nema povika ili ubacivanja predmeta u teren. Očekujem pravu podršku, protiv Skenderbega su svi navijači pokazali visok stepen odgovornosti".\nOtkrio je je i da će oko 400 pristalica kluba iz Berna prisustvovati utakmici u Beogradu i da je na Partizanu da na najbolji način sve organizuje.\n"Za razliku od duela sa Skenderbegom, ovaj meč nije visokog rizika. Neka navijači dođu sa decom i podrže klub", zaključio je funkcioner crno-belih.\nUtakmica B grupe Lige Evrope Partizan - Jang bojs igra se u četvrtak od 21.05 na stadionu u Humskoj.


Francuska je ušla u igru: Ko će pobediti u svetskoj trci ka Moskvi - 16.11.2019, Sputnik Srbija\nProjekat izolacije Rusije već je potpuno mrtav i biće sahranjen, smatra poljski novinar Konrad Renkas, koji na portalu „Salon 24“ tvrdi da Nemačka i Francuska... 16.11.2019, Sputnik Srbija\nkomentari i analitika, analize i mišljenja, evropa, svet, vesti, rusija, emanuel makron, vladimir putin, poljska\n18:08 16.11.2019 (Osveženo: 18:29 16.11.2019)\n© REUTERS / Philippe WojazerPredsednik Francuske Emanuel Makron, predsednik Rusije Vladimir Putin i nemačka kancelarka Angela Merkel na sastanku lidera G20 u Hamburgu\n„Francuska je ušla u igru. Predsednik Emanuel Makron, iako je prinuđen da spasava ostatke svoje slabe podrške u Francuskoj, nastavlja da se pozicionira kao lider nove Evrope. Francuski lider sve aktivnije promoviše svoju viziju ’nove arhitekture poverenja i bezbednosti‘, koja uključuje i pitanje rešavanja odnosa s Rusijom“, navodi Renkas.\nPrema njegovim rečima, u toj „arhitekturi“ novog međunarodnog sistema u okviru Evropske unije nesumnjivo treba da bude sačuvano mesto za Rusku Federaciju.\n„A Berlin, iako se distancirao od te ideje, učinio je to pre svega kako ne bi izgubio vrednu ’zlatnu kartu‘ za ekskluzivne odnose s Moskvom“, piše poljski novinar.\nAutor skreće pažnju na to da će se, ako se tome doda politika flertovanja Vašingtona s Moskvom, ispostaviti da je najvažnije pitanje ne samo ove decenije, nego i narednih dekada — ko će pobediti u svetskoj trci ka Moskvi i zbog čega će pobednik biti Vladimir Putin.\n8 Novembar 2019, 19:36\nA izgubiće one zemlje koje nisu primetile geopolitičke promene na Zapadu — kako u SAD, tako i u Evropi, navodi autor.\nDanas je očigledno to da globalnu igru za ustrojstvo postjednopolarnog sveta dobija Rusija, jer njena vizija podrazumeva balans snaga u kojem nezavisne, subregionalne države bez strateških interesa rešavaju probleme na osnovu racionalnih kompromisa, piše Renkas.\n„Ta vizija postaje potpuno primenjiva na savremene međunarodne odnose. Jasno je da bi sadašnji globalni monopolisti, odnosno SAD i njihovi podizvođači radova, pre svega iz Evropske unije, više voleli alternativno rešenje, odnosno svojevrsni ’koncert država‘ iz 19. veka ili politiku ravnoteže Henrija Kisindžera, ali ograničenu samo na izabrane subjekte“, navodi autor.\nPotpuno je očigledno i to da će, u skladu s američkom koncepcijom, lideri prvog reda poput Vladimira Putina i Donalda Trampa odlučivati o svetskim pitanjima, obraćajući se, možda, ponekad s konkretnim pitanjima Velikoj Britaniji, Evropskoj uniji i, možda, pojedinim sitnim igračima, tvrdi Renkas.\nPrema mišljenju autora, primer takvog sistema je rešenje kurdskog problema na severu Sirije.\n„I to je veoma jasna lekcija za stari svet koji, na kraju krajeva, teži geopolitičkoj ulozi u novom, višepolarnom globalnom sistemu“, naglašava poljski novinar.


RTS :: Putin predstavio hiperzvučnu raketu "cirkon"\nSvet Putin predstavio hiperzvučnu raketu "cirkon"\nsreda, 20. feb 2019, 10:45 -> 19:42\nPutin predstavio hiperzvučnu raketu "cirkon"\nVladimir Putin je tokom obraćanja Federalnoj skupštini rekao da je pokrenuta serijska proizvodnja komleksa "avangard", kao i proizvodnja "sarmata".\nNajnovije oružje "peresvet" i "kinžal" pokazali su svoju efikasnost, a uspešno ispitivanje prošao je i "burevesnjik", dok će "posejdon" biti spušten u vodu u prvom kvartalu ove godine, prenosi Sputnjik.\n"Rusija je bila i biće suverena nezavisna država – ili će biti takva ili je uopšte neće biti", poručio je Putin.\n"Neke zemlje to mogu, ali Rusija ne. To je aksiom", poručio je ruski predsednik u govoru u Federalnoj skupštini, koji je ovog puta trajao sat i 27 minuta, čime nije oborio rekord od sat i 55 minuta, prenose RIA Novosti.\n"U tom slučaju Moskva će biti prinuđena da razmesti naoružanje kako bi mogla da gađa ne samo teritorije gde su razmešteni raketni sistemi već i teritorije gde se nalaze centri za donošenje takvih odluka", rekao je Putin, prenosi Sputnjik.\nDodao je i da "antiruska politika ne odgovara interesima SAD" i američkim partnerima predložio da proračunaju domet i briznu ruskih sistema naoružanja i tek na osnovu toga da donose odluke.\n"Bezbednost Rusije će biti osigurana", istakao je ruski predsednik.\n"Rusiju je potrebno očuvati kao civilizaciju koja je zasnovana na mnogovekovnim tradicijama i vrednostima. Potrebno je ujediniti se i svesno napraviti izbor u korist solidarnog razvoja Rusije", rekao je je Putin.\n"Više dece – manje poreza"\nTokom obraćanja Federalnoj skupštini, Putin se osvrnuo i na razvoj zemlje poručivši da Rusija treba da se kreće samo napred i da to kretanje ubrza.\nDodao je da ljudi moraju da osete promene i da se situacija menja nabolje, prenosi Tas.\n"Više dece – manje poreza", poručio je Putin povodom novih mera o povećanju nataliteta u zemlji.\n"Rešenje demografskih problema direktno je povezano sa smanjenjem siromaštva", ukazao je predsednik Rusije i precizirao da je 2000. godine siromašnih bilo oko 40 miliona ljudi, dok je danas taj broj upola manji, oko 19 miliona, prenosi Sputnjik.\n"Rezerve Rusije potpuno pokrivaju spoljni dug"\n"Celokupno naše zakonodavstvo mora da bude u skladu sa aktuelnom tehonološkom situacijom", poručio je ruski predsednik.\nDodaje da zlatne i devizne rezerve Rusije u potpunosti pokrivaju celokupan spoljni dug zemlje, prvi put u istoriji.\n"Potrebno je povećati kapacitete satelitskog sistema"\n"Globalna konkurencija se premešta u oblasti nauke i obrazovanja", istakao je Putin i dodao da su Rusiji potrebni stručnjaci koji su spremni za ogromna dostignuća.\n"Rusija će zasigurno osigurati sopstveni uspeh", zaključio je Putin.\nGovor ruskog predsednika je trajao sat i 27 minuta, čime nije oborio rekord od sat i 55 minuta, prenose RIA Novosti.\nRuska agencija Tas navodi da je Putin najduži govor održao prošle godine, u trajanju od sat i 55 minuta, a najkraće obraćanje od 48 minuta imao je 2004. i 2005. godine.\nGovori predsednika Rusije u proseku su trajali po sat i 15 minuta, dok je Dmitrij Medvedev tokom godina kada je obavljao predsedničku funkciju prosečno govorio po sat i 20 minuta.\n(sreda, 20. feb 2019, 19:05) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 18:21) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 18:08) - Zoran [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 17:45) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 15:16) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 14:23) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 13:19) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 12:37) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 20. feb 2019, 11:23) - anonymous [neregistrovani]


May 22, 2018 MasterCard\nKompanija Mastercard najavila je danas pokretanje Akceleratora, nove inicijative koja za cilj ima brži razvoj industrije finansijskih tehnologija (FinTech), a koja se bazira na snažnoj vezi same kompanije sa ovim sektorom.\nOva inicijativa je osmišljena tako da pomogne ambicioznim igračima iz FinTech sektora time što će im pružiti podršku prilagođenu njihovim potrebama, a koja uključuje pristup uvidima, alatima, tehnologijama i investicijama potrebnim za podršku inovacijama.\nAkcelerator je osmišljen tako da funkcioniše u simbiozi sa već uspešnim StartPath programom za podršku startapovima, a sam proširuje i produbljuje vezu kompanije Mastercard sa FinTech zajednicom i narednom generacijom digitalnih banaka.\nMeđu alatima i sredstvima dostupnim u okviru Akceleratora nalaze se stručnjaci licencirani od strane kompanije Mastercard kao podrška širenju na tržištu, pristup tržišno-prilagođenim finansijskim uvidima za brži rast poslovanja i mogućnost pristupa sredstvima za procesiranje plaćanja. U program je uključen i tim Mastercard savetnika kao podrška implementaciji projekata na tržištu, obradi podataka i analitici. Sam program pruža i sredstva za strateška investiranja i kolateralna ulaganja na početku poslovanja.\n„Pokretanje ove inicijative je naredni korak na našem putu sa dugoročnim ciljem da postanemo preferirani partner za FinTech kompanije širom sveta,“ izjavila je En Kerns, potpredsednica kompanije Mastercard. „FinTech zajednica je globalno posmatrano jedna od najaktivnijih industrija sa brzim tempom razvoja, a Mastercard je posvećen pomaganju brzorastućim firmama da ostvare svoj puni potencijal. Posedujemo veliko iskustvo u pomaganju rasta finansijskoj industriji i to nas stavlja u jedinstvenu poziciju da pružimo platformu koja može da pomogne FinTech kompanijama da ostvare svoje ambiciozne planove za rast.“


SAD i G-7 u borbi protiv prisilnog rada, sajber pretnji i korupcije\nARHIVA - Lideri Group 7 na samitu u Velikoj Britaniji (Foto: Reuters/Patrick Semansky/Pool)\nPredsednik Džo Bajden i lideri grupe demokratija poznatih kao G-7 objavili su predanost borbi protiv prinudnog rada u lancu globalnog snabdevanja, pretnji rensomvera i korupcije.\nSAD i njihovi partneri u G7 su i dalje duboko zabrinuti povodom korišćenja svih formi prinudnog rada u lancu globalnog snabdevanja, uključujuchi prinudni rad ranjivih grupa, poput Ujgura i drugih etničkih i verskih manjinskih grupa u Šinđijangu u Kini. Poljoprivredni, solarni i tekstilni sektor su glavni lanci snabdevanja koji izazivaju zabrinutost u Šinđijangu. Lideri su se složili u pogledu važnosti poštovanja ljudskih prava i obavezali se da će zašititi pojedince od prinudnog rada.\nPored toga, zemlje G-7 su predane tome da se zajednički pozabave pretnjama od strane mreža koje vrše rensomver napade. Bilo je značajnih sajber napada koji su pogodili mnoge članice G-7 i ključnu infrastrukturu drugih zemalja, industrijske i elektronske kompanije, kao i bolnice. Transnacionalne sajber kriminalne grupe imaju moć kad su u pitanju infrastruktura, kripto valute i mreže za pranje novca, a meta su im žrtve širom sveta. I vlade i privatni sektor moraju da sarađjuju kako bi obezbedili da kritična infrastruktura bude otporna na te pretnje.\nŠtaviše, zlonamerne sajber aktivnosti moraju se istražiti i sudski goniti i mora se izgraditi kolektivna sajber odbrana. Pojedine zemlje takođe moraju da se pozabave kriminalnim aktivnostima koje se odigravaju u okviru njihovih granica.\nZemlje G-7 su se takođe složile da preduzmu kolektivnu akciju u borbi protiv korupcije. Predsednik Bajden je nedavno saaopštio da se sprovode kolektivni napori da se suzbije korupcija, što je ključni nacionalni interes I izdao Memorandum o studiji nacionalne bezbednosti za borbu protiv korupcije kako bi se unapredio taj ključni zadatak. Korupcija dovodi do korozije nacionalnog poverenja, čini vlade manje efikasnim, traći javne resurse i potkopava osnove demokratskih društava. Štaviše korupcija nanosi ogromnu štetu ekonomijama I suštinski je nefer prema gradjanima.\nZajedno sa svojim partnerima iz G7, SAD će se pozabaviti zloupotrebama od strane kompanija, ograničenjem sposobnosti zlonamernih učesnika na planu pranja novca u transakcijama kupoprodaje nekretnina, poboljšanjem razmene informacija i reformom strane pomoći kako bi bila fokusirana na borbu protiv korupcije kao prioritet. SAD pozdravljaju predanost grupe G-7 da preduzme kolektivnu akciju u borbi protiv korupcije.\nKako je predsednik Bajden rekao “Amerika je ponovo na čelu sveta zajedno sa nacijama koje dele naše suštinske vrednosti”.\nSAD podržavaju Deklaraciju o obrazovanju devojčica G-7\nMeđunarodne nagrade za žensku hrabrost


Borjan: Čast je biti kapiten, ali trofeji su važniji! | BN\nBorjan: Čast je biti kapiten, ali trofeji su važniji!\nGolman fudbalskog kluba Crvena zvezda, Milan Borjan, rekao je da je velika čast biti kapiten crveno-belih.\nFudbal 02.04.2019 | 09:15\nMilan Borjan rekao je da je velika čast biti kapiten crveno-belih, ali je istakao da je najvažnije da je njegova ekipa upisala još jednu pobedu i napravila još jedan korak ka cilju, odnosno ka osvajanju "duple krune".\nZvezda je u 28. kolu Super lige Srbije pobedila Mačvu sa 2:1, a ekipu je kao kapiten predvodio Milan Borjan. Zvezdin čuvar mreže je drugi put nosio kapitensku traku na zvaničnom meču.\n"Velika je čast biti kapiten u klubu kao što je Crvena zvezda, ponosan sam i na tu ulogu. Tu sam kada treba da predvodim saigrače. Svi smo tu da zajedno doprinesemo uspesima i da što više trofeja stigne na Marakanu, to je važnije nego ko od nas nosi traku", rekao je Borjan za klupski sajt.\nOn je zajedno sa saigračima došao do 54. uzastopne utakmice bez poraza u domaćem šampionatu, i to posle preokreta.\n"Istina, volim kada sačuvam mrežu, to je nama golmanima primarni zadatak, ali je najbitnije da smo protiv Mačve osvojili nova tri boda. Serija bez poraza je izuzetna, samo se ne opterećujemo time, već idemo korak po korak ka tituli. Napravili smo još jedan uspešan ka cilju, a to je dupla kruna, i svi smo podredjeni tom timskom uspehu", rekao je Borjan.\nCrveno-beli u sredu od 17.00 gostuju Bačkoj u okviru 29. kola Super lige, što je pretposlednji duel pred plej-of.\n"Dobro poznajemo sve prednosti i mane protivnika. Ipak, sve zavisi od nas, ako budemo igrali kako umemo, verujem da neće biti problema. Takodje, i naš stručni štab uvek sjajno analizira svakog rivala, pa ćemo biti maksimalno spremni za sve što nas čeka na terenu", kazao je Borjan.


Projekat IPAK-Mladost gradi budućnost\nKreativna industrija mladih i zapošljavanje\nProteklih dana u Sarajevu je Udruženje IPAK-Mladost gradi budućnost iz Tuzle potpisalo ugovor o implementaciji projekta “Kreativna industrija mladih i zapošljavanje” sa predstavnicima Projekta zapošljavanja mladih (YEP) koji finansijski podržava Švicarska agencija za razvoj i suradnju (SDC).\nCilj projekta je osnaživanje i obuka mladih ljudi u oblasti plasteničke proizvodnje voća i povrća, drvomodelarstva, kreativne izrade nakita, te pružanje usluga frizera, manikira i pedikira.\nProjektom je obuhvaćena ciljna grupa 30 mladih ljudi starosti od 18-27 godina sa područja opština Zvornik i Tuzla, koji će nakon devetomjesečne teorijske i praktične obuke, uz pomoć IPAK-MGB, stvoriti uslove za samozapošljavanje. Očekivani rezultat je zapošljavanje 40% učesnika u projektu.\nIPAK-Mladost gradi budućnost je u proteklom periodu implementirala veliki broj projekata koji su imali za cilj socijalnu inkluziju mladih ljudi sa ove dvije opštine, te se ovim projektom nastavljaju dobre prakse i zapošljavanje mladih ljudi.\nPartneri u implementaciji projekta su Zavodi za zapošljavanje TK, Biro za zapošljavanje Zvornik, Klubovi za traženje posla, zadruga VOĆAR, te Internorm Co. Iz Udruženja IPAK-Mladost gradi budućnost pozivaju sve zainteresovane mlade da se prijave za učešće u projektu preko postojeće web stranice organizacije IPAK-Mladost gradi budućnost.


Svečanu Akademiju su otvorili izvedbom himni „Hej Sloveni“ i „Internacionale“ mladi umetnici Darko Jusufović i Maša Babić, u čemu su im se pridružili i ostali prisutni u popunjenoj „Press“ sali hotela Slavija.\nKao specijalni gosti na ovogodišnjoj Svečanoj akademiji, prisustvovali su predstavnici ambasade Ruske federacije u Beogradu, kao i predstavnik udruženja Sirijskih studenata u Srbiji. Zbog bolesti skupu nije mogla prisustvovati ambasadorka Venecuele, iako je najpre njeno prisustvo bilo potvrđeno, a zbog redovnih obaveza na žalost ni ambasador Kube u Srbiji nije bio prisutan. Kubanska i Venecuelanska ambsada su poslali pozdravne poruke skupu, te na taj način dali podršku ovoj važnoj manifestaciji u organizaciji naše Partije i SKOJ-a.\nPosle uvodnih reči, o istorijskom značaju i kontekstu u kom je došlo do Drugog zasedanja AVNOJ-a, kao i o odlukama sa zasedanja u Jajcu, skup je u iscrpnom obraćanju izvestila članica Sekretarijata NKPJ, drugarica Vesna Milunović. Još jedna članica Sekretarijata naše Partije, drugarica Ana Ručnov, nadahnuto je izrecitovala pesmu Dušana Vasiljeva „Domovina“. Posle nje reč je dobio Prvi sekretar SKOJ-a, drug Aleksandar Đenić, koji je naveo važan politički značaj koji Dan Republike ima i u savremenim političkim uslovima. Takođe Đenić je izneo i osudu antijugoslovenske i revizionističke histerije koja u Srbiji i drugim republikama Jugoslavije ima neraskidive veze s antikomunizmom. Takođe, Đenić je koncizno referisao i izvestio prisutne o učešču na 20. Sastanku komunističkih i radničkih partija sveta na kom je bio delegat NKPJ. Na kraju se skupu obratio i Generalni sekretar, drug Aleksandar Banjanac koji je nabrojao skorašnje i predstojeće aktuelnosti naše Partije, ali i važne zadatke koji su pred nama a koji su u vezi s jubilejom koji obeležavamo, koji nas ujedno obavezuje na ozbiljan i pregalnički rad svakoga od nas kome je cilj obnove Jugoslavije zasnovane na ravnopravnosti njenih naroda, solidarnosti i zajedništvu važan imperativ.\nOd posebnog značaja je bilo usvajanje specijalne deklaracije „Jugosloveni u Srbiji imaju pravo na stvaranje nacionalnog saveta“ koja je jednoglasno usvojena.\nU nastavku prenosimo tekst deklaracije:\nDeklaracija Nove komunističke partije Jugoslavije:\nJugosloveni u Srbiji imaju pravo na stvaranje nacionalnog saveta\nNova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) na dan kojim se obeležava 75. godina od Drugog zasedanja AVNOJ-a i utemeljivanja republike na ovim prostorima, započinje kampanju za proglašenje Jugoslovena nacionalnom manjinom u Srbiji i poziva sve jugoslovenski opredeljenje građane da joj se pridruže u toj važnoj i pravednoj borbi.\nShodno tome, NKPJ donosi deklaraciju o potrebi i opravdanosti dodeljivanja Jugoslovenima statusa nacionalne manjine u Srbiji. Kao što je poznato, u ovom trenutku Jugosloveni koji žive na teritoriji Srbije nemaju taj status čime im je uskraćeno nešto što im objektivno i u potpunosti pripada.\nS obzirom da Jugosloveni nemaju status nacionalne manjine u Srbiji nemaju ni pravo izbora svog nacionalnog saveta. Na taj način je učinjena velika nepravda svim Jugoslovenima. Njima bi trebalo dozvoliti da se organizuju kao nacionalna zajednica u Srbiji što naravno podrazumeva da im treba omogućiti formiranje sopstvenog nacionalnog saveta.\nPrvi razlog je taj što na našim prostorima postoji veliki broj ljudi koji sebe smatraju Jugoslovenima. Dosta njih, potiče iz mešovitih brakova koji su bili česti u bivšoj Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji i jednostavno ne mogu da se identifikuju sa nekim od drugih naroda koji su činili SFRJ. Takođe, sasvim je normalno da se jedan broj građana poistoveti sa jugoslovenskim identitetom u državi koja se tako zvala punih 85 godina.\nDrugi razlog je taj što je Srbija pravni i politički naslednik Jugoslavije što znači da bi svi oni koji se izjašnjavaju kao Jugosloveni trebalo da dobiju ne status nacionalne manjine, već konstitutivnog naroda u zemlji. Prema tome zbog specifičnosti položaja Jugoslovena u Srbiji i činjenjice da je ona 85 godina bila deo Jugoslavije, bilo bi pravilno, pošteno, korektno i potpuno opravdano dozvoliti Jugoslovenima da biraju svoje nacionalne savete, a političkim partijama jugoslovenske naionalne zajednice omogućiti da na izborima skupe odgovarajući broj potpisa srazmerno broju Jugoslovena koji žive u Srbiji. Dakle, potrebno je dati im ista prava kao i pripadnicma 18 nacionalnih manjina koje su kao takve priznate u Srbiji.\nNKPJ se zalaže za obnovu Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije u njenim istorijskim granicama od Triglava do Đevđelije. NKPJ se zalaže za obnovu Jugoslavije jer je to naša socijalistička domovina koja se nije raspala kako dušmani lažu već ju je razbio zapadni imperijalizam i peta kolona zarad gramzivih ciljeva krupnog kapitala. Komunisti su svesni da će do obnove naše domovine doći kada jugoslovenski narodi na dobrovoljnoj osnovi donesu takvu odluku. Komunisti su svesni da će to biti borba koja će se možda sastojati iz više etapa, možda će i potrajati, ali ono što znamo sa sigurnošću je da je obnova Jugoslavije kao i obnova i konačna pobeda socijalizma u svetu istrorijska etapa u razvoju čovečanstva koju niko i ništa ne može zaustaviti. Važna faza u borbi za jugoslovensku stvar je inicijativa da svi oni koji se smatraju Jugoslovenima u Srbiji dobiju status nacionalne zajednice (odnosno manjine kako to Ustav i aktuelni zakoni regulišu) sa pravom izbora svog nacionalnog saveta i formiranja svojih manjinskih partija u skladu sa izbornim i drugim važećim zakonima.\nStoga, pozivamo sve jugoslovenske patriotske organizacije i pojedince da udruže svoje snage sa NKPJ i stvorimo front čiji će minimalni cilj biti obezbeđivanje Jugoslovenima statusa nacionalne manjine u Srbiji, a maksimalni obnova na dobrovoljnim osnovama naše zajedničke domovine.\nKoristimo priliku da svim građanima, radnom narodu naše domovine, poželimo srećan praznik i prenesemo najbolje želje da neki od narednih Dana Republike obeležili u obnovljenoj Jugoslaviji!\nŽiveli Jugosloveni, živela Jugoslavija, živela Republika!


HOKEJ NA LEDU, Orlići u četvrtak nastavljaju borbu za medalju, Island za povratak na put pobeda - ATA Stars\nHOKEJ NA LEDU, Orlići u četvrtak nastavljaju borbu za medalju, Island za povratak na put pobeda\nHome/Ostali sportovi, Uncategorized/HOKEJ NA LEDU, Orlići u četvrtak nastavljaju borbu za medalju, Island za povratak na put pobeda\nReprezentacija Srbije do 18 godina takmičenje na Svetskom prvenstvu u hokeju na ledu Divizije II, Grupa B u Beogradu nastavljaju duelom protiv Islanda, u četvrtak od 20 časova.\nPosle velikog uspeha i pobede u meču sa Holandijom (3:2), a zatim i tesnog poraza u završnici susreta sa Španijom (3:4), “Orlići” se u nastavku svetskog šampionata koje se održava u ledenoj dvorani “Pionir” sastaju sa selekcijom koja je u prva dva kola zabeležila oba poraza. Naš nacionalni tim favorit je u duelu sa ekipom sa dalekog severa Evrope, koja je uz Belgiju do sada pokazala najmanje na turniru.\nPovezana vest: KUGLANJE, SP RICING, Vilmoš Zavarko dvostruki šampion sveta\nS druge strane, izabranici Jovice Rusa pružili su dve odlične partije i uz malo više sreće i koncentracije mogli su već da razmišljaju o plasmanu u viši rang (Divizija II, Grupa A). Ipak, uprkos porazu od “Crvene furije” naš nacionalni tim i dalje ima šanse za najviši plasman, a pobede u sva tri preostala meča gotovo izvesno bi im donele makar srebro, iako ni zlato još uvek nije nedostižno, ali će o njemu odlučivati i međusobni duel Holandije i Španije u poslednjem kolu.\nPovezana vest: GIMNASTIKA, Japancima srebro posle usvojene žalbe\nIslanđani u kategoriji do 18 godina nisu pobedili “Orliće” punih sedam godina, još od Svetskog prvenstva u estonskoj Narvi kada su slavili 4:2, dok na poslednja tri šampionata nam nisu uspeli da nam daju nijedan gol (dve pobede Srbije od 4:0 i ubedljiv trijumf od 11:0 u Talinu 2014. godine).\nU prvoj utakmici trećeg kola, u derbiju Beneluksa sastaju se Holandija i Belgija (13 časova), dok se potom sastaju Španija i Australija, u meču koji bi mogao da pokaže pravu snagu “Kengura”, budući da bi njihov duel sa našim nacionalnim timom mogao da značajno utiče na konačan plasman “Orlića”.\nPovezana vest: Bivši olimpijski šampion uhvaćen sa 9 kilograma kokaina\nSavez hokeja na ledu Srbije odlučio je da do kraja šampionata ulaz na sve utakmice bude SLOBODAN.\nTRENUTNA TABELA: Španija 6, Australija 6, SRBIJA 3, Holandija 3, Island 0, Belgija 0.\nBy ATA Stars Redakcija|2017-03-15T21:47:32+01:00mart 15th, 2017|Ostali sportovi, Uncategorized|0 Comments\nZdrava deca – zdrava budućnost: Kako da mališane naučimo pravilnoj ishrani


Načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo Ljubiša Ćosić rekao je Srni da je do povećanja budžeta došlo zbog porasta priliva sredstava po osnovu prodaje zemljišta i naplate rente i uređenja zemljišta.\nĆosić je naglasio da su ova sredstva od oko 2,5 miliona KM namijenjena za kapitalne investicije, od čega je oko 400.000 KM planirano za drugu fazu dogradnje Doma zdravlja, kao i za opremanje dječijeg obdaništa i gradnju i rekonstrukciju putne komunikacije na području opštine.\nOn je istakao da je Skupšina opštine na jučerašnjoj sjednici razriješila dužnosti direktora Doma zdravlja u Istočnom Novom Sarajevu Dragana Krstovića i za vršioca dužnosti imenovala Danila Kujačića.\nPrema njegovim riječima, sada Dom zdravlja, u kojem po 50 odsto vlasništva imaju opštine Istočno Novo Sarajevo i Istočna Ilidža, ima dva vršioca dužnosti direktora, jer je jednog imenovala i Skupština opštine Istočna Ilidža, bez saglasnosti opštine Istočno Novo Sarajevo.\n“Jedini razlog zašto sam se borio da dođemo do dogovora i da bivši direktor Krstović upravlja Domom zdravlja do razrješenja situacije i dogovora sa opštinom Istočna Ilidža, jer sada imamo dva vršioca dužnosti direktora koje su imenovale dvije skupštine i ne znam kako ćemo se izvući iz ove situacije”, istakao je Ćosić.\nOn je dodao da se u javnosti stvara ružna slika da dva direktora upravljaju jednom ustanovom.\nĆosić se nada da će predstavnici dvije skupštine opština naći rješenje i doći do situacije da se Domom zdravlja upravlja na kvalitetan način.\nOn je rekao da će pokušati sa zamjenikom načelnika opštine Istočna Ilidža Miljanom Damjanovićem da dođe do dogovora da se što prije raspiše tender za izvođenje druge faze građevinskih radova na Domu zdravlja, jer su u Nacrtu rebalansa budžeta za to predvidjeli dodatnih 400.000 KM. Srna\nTagovi: budzetdom zdravljaistocna ilidzaistocno novo sarajevoljubisa cosic


Program reformi u sektoru zdravstva - NOVA stranka\nProgram reformi u sektoru zdravstva\nZdravstvo, zdravstvena struka i zdravstvena zaštita se danas u Republici Srbiji nalaze na najnižem nivou razvoja i uspeha. Prema nedavno objavljenom Evropskom zdravstvenom potrošačkom indeksu, Srbija se na listi od 34 evropske države nalazi među poslednjima po kvalitetu zdravstvene zaštite. Države u regionu izdvajaju četiri puta više novca za zdravstvo od Srbije. Izdvajanje za zdravstvo je u Holandiji 12%, Nemačkoj i Francuskoj 11,6%, a u Srbiji 3,6% BDP.\nU Srbiji je u zdravstvu zaposleno 104.500 ljudi. Od toga je 20.900 lekara, što je ispod evropskog proseka broja lekara u odnosu na broj stanovnika. Sa druge strane, nezaposleno je 2.019 lekara, 1.220 stomatologa, 400 farmaceuta i 14.853 srednjeg stručnog kadra.\nZastareo, neefikasan i nefunkcionalan zdravstveni sistem primorava građane da se leče u privatnim zdravstvenim ustanovama. Privatno lečenje je (zbog lošeg standarda života) za najveći deo građana nedostupno, tako da veliki broj građana nije u mogućnosti da se leči na adekvatan način. Obrazovne institucije, fakulteti i srednje škole koje učestvuju u edukaciji zdravstvenih radnika su, kao i ceo zdravstveni sistem, ne samo loši, neefikasni i korumpirani, već i ne zadovoljavaju potrebe društva. Program rada i praktična nastava su svedeni na minimum, usled čega je ugled naših škola u svetu opao. I pored toga, veliki broj osposobljenih kadrova odlazi iz zemlje (i uz teške i skupe nostrifikacije i polaganje diferencijalnih ispita), svoje mesto pronalazi izvan granica Srbije.\nGlavni problemi u zdravstvenom sistemu Srbije do sada su:\nloša organizacija u sistemu zdravstvene zaštite;\nloša organizacija u finansiranju zdravstvene zaštite.\nZdravstvena politika Nove stranke ima jasno definisane ciljeve zdravstvenog sistema, koji treba da budu zasnovani na zdravstvenim potrebama građana, adekvatnom besplatnom osnovnom zdravstvenom osiguranju svih građana Republike Srbije, potpuno jednakom za sve, bez obzira na starosnu dob, eventualne hronične bolesti i stanja, zaposlenost i nezaposlenost, kao i na stvarnim mogućnostima za uspostavljanje realnih izvora finansiranja uz konstantno podizanje kvaliteta zdravstvene zaštite i zdravstvenog stanja stanovništva.\nCilj transformacije zdravstvenog sistema je:\nočuvanje i unapređenje biološkog integriteta građanstva Republike Srbije;\nborba za demografiju uz produženje produktivnog života ljudi;\nunapređenje kvaliteta života ljudi;\npoboljšanje materijalnog stanja zdravstvenih ustanova i zdravstvenih radnika;\nveći uticaj korisnika zdravstvene zaštite u odlučivanju o razvoju, korišćenju sredstava i sprovođenju zdravstvene zaštite, jer je zdravstveni sistem jako centralizovan, kao i sama sredstva za zdravstvenu zaštitu.\nPrincipi na kojima se zasnivaju mere za transformaciju zdravstvenog sistema\n1. Racionalno korišćenje sredstava, usmerenih prema prioritetima i grupama koje u dugotrajnom periodu nemaju jednake mogućnosti da dostignu zdravlje i kvalitet života zbog različitih spoljnih i unutrašnjih faktora.\n2. Uvođenje posebnog programa zdravstvene zaštite za posebno osetljive grupacije stanovništva, kao što su žene u toku trudnoće, predškolska i školska deca, studenti i starije osobe.\n3. Podsticanje razvoj i modernizacija medicinskih ustanova u regionalnim centrima u cilju ravnopravne zdravstvene zaštite na celoj teritoriji Republike Srbije.\n4. Racionalizacija trošenja sredstava za zdravstveno osiguranje. Racionalizacija bi se obezbedila standardizacijom zdravstvenih usluga, dok bi druge vanstandardne usluge plaćali oni koji ih i zahtevaju.\n5. Obavezno finansiranje iz budžeta mera za unapređenje zdravlja, odnosno prevenciju bolesti.\n6. Centar sprovođenja zdravstvene zaštite je porodični lekar.\n7. Neophodna reforma medicinske edukacije.\n8. Unapređenje znanja i veština zdravstvenih menadžera.\n9. Efikasno organizovanje sistema zdravstvene zaštite na tri nivoa: primarnom, sekundarnom i tercijarnom.\n10. Decentralizacija primarne zdravstvene zaštite, uz očuvanje njene finansijske održivosti i učestvovanje privatnog zdravstvenog sektora.\n11. Precizno definisanje osnovnog paketa mera zdravstvenih usluga koji treba da bude jednako dosupan svim građanima, tako da efekti lečenja budu srazmerni troškovima.\n12. Uspostavljanje novog sistema strogo namenskog finansiranja zdravstvene zaštite u kojem kontrola tokova novca mora biti efikasna.\n13. Obezbeđivanje ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, kako u državnim tako i u privatnim ustanovama, pod istim uslovima za sve korisnike zdravstvene zaštite.\n14. Vrednovanje svih zdravstvenih ustanova po osnovu kvaliteta pružanja zdravstvenih usluga pacijentima, primenom jedinstvenih kriterijuma, licenciranja, akreditovanja i kategorizovanja, a ne po osnovu vlasništva.\n15. Obezbeđivanje neophodnih lekova i sredstava za lečenje mora biti primarni državni interes.\n16. Kontinuirana modernizacija medicinske opreme, naročito u oblasti urgentne medicine i onkologije kao i visoko specijalizovanim medicinskim ustanovama od nacionalnog značaja.\n17. Povećanje participacije osiguranika u odlučivanju i ravnomernija zastupljenost predstavnika osiguranika u organima upravljanja institucija za zdravstveno osiguranje.\n1. Racionalizacija koja podrazumeva automatizaciju u cilju smanjivanja administrativnih kadrova u zdravstvu. Maksimalno rasterećenje lekara od administrativnih poslova sa ciljem povećanja njihove produktivnosti.\n2. Izjednačavanje privatnog i društvenog sektora u zdravstvu, izmenom postojećih zakona i donošenjem novih. Takvi zakoni bi omogućili građanima kvalitetniju uslugu, izbor koji je Ustavom zagarantovan i konačno uspostavljanje sistema na polju zdravstvene zaštite. Posebno bi ova mera dovela do smanjivanja lista čekanja na određene dijagnostičke procedure.\n3. Organizacija zdravstvene službe zasnovana na pozitivnim iskustvima drugih zemalja, uz izjednačavanje privatnog i državnog zdravstva. U novom sistemu zdravstvene zaštite svi građani će imati jednaka prava lečenja u državnim i privatnim ustanovama.\n4. Značajno povećanje plata zdravstvenim radnicima, nagrađivanje u zavisnosti od kvaliteta, a ne kvantiteta pružanja usluge u zdravstvu, uz uvođenje preciznih kriterijuma za ocenu kvaliteta rada. Kvalitet u zdravstvu podrazumeva i uštedu jer će se izbegavati i greške i komplikacije i dužina lečenja i dijagnostičkih postupaka. Dosadašnje insistiranje na kvantifikaciji usluga koje pruža pojedini lekar ili ustanova, nije dovelo do poboljšanja ili uštede. Ovom merom se sa jedne strane stimulišu zdravstveni radnici u svom usavršavanju, a sa druge strane se smanjuje mogućnost korupcije.\n5. Posebno stimulisanje zdravstenih radnika koji će raditi u zabačenim i nepristupačnim delovima Srbije radi univerzalne pokrivenosti zdravstenom zaštitom celog stanovništva u Srbiji. Svetska zdravstvena organizacija i NOVA stranka preporučuju da primarna zdravstvena zaštita bude srce svakog zdravstenog sistema. Primarna zdravstvena zaštita biće osnov i centralni deo ukupnog Sistema zdravstvene zaštite Srbije.\nMere Nove stranke u primarnoj zdravstvenoj zaštiti:\nreorganizacija domova zdravlja i formiranje ambulante porodične medicine;\nporodična medicina koja podrazumeva: jedna porodica – jedan doktor;\nprimarna zdravstvena zaštitu koju čine i timovi porodične medicine u privatnom vlasništvu;\ndoedukacija doktora za porodičnog doktora: suština je promena odnosa porodični doktor-pacijent, stvaranje prisnije relacije, poznavanje ukupnog stanja porodice što doktoru omogućava kvalitetniji rad;\nrasterećenje doktora u administraciji i praćenju pacijenata;\nu dugoročnom planu bi bila ostvarena specijalizacija za doktora porodične medicine;\nprimarna zdravstvena zaštita koja uključuje više specijalizovanih zdravstvenih usluga kao što su seksualno, reproduktivno i mentalno zdravlje.\n6. Depolitizacija zdravstenog sistema koji je često do sada bio podređen stranačkim trgovinama.\n7. Definisanje paketa usluga: osnovni, sekundarni i tercijarni.\n- Formiranje radne grupe za paket usluga primarne zdravstvene zaštite. Radi racionalizacije zdravstva neophodno je uraditi paket u sekundarnoj i tercijarnoj zdravstvenoj zaštiti;\n- Definisanje prevencije kao obavezni vid zdravstvene zaštite i uključivanje u osnovni paket mera;\n- Objasniti korisnicima usluga zdravstva da su zdravlje i bolest ekonomske kategorije i da imaju svoju cenu.\n8. Organizovanje i finansiranje primarne zdravstvene zaštite na teritoriji opštine. Opšte bolnice i zavodi se organizuju za više opština. Visoko specijalizovane zdravstvene ustanove čine tercijarni nivo i one pokrivaju teritoriju regiona.\n9. Organizovanje zdravstenih ustanova mogu u državnom, privatnom i mešovitom vlasništvu, sem zdravstevih ustanova kojima se pokrivaju određeni državni poslovi, kao što su zavodi za zdravstvenu zaštitu, zavodi za transfuziju krvi, ustanove za ispitivanje lekova, čije pravo na osnivanje će imati država.\n10. Unapređenje kvaliteta kao prioritetni zadatak. Formiranje komisije za kontrolu kvaliteta. Procena kvaliteta zasnovana na primeni standarda i indikatora kvaliteta koji su neophodni.\n11. Izrada kliničkih smernica, vodiča dobre prakse, koji će imati za cilj ostvarivanje dobrobiti, kako za korisnike i za pružaoce zdravstevene zaštite, tako i za zdravstvo u celini.\n12. Plaćanje po učinku bolničkih usluga, što je veoma važno zbog povećanja transparentnosti. Direktno i indirektno merenje efikasnosti zdravstvenih ustanova na svim nivoima, kao mogućnost poboljšanja, što omogućava uvid o aktivnostima bolesnika i racionalizaciju pri pružanju zdravstvenih usluga (2007. godine Rick Mayes opisao je ovo kao najuticajniju inovaciju u medicinskom finansiranju posle II svetskog rata).\n13. Javno-privatno partnerstvo. Uključivanje privatnog sektora u sistem zdravstva jača i podstiče zdravstvo u celini.\n14. Dostupnost lekova. Plansko otvaranje novih apoteka, čime se postiže efekat prisutnosti i dostupnosti lekova gde god je potrebno. Olakšice u proceduri za uvoz lekova registrovanih u EU i drugim razvijenim zemljama. Definisanje prioritetnih lekova koje predstavljaju najveći trošak, kako u državi, tako i pojedinim regionima i smanjenje opterećenja za te lekove.\n15. Prevencija i kontrola zaraznih bolesti. Poboljšanje kontrole, obavezne vakcinacije stanovništva i njeno sprovođenje. Blagovremeno obaveštavanje i edukovanje stanovništva o neophodnosti vakcinacije, usled prisustva sve većeg otpora među stanovništom. Donošenje zakona koji rešava ovu oblast uz prethodnu javnu diskusiju. Rad na smanjenju i prevenciji intrahospitalnih infekcija striktnijim pravilima u okviru zdravstvenih institucija i njihovim nadzorom.\n16. Integrisanjem sa vojnomedicinskim zdravstvenim inistitucijama sa jedinstvenim zdravstvenim sistemom zdravstvene zaštite Srbije. Poseban akcenat dati zapostavljenom i vešto skrivanom Posttraumatskom sindromu i njegovim posledicama.\nOve mere su uslov da se do temelja urušen sistem zdravstene zaštite dovede u okvire koji su neophodni za funkcionisanje društva. Dosadašnja praksa je pokazala da se “krpljenjem rupa” urušenog sistema ne postižu pravi efekti, već da medicina predstavlja samo još jedan teren za dnevno politički marketing, a to neminovno vodi u korupciju. Otežavajuća okolnost u ovoj društvenoj oblasti je potreba da sistem i u toku “popravke” funkcioniše. Zato je potrebno reforme sprovoditi korak po korak, obezbeđujući građanima zdravstenu zaštitu prema mogućnostima, ali bez produbljivanja već postojećih problema.\nZdravstveno osiguranje mora tačno definisati izvor i način finansiranja. Sistem finansiranja mora poći od zdravstvenih potreba građana, prioriteta i realno mogućih izdvajanja za zdravstvenu zaštitu. Mogućnosti izdvajanja za zdravstvenu zaštitu društva, čiji su građani pretežno siromašni, a privreda nerazvijena, su više nego ograničeni. Zbog toga je neophodno uspostaviti stabilno, transparentno finansiranje.\nNaše društvo mora da zna da je dosadašnji sistem finansiranja zdravstvenog osiguranja građana zasnovan na suštoj proklamovanoj zabludi. To je zamagljen sistem gde nema budžetske procedure, a državni organi su sakriveni iza osiguranja.\nRealizacijom zacrtanih ciljeva Nova stranka će omogućiti da celokupno stanovništvo na teritoriji Republike Srbije bude obuhvaćeno zdravstvenom zaštitom (100%) uz slobodan pristup zdravstvenim uslugama, čime će svi stanovnici Republike Srbije imati potpuno besplatno osnovno zdravstveno osiguranje, jer će se finansiranje zdravstvene zaštite omogućiti iz budžeta.\nNa taj način će se:\npoboljšati efikasnost u pružanju zdravstvenih usluga;\npoboljšati i utemeljiti preventivna zdravstvena zaštita;\nstvoriti adekvantni uslovi za izgradnju boljeg i humanijeg sistema zdravstvene zaštite;\nracionalizovati zdravstveni sistem, ali ne na štetu pacijenata;\ndepolitizovati zdravstveni sistem, koji je do sada bio podređen stranačkim interesima.\nDodatno dobrovoljno zdravstveno osiguranje je pogodnije za deo populacije sa višim prihodima. Ono povećava mogućnost izbora i pristupa različitim zdravstvenim ustanovama. Obezbeđuju širi izbor, brži pristup i bolje usluge (prijatniji boravak u bolnici) ali ne mnogo bolji medicinski kvalitet zaštite.\nPotrebno je izvršiti značajne promene u planiranju, obrazovanju i usavršavanju zdravstvenih radnika. Ministarstvo zdravlja treba da donese dugoročni plan potreba za svim vrstama zdravstvenih radnika, na osnovu kog će donositi srednjoročne planove i sa tim planovima uskladjivaće se upisna politika na fakultetima i školama zdravstvene struke.\nNova stranka je za uvođenje volonterskih specijalizacija koje su bile ukinute. Ministarstvo zdravlja treba da kroz međunarodnu saradnju utiće na promene planova i programa edukacije zdravstvenih radnika kako bi se njihovo obrazovanje usaglasilo sa stvarnim potrebama zdravstvene zaštite i međunarodno prihvaćenim ciljevim


Hajnalka Buranj predsednica Foruma žena SVM-a\nOrganizacija koja okuplja žene danas je u Senti, u lokalnom sedištu stranke, održala izbornu skupštinu.\nIzborna skupština je bila neophodna jer je proteklih nekoliko sedmica organizacija radila bez predsednice – kaže upravo izabrano rukovodstvo Foruma žena. Suzana Bajus iz Novog Kneževca od sada će biti na mestu zamenice predsednice.\n„Sarađivaćemo još efikasnije sa forumima omladine i penzionera, učestvovaćemo u raznim aktivnostima pred izbore. Očekujemo da aktiviramo što više dama i njihovih supružnika, da se što više njih uključi u ovaj posao koji želimo da učinimo još efikasnijim" kaže Suzana Bajus, zamenica predsednice, Forum žena, SVM.\nHajnalka Buranj, nova predsednica Foruma žena naglašava da žele da nastave započeti posao.\n„Ovde nije reč o tome da započinjemo potpuno novi posao, nego nastavljamo da izgrađujemo ono što smo i do sada činili. Ove godine Forum žena puni 10 godina, i ono što su prethodnici izgradili, treba nastaviti, podržati i dalje jačati" kaže Hajnalka Buranj, predsednica, Forum žena, SVM.\nNovo rukovodstvo je istaklo da će i dalje veliku pažnju polagati na borbu za ravnopravnost žena, na izgradnju međunarodnih kontakata, kao i organizaciju skupova koji jačaju zajednicu.


Vučić: Nema Srbije bez Kosova i Metohije : Nadlanu.com\nKOSOVSKA MITROVICA, 17. januara 2007. (Beta) - U programu Srpske radikalne stranke (SRS) tri osnova cilja su očuvanje Kosova i Metohije u sastavu Srbije, borba protiv korupcije i kriminala i ekonomski razvoj Srbije, rekao je na završnom mitingu SRS u Kosovskoj Mitrovici generalni sekretar Alesandar Vučić.\n"Između (predsednika i premijera Srbije Borisa) Tadića i (Vojislava) Koštunice nema razlike, Tadić je (kosovskog premijera) Agima Čekua nazvao vojnikom, a Koštunica je odgovoran za puštanje na slobodu braće Mazreku", kazao je Vučić pred prepunim Trgom Šumadija.\nPrema njegovim rečima, Srbi neće one koji su protiv Srbije.\n"Kosovo i Metohija su naša zemlja. Tako je bilo i tako će zauvek ostati. Radikali prema vama osećaju najveću odgovornost", rekao je Vučić i naglasio da se oni nikada neće pomiriti sa nezavisnim Kosovom.\n"Niko ne sme da se složi sa svršenim činom. Uvek ćemo tražiti da Kosovo i Metohija budu u Srbiji i mi svoji na svome", kazao je funkcioner SRS i pozvao građane da glasaju za SRS jer ta stranka obećava promene.\nAko nam se nešto i loše desi, potrebna nam je vlast koja će da kaže da mi to ne priznajemo, nema razgovora oko naše zemlje, oko Kosova i Metohije, rekao je Vučić i posebno naglasio "nema Srbije bez Kosova i Metohije".\nNa završnoj konvenciji SRS u Kosovskoj Mitrovici govorili su i poslanički kandidati sa Kosova i članovi SRS iz Vojvodine, Crne Gore i centralne Srbije.


Objavljeno 2. marta 2021. 3. marta 2021. Military Shop RS\nDeo uprave kriminalističke policije\nUkoliko ste se zapitali da li postoji jedinica koja je u stanju da se suprostavi i stane na put nelegalnoj trgovini oružja, narkotika, prostituciji, deljenju dečije pornografije, rešavanju otmica i iznuda, razotkrivanju ratnih zločina i razrešavanju privrednog kriminala, odgovor na Vašu nedoumicu i pitanje je potvrdan. Takva jedinica postoji i poznata je pod nazivom Uprava kriminalističke policije. U okviru Uprave kriminalističke policije centralno mesto zauzimaju službe koje su struktuirane i podeljene na 8 organizacionih jedinica. Svaka služba ima svoj istorijat, opis posla i nadležnosti, kao i organizacionu strukturu koja je postavljena način da se u okviru svake službe nalaze odeljenja koja se sastoje iz nekoliko odseka. Po prirodi posla, službe međusobno sarađuju i razmenjuju operativne podatke, a sve u cilju prevencije i suzbijanja organizovanog kriminala. U današnjem tekstu govorimo o organizaciji u okviru UKP nadležnosti koja se bavi suzbijanjem korišćenja i distribucije narkotika, a to je Služba za prevenciju narkomanije i suzbijanje krijumčarenja narkotika\nKOMPLETNU PONUDU TAKTIČKE OPREME POGLEDAJTE OVDE!\nKoje su sve nadležnosti ove službe u okviru uprave kriminalističke policije?\nSlužba za prevenciju narkomanije i suzbijanje krijumčarenja narkotika je organizacioni deo Uprave kriminalističke policije, koja obavlja poslove suzbijanja krijumčarenja narkotika, prevencije zloupotrebe droga i koordinacije svih aktivnosti usmerenih na borbu protiv droga na teritoriji Republike Srbije.\nSlužba za prevenciju narkomanije i suzbijanje krijumčarenja narkotika je jedan od najmlađih službi u okviru Uprave kriminalističke policije i oformljena je krajem 2013. godine,\nSlužbu čine tri odeljenja, dva su zadužena za represivne aktivnosti i jedno za preventivnu delatnost.\nSlužba zajedno sa nadležnim tužiocima vrši nadzor nad svih 27 područnih policijskih uprava koje sprovode istražne radnje usmerenim na suzbijanje narkotika, a sve u cilju uspostavljanja i održanja ekvivalentne prakse i metodologije za borbu protiv narkotika na celoj teritoriji države, kao i širenje primera najbolje prakse u prevenciji kriminala vezanog za zloupotrebu droga.\nU obavljanju svojih aktivnosti Služba razvija odličnu saradnju sa Ministarstvom pravde, kancelarijom Tužilaštva, Ministarstvom zdravlja, Kancelarijom za borbu protiv droga, Upravom carine, kao i drugim relevantnim institucijama.\nOno što je posebno interesantno jeste činjenica da Služba ulaže napore radi unapređenja centralizovanog i standardizovanog sistema vođenja evidencija i prikupljanja statističkih podataka iz svog delokruga rada. Na taj način se obezbeđuje transparentnost u radu Službe kao i uvid sve počinioce krivičnih dela vezanih za krijumčarenje narkotika.\nOdeljenje za opservaciju i dokumentovanje\nOdeljenje za opservaciju i dokumentovanje daje podršku drugim organizacionim jedinicama Ministarstva unutrašnjih poslova u domenu specijalnih istražnih metoda i radnji u cilju prikupljanja dokaza.\nOdsek za unapređenje poslova prevencije kriminala\nOdsek za unapređenje poslova prevencije kriminala kao uža organizaciona jedinica radi u sastavu Načelstva Uprave kriminalističke policije i u saradnji sa linijama rada Uprave neposredno učestvuje u unapređenju za kvalitetan i uspešan rad u uslovima primene savremenih metoda i sredstava na suzbijanju i prevenciji kriminaliteta. Prati tendencije i pojavne oblike kriminaliteta u cilju unapređenja prevencije kriminaliteta. Po nalogu načelnika Uprave i zahteva linija rada, a u okviru svojih kompetencija obavlja i druge poslove iz delokruga rada Uprave kriminalističke policije.\nNat Geo foto torbica W2021 4.990 RSD\nPikado metalne strelice Rick’s Home 24g 890 RSD\nTaktički preklopni nož Cold Steel Imortal OD Green 22.990 RSD


Početak pregovora sa EU istorijski dan za Srbiju\nŠtefan File sa predstavnicima vlasti Srbije Ivicom Dačićem, Aleksandrom Vučićem i Ivanom Mrkićem\nMeđuvladina konferencija Srbije i EU, koja je održana u Briselu, formalno i simbolički označila je početak pristupnih pregovora Srbije i Evropske unije. To je poslednja faza procesa evropskih integracija koja je ključna ali i - dugogodišnja.\n“Ovo je istorijski dan za Srbiju”.\nTako je u Briselu predsedavajući Saveta Evropske unije, potpredsednik grčke vlade i šef njene diplomatije Evangelos Venizelos, otvorio prvu međuvladinu konferenciju Srbija-Evropska unija, kojom su formalno počeli pregovori Srbije o pristupanju Evropskoj uniji.\nSastanak je trajao samo 60 minuta i bio ceremonijalnog karaktera jer je pregovarački okvir EU usvojen još u decembru prošle godine i prosleđen Beogradu.\nPristupne pregovore Srbije sa Evropskom unijom u Briselu Venizelos je ocenio kao "novo istorijsko poglavlje za srpski narod" i izrazio "puno uverenje da će Srbija ispuniti uslove i postati članica EU".\nPregovarački okvir EU, istakao je grčki ministar, podrazumeva i nastavak napora za opipljivo i postojano poboljšanje odnosa s Kosovom, koje vodi sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa i garanciji da će i Srbija i Kosovo nastaviti sopstvenim putevima ka EU i neće u tome ometati jedna drugu.\nReč “istorijski” više puta se čula tokom ceremonije, ali i srpski jezik, na kojem se nisu obraćali samo beogradski zvaničnici nego i evropski komesar za proširenje Štefan File:\n“Dobar dan i dobrodošli. Ovo je istorijski dan za Srbiju. Ovo je istorijski dan za EU”.\nOtvaranje pristupnih pregovora Srbije sa EU predstavlja zasluženo priznanje napretka koji je Srbija postignla do sada, rekao je File.\n“Ključna je bila odlučnost srpske vlade u poslednjih nekoliko godina u sprovođenju reformi, kao i njeni odvažni napori u poslednjih nekoliko meseci uloženi u normalizaciju odnosa sa Kosovom. Verujem da će srpsko rukovodstvo biti posvećeno procesu pregovora, da će u taj proces uključiti i parlament i civilno društvo, ostvarujući širok nacionalni konsenzus, zato što su pristupni pregovori transformativni proces koji će promeniti ključne stubove srpskog društva i ekonomije. Verujem da će uz tako snažnu posvećenost agendi Evropske unije i podršku svojih građana Srbija odgovoriti izazovima pregovora o članstvu i postati inspirativni primer za ceo Zapadni Balkan”, rekao je File.\nEU daje prvenstvo vladavini prava i nezavisnosti pravosuđa, istakao je komesar za proširenje i precizirao da će pregovori o tim poglavljima medju prvima početi i to 2015. godine, uz očekivanje da uskoro srpska vlada predstavi akcioni plan za ta poglavlja, dok će tokom ove godine sva pažnja biti fokusirana na "skrininge".\nDačić: Najvažniji događaj za Srbiju od Drugog svetskog rata\nZvaničan početak pregovora o pristupanju Srbije Evropskoj uniji najvažniji je događaj za Srbiju od Drugog svetskog rata, kazao je premijer Srbije Ivica Dačić.\nIvica Dačić na otvaranju pregovora sa EU, Brisel, 21. januar 2014.\n“Želim jasno da kažem, rizikujući da će me neko u Srbiji protumačiti na način da previše hvalimo sami sebe, da se ovako veliki istorijski dan ne može prenebregnuti. Ovo je u istorijskom smislu najvažniji događaj za Srbiju posle Drugog svetskog rata...Pre osamnaest meseci je formirana Vlada Republike Srbije. Niste od nas ovo očekivali, moram da vam kažem. Mi smo vas iznenadili, ali, bilo nam je lako zato što od nas niste ništa očekivali. Sada se od ove vlade očekuje mnogo i zato nam je zadatak još teži. Da je neka druga vlast u pitanju u Srbiji, ja mislim da bi sada bilo sedam neradnih dana i proslave ovog događaja, ali mi već od sutra nastavljamo rad na skriningu i nastavku procesa pregovora”, kazao je premijer Srbije i izrazio uverenje da Srbija može da završi svoje obaveze do 2018. i 2020. godine postane punopravna članica Evropske unije.\nSrbija zna da pred njom nisu laki zadaci, ali je apsolutno spremna da ispuni svoje obaveze jer gleda u budućnost, rekao je prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić. Istakao je da je sve što je srpska vlada radila rađeno pre svega da bi građani Srbije živeli bolje, ali je dodao da je ostalo još mnogo toga da se uradi i da svi u Srbiji treba da rade napornije i više i da budu ozbiljniji i posvećeniji poslu.\n“Neki su se u sali nasmejali kada je predsednik Vlade pomenuo da možemo da ispunimo svoje obaveze do 2018. Ja želim da vam kažem da sam uveren da mi to možemo da uradimo, a onda je na vama, zavisi i od politike i klime u Evropskoj uniji, hoćete li moći da prihvatite Srbiju kao novog člana 2020. godine ili nećete. Što se nas tiče, mi ćemo sistem vladavine prava, poglavlja 23, 24, poglavlje 32, a i poglavlje 35, završiti u najboljoj veri, a vi onda donesite presudu i ocenite da li Srbija zaslužuje da postane punopravni član Evropske unije”, poručio je Vučić.\nOdgovarajući na pitanje novinara da li smatra da je EU i u polazištima za pregovore postavila to da Srbija mora pre članstva priznati nezavisnost Kosova, premijer Srbije Ivica Dačić odgovorio je da bi bilo pretenciozno da on definiše šta to piše u pregovaračkom okviru Evropske unije jer je to dokument EU, ali je dodao da “u krajnjoj liniji, slično ga shvatamo, što znači da ne znamo baš do kraja šta to znači”.\nOn je ukazao na to da neke članice EU ne priznaju nezavisnost Kosova, kao i da to nije uopšte bilo predmet razgovora u Briselu, a ni predmet dijaloga sa Prištinom.\nUpitan da li smatra da bi vanredni izbori u Srbiji uticali na usporavanje pregovora o članstvu, komesar Štefan File je rekao da se nada da se neće izgubiti sadašnji zamah kakva god bila odluka, da evenutalni izbori u trenutku kada Srbija počinje prave, konkretne, pregovore sa EU, neće odvući pažnju srpskih političara od reformi i implementacije sporazuma proizašlih iz političkog dijaloga Beograd-Priština.\nIstorijski dan za Srbiju, dokle su stigli ostali\nSrbija i dalje u zoni permanentne korupcije


Tuča više osoba nakon saobraćajke, policija oduzimala oružje | Srpskacafe\nNakon prijave, policija je utvrdila da je prvo Dragiša K. u alkoholisanom stanju oko 19.35 izazvao nesreću, udarivši u ogradu svojim automobilom.\nNakon toga došlo je do tuče u kojoj su pored Dragiše K. učestvovali Željko M, A. M. i LJ. M.\nKada su vidjeli policijsku patrolu, Željko M. je odbacio pištolj za koji je imao dozvolu, a oružje je pronađeno i izuzeto.\nEpilog svega bilo je hapšenje Dragiše K. kod koga je alkotestiranjem utvrđeno da ima 2,08 g/kg alkohola u organizmu, te Željka M, piše SrpskaInfo.\n– O svemu je obaviješten i postupajući tužilac koji je naložio da se protiv ovih osoba dostavi izvještaj o počinjenom krivičnom djelu nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija – saopšteno je iz Policijske uprave Bijeljina.