KONFERENCIJA ZA MEDIJIE ALEKSANDRA VUČIĆA I MILORADA DODIKA – Balkanekspresrb.rs\nVucić je zahvalio Svetskoj banci koja se izjasnila o postupaku odabira firme za isušivanje Tamnave i navela da je on bio u skladu sa propisima. Ocenio je da je njen stav bio “mnogo brutalniji” od njegovog. O saopštenju Delegacije EU da nijedna zemlja ne može da postane članica ukoliko nije u stanju da garantuje slobodu izražavanja, premijer je kazao da Srbija “garantuje i uvek će garantovati slobodu izražavanja, medijske slobode i kritike”\nPREMIJER Vlade Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Republike Srpske Milorad Dodik saglasili su se danas da je stabilnost u regionu od sustinskog značaja za napredak Srbije i RS. Vučić je na konferenciji za novinare rekao da je potrebno da se ta stabilnost očuva zajednickim snagama. “Srbija i Srpska nikoga neće provocirati. Srbija čak neće ni odgovarati na prvokacije zato sto želi najbolje moguće odnose u regionu”, istakao je Vučić. On je naveo da su zemlje regiona dovoljno male i da samo zajedno mogu da dođu do ozbiljnijih rezultata u ekonomijama.\nVučić je naveo i da probleme u BiH treba rešavati u dogovoru sva tri naroda. Dodik je rekao da je RS previše dala BiH, a ništa nije dobila i da se “više ne oseća konforno u tome”.\n“Mi smo zaustavljeni na na putu evropskih integracija zahvaljujući nesređenim odnosima u Federaciji i imamo ogromu finansijsku i političku štetu. RS ima nameru da očuva i brani svoj integritet i da se bori za što veći stepen samostalnosti”, istakao je on.\nKako je rekao, RS je posvećena i zagledana u Srbiju i nema nikakvu korist od BiH: “Mi želimo stabilnost, ali Dejtonska BiH je osporila Dejtonsku BiH. Za nas je važno da Srbija bude moćna i jaka”, kazao je Dodik ocenivši da uz takvu Srbiju RS može da ima budućnost. Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će i dalje sarađivati sa šefom Delegacije Evropske unije Majklom Devenportom, jer je to, kako je naveo, njegova “obaveza” kao predsednika Vlade.\n“Imao sam redovan sastanak sa Devenportom, ovaj put na njegovu inicijativu, ali to nije naročito vazno. Sastanak je bio korektan, usaglasili smo se da je 2015. ključna za Srbiju i njen napredak, ne samo za evropske integracije, već njenu regionalnu, političku i ekonomsku stabilnost”, kazao je Vučić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije. On je kazao da je njegova izjava da Devenport i EU “daju pare novinarima Balkanske istrazivacke mreže (BIRN) da pišu protiv Vlade Srbije” bila ostra, ali pravedna i pravična: “Sve što sam govorio to mislim i nisam ja u afektu i na prečac reagovao nikada. Oni sami kažu da ih plaćaju, ali oni kažu jednu drugu formulaciju, ‘mi ih plaćamo, ali ne utičemo na uređivanje’. Da sam ja to rekao, smejali biste mi se.\nVucić je zahvalio Svetskoj banci koja se izjasnila o postupaku odabira firme za isušivanje Tamnave i navela da je on bio u skladu sa propisima. Ocenio je da je njen stav bio “mnogo brutalniji” od njegovog. O saopštenju Delegacije EU da nijedna zemlja ne može da postane članica ukoliko nije u stanju da garantuje slobodu izražavanja, premijer je kazao da Srbija “garantuje i uvek će garantovati slobodu izražavanja, medijske slobode i kritike”.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da nije očekivao da Raspravno veće Haškog tribunala odobri zahtev za povratak lidera Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja u pritvor. “Doneli su odluku da ga puste, zašto bi ga sad vraćali posle mesec dana. Nisam očekivao drugačiju odluku”, rekao je Vučić novinarima u Vladi Srbije. On je kazao da ne misli da je to pitanje “od posebnog značaja za život u Srbiji”, i poželeo Šešelju dobro zdravlje. Kako je objavljeno danas u Hagu, Raspravno veće tribunala odbilo je zahtev tužilaštva da vrati u sudski prtivor optuženog Vojsilava Šešelja sa privremene slobode.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić čestitao je građanima Hrvatske na održanim predsedničkim izborima, rezultatima izbora i novoizabranoj predsednici Hrvatske Kolindi Grabar\nKitarović: »Želimo da uspešno sarađujemo sa Hrvatskom, izjavio je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom.To što se čekalo na oštriju reakciju Srbije na namerne lapsuse, moram da kažem da je neće dobiti, naglasio je on i poručio da Srbija neće reagovati na provokacije. To što se ponekad pravimo da ne čujemo i što ne regujemo na svaku provokaciju nije odraz slabosti, već naše snage, odgovornosti i želje za što boljim odnosima u regionu, rekao je Vučić.- A ako nas pitate da li smo uvek fascinirani tom pozicijom sile koju u odnosima sa Beogradom i Srbijom neki u regionu pokušavaju da primenjuju, nismo baš, dodao je on.<\nJa ipak ne menjam stav a ni Srbija koja ima svoj ponos i ozbiljnu spoljnu politiku. Neće\nPredsednik Vlade zatražio je podršku Evropske unije za davanje saglasnosti na plan restrukturiranja „Železare Smederevo“ i biznis plan\nTagsAleksandar Vučić Majjkl Devenport Milorad Dodik


Guverner savezne države Illinois, Rod Blagojević, uhapšen pod optužbama za korupciju i iznudjivanje mita\nAmerički savezni istražitelji optužili su guvernera savezne države Illinois Milorada Roda Blagojevića da je pokušao izvući osobnu dobit u procesu imenovanja novog senatora na mjesto upražnjeno odlaskom Baracka Obame na predsjedničku dužnost. Agenti FBI-a su uhapsili guvernera Blagojevića i predstojnika njegovog ureda.\nTužitelji tvrde da su demokratskog guvernera počeli istraživati zbog korupcije još prije tri godine. U izjavi Ministarstva pravosuđa navodi se da je Blagojević za imenovanje na dužnost u Senatu SAD tražio zauzvrat visoko plaćene poslove, novac i novčane priloge za sebe i svoju suprugu. Do takvih informacija istražitelji su došli prisluškivanjem njegovih telefonskih razgovora.\nNovoizabrani predsjednik Barack Obama dao je ostavku na mjesto u Senatu nakon pobjede na predsjedničkim izborima. U Illinoisu guverner je odgovoran za imenovanje nasljednika na upražnjene senatske mandate.\nGuverner Blagojević tvrdi da u njegovim razgovorima nije bilo ništa nezakonito. Snimak dijela razgovora koje je snimao FBI, izmedju Blagojevića i njegovog savjetnika, prepun je obscenosti i psovki od kojih se neke odnose direktno na predsjednika Obamu.\nBloggeri na internet stranicama su već uporedili ton i izraze kojima se Blagojević koristio sa rječnikom dostojnim jednog uličnog mafioza.\nBlagojević, koji je čiji je otac srpski emigrant, na dužnosti guvernera zamijenio je republikanca Georgea Ryana koji se trenutno nalazi na odsluženju šestogodišnje zatvorske kazne zbog korupcije.


U prostorijama CK F BiH u Sarajevu dana 10.07.2018. godine direktorica Švicarskog Crvenog križa za BiH, Ured u Tuzli g-đa Mihela Hinić i generalni sekretar DCK BiH gosp. Branko Leko potpisali su Ugovor o projektu “Migranti Bosna i Hercegovina” u vrijednosti od CHF 132.704 koji će biti operativan nakon potpisa nadležnih u Bernu, Švicarska.\nNakon upućenog apela za podršku od strane DCK BiH prema Švicarskom Crvenom križu sredinom maja ove godine, te obilaska terena, izrade Projekta od strane nadležne osobe u DCK BiH, pregleda i odobravanja od strane donatora, procesa usaglašavanja Ugovora o projektu, Švicarski Crveni križ je odlučio u gornjem iznosu podržati aktivnosti DCK BiH u pomoći migrantima na području Unsko-sanskog kantona.\nUgovorom je predviđeno osiguravanje toplih obroka na dnevnoj bazi 1.000 migranata i izbjeglica koji borave u kampovima uspostavljenim u Unsko-sanskom kantonu u trajanju od mjesec dana prema Sphere standardima.\nTakođer, Ugovorom je predviđena nabavka osnovnih sredstava za DCK BiH (frižider, kazani za kuhanje), a koji će se putem reversa preko CK F BiH ustupiti na korištenje Crvenom križu Grada Bihaća). Pored toga predviđena je i podrška u izgradnji kapaciteta, nabavci neprehrambenih artikala, podrška volonterima, kuharima.\nTokom sastanka koji je prethodio potpisivanju Ugovora o projektu generalni sekretar CK F BiH gosp. Namik Hodžić je zamolio g-đu Mihelu Hinić da, uvažavajući činjenicu da je CK F BiH kroz potpisani Ugovor sa Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM) osigurao prehrambene artikle za ishranu migranata u Bihaću za mjesec juli, te imajući u vidu činjenicu da je zbrinjavanje migranata u Salakovcu kod Mostara već duži period otežano, da se dio sredstava preraspodjeli za potrebe ovog centra.\nG-đa Hinić je potvrdila načelnu saglasnost, ali i naglasila, da s obzirom na odobreni Projekt, te sada iznesenu molbu konačnu odluku donose nadležni u Bernu.\nUz zajednički iskazanu zahvalnost predstavnika strukture DCK BiH prema Švicarskom Crvenom križu, te razumjevanje i podršku u iznesenoj zamolbi, zaključeno je da će tokom narednih dana unutar strukture DCK BiH potpisati sporazum o realizaciji donacije Švicarskog Crvenog križa.


Mali izvoz u Tursku štiti region od krize - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali izvoz u Tursku štiti region od krize\nMali izvoz u Tursku štiti region od krize\nNema opasnosti od prelivanja krize turske lire na Srbiju.\n0Piše: M. O. 17. avgusta 2018. 12.00\nTo je poručio pre dva dana Nikola Dragašević direktor za monetarne operacije u Narodnoj banci Srbije dodajući da je kurs dinara zadržao stabilnost i u vreme Bregzita i u uslovima različitih monetarnih politika američkog FED-a i Evropske centralne banke, pa i da sada, u vreme turske krize, i dalje traju pritisci na jačanje dinara ili, drugim rečima, devize i dalje ulaze u zemlju.\nSličan zaključak je i analitičkog tima austrijske Erste banke, koji ističe da nema prevelike opasnosti za zemlje Centralne i Istočne Evrope. U samoj Turskoj stvari su pak dramatične, jer kako se navodi u analizi, pored turske lire, koja je izgubila skoro pola svoje vrednosti od početka godine, kamatne stope su se toliko povećale da su se kratkoročne državne hartije od vrednosti prodavale po stopi od skoro 25 odsto. Rast prinosa na obveznice doveo je do toga da je desetogodišnja državna obveznica vredela manje od 70 odsto svoje nominalne vrednosti.\n„Troškovi osiguranja protiv bankrota turske države (mereni petogodišnjim CDS svopom) povećali su se čak do nivoa viđenih tokom krize 2008-09. godine, što je značilo da su tržišta smatrala da je veća verovatnoća da će Turska prestati da izvršava svoje obaveze nego Ukrajina ili Pakistan. Glavni razlog za slabost valute i visoke kamatne stope u Turskoj je, u suštini, prilično jednostavan: zemlji je potrebna čvrsta valuta kako bi finansirala plaćanje spoljnih dugova koji dospevaju i deficit bilansa tekućih transakcija. Da bi investitori obezbedili neophodna sredstva za to, kamatne stope moraju da budu dovoljno visoke“, objašnjava se u analizi.\nPritisak na tursku liru već je trajao duže vreme s obzirom na to da su troškovi finansiranja u američkim dolarima rasli usled pooštravanja monetarne politike Federalnih rezervi SAD. Kada se na to dodaju nedavne vesti o ultimatumu SAD administracije da se puste njihovi državljani iz pritvora, carine na uvoz čelika iz Turske, ali i dramatični odgovori turskih vlasti koji su uveli carine na neku američku robu, samo su dolile ulje na vatru.\nŠto se tiče regiona, sa obzirom da se izvoz zemalja u Tursku kreće od jedan do četiri odsto ukupnog izvoza (najviše Rumunija, četiri i Srbija tri odsto) i samo 0,4 do 1,3 odsto BDP-a, negativni efekti nisu previše jaki. Za razliku od Turske, kako se navodi, zemlje u regionu uglavnom mogu da se pohvale suficitom ili uravnoteženim bilansom tekućih transakcija, neto spoljni dug je u padu od krize, a inflacija se takođe nalazi na niskom jednocifrenom nivou.\n„Iako su valute CIE zabeležile umeren pad prouzrokovan kolapsom turskog tržišta i dodatan manji pad bi mogao da se očekuje ukoliko bi se situacija u Turskoj dalje pogoršala, ali takav pad u CIE ne bi trebalo da prouzrokuje veće probleme. Pored toga, ukoliko bi turski problemi popustili u bliskoj budućnosti, to bi imalo pozitivan efekat na tržišta CIE“, zaključuju analitičari Erste grupe.\nizvoz, region, turskaBeograd


Motiv ubistva nije sport, već imovinski odnosi\nIzvor\tTanjug\tavgust 15, 2016\nMotiv napada na jednog od vođa navijača Partizana Alena Kostića, koji je danas preminuo od zadobijenih povreda, nije se ticao sporta već njegovog ličnog sukoba zbog neraščicćenih imovinskih računa sa osumnjičenim za napad Nikolom Elezovićem, koji je uhapšen dva sata nakon napada.\n“Nije plaćena šteta za oštećenje tog vozila i nažalost izvršilac je prvo ranio A.K, koji je od zadobijeh povreda preminuo”, rekao je Stefanović.\nNapomenuo je da su u akciju hapšenja bili uključeni pored kriminalisticke poliije Beograda, Interventna policija, Policijska brigada i Antiteroristička jedinica.\n“Njihovim dobrim i sinhronizovanim radom brzo i bez posledica po građane osumnjičeni je priveen i određen mu je pritvor”, naveo je Stefanović.\nDva sata nakon obračuna polica je u saradnji sa građanima identifikovala i uhapsila Nikolu Elezovića (25) zbog sumnje da je pucao iz automatskog oružja i teško ranio Kostića, prenela je televizija Pink.\n« TRAGEDIJA: Majka šestomesečne bebe izbola sebe više od 20 puta Guča: Beživotno telo žene pronađeno u šatoru »


Prva slika ubice iz Beča, krvnika prijavila majka - NOVA portal\nSvet Autor:Nova 03. Nov. 202016:29 > 16:381 Komentar\nFejzulaj Kujtim (20), terorista koji je sinoć izvršio napad u centru Beča, od ranije je poznat austrijskoj Saveznoj službi za borbu protiv terorizama (BVT). U aprilu 2019. bio je osuđen na 22 meseca zatvora zbog terorističkog udruživanja, ali je kao maloletnik pušten ranije na slobodu - u decembru 2019. Albanski mediji upravo su objavili njegovu fotografiju.\nKako je otkrio austrijski ministar unutrašnjih poslova Karl Nehamer, Kujtim, koji je noćas učestvovao u seriji terorističkih napada u centru Beča, je 25. aprila prošle godine osuđen na 22 meseca zatvora zbog pokušaja putovanja u Siriju gde je planirao da se priključi Islamskoj državi.\nBeč Foto:REUTERS/Leonhard Foeger\nKujtim, inače Albanac čiji su roditelji iz Severne Makedonije, uhapšen je nakon što je njegov nestanak prijavila njegova majka, da bi se potom ispostavilo da je pokušao da putuje na ratište u Siriju. Uhapšen je prilikom pokušaja da pređe tursko-sirijsku granicu nakon čega je deportovan u zemlju u kojoj je rođen – Austriju.\nDa li je ovo terorista iz Beča: Najavio masakr na Instagramu\nNakon što je deportovan u Austriju, osuđen je na 22 meseca zatvora, ali nije odslužio ni pola kazne. Austrijski list “Hojte” navodi da je Kujtim pušten prevremeno iz zatvora 5. decembra prošle godine, jer je na osnovu starosti procesuiran po zakonodstvu koje predviđeno za mlade prestupnike, a koje predviđa blaže kazne za taj uzrast.\nTada su austrijske vlasti procenile da nije sposoban da izvede napad i više se nije smatrao opasnim. Ova odluka je doneta nakon što je Kjutim tokom boravka u zatvoru prošao proces deradikalizacije za šta je bilo zaduženo specijalizovano udruženje “Derad”.\n“Družio se sa pogrešnim ljudima”\nO privatnom životu Fejzulaja Kujtima nije poznato mnogo detalja. List “Hojte” objavio je da živeo u Medlingu, gradu na istoku zemlje, a prema njihovim saznanjima, kao tinejdžer bio je veoma talentovan fudbaler.\nNikolaus Rast, advokat koji ga je branio na suđenju na koje je osuđen na 22 meseca zatvora, kaže da Kujtim odrastao u “potpuno normalnoj porodici, ali da je imao nesreću da se druži sa pogrešnim ljudima”.\nDa nije išao u džamiju, već na boks, postao bi bokser , rekao je Rast i dodao da nije ni pomišljao da bi mogao da postane atentator.\nRast je dodao da je Kujtima kao tinejdžer išao redovno u jednu džamiju gde se radikalizovao. Kako je rekao agenciji APA, bio je “mladić bez orijentacije, koji je tražio mesto u životu”.\nFoto:Tanjug/AP Photo/Ronald Zak\nMuniciju kupio u Slovačkoj?\n“Hojte” tvrdi da je Kujtim sredinom jula sa jednim poznanikom otputovao u Slovačku, kako bi kupio municiju za svoj Kalašnjikov.\nAutomobil koji je koristio pripadao je majci jednog od njegovih kontakata, inače sa Kosova, koji su se poznavali iz radikalne islamističke scene. Tokom terorističkog napada u Beču Fejzulaj je koristio upravo taj Kalašnjikov, jedan pištolj i mačetu.\nNajavio napad na društvenim mrežama\nPrve Kujtimove fotografije pojavile su u javnosti jutro nakon napada u kojem je ubio četvoro ljudi, pre nego što je policija ubila njega. Te fotografije potiču sa Instagrama, gde je terorista najavio napad, pišu austrijski mediji.\nDanas je austrijski ministar Nehamer potvrdio da je na fotogarfijama zaista Kujtim. Na njima pozora obučen u crno sa oružjem sa kojim je, veruje se, izvršio napad – puškom i mačetom.\nNa slikama se vidi i da je napisao arapsku reč Baqiyah koja je deo fraze – “Islamska država ostaje i širi se”.\nPrema pisanju Bilda, on je u ponedeljak dvojici prijatelja poslao snimke napada na Šarli ebdo iz 2015. godine kada je ubijeno 12 ljudi, a na Instagramu je objavio nekoliko slika na kojima se zaklinje na vernost vođi Islamske države.


Za ekonomsko osnaživanje izbeglih i raseljenih lica u Vojvodini 10 miliona dinara | 013 info\n013info\tSre, 24/11/2021 - 13:28\nU Pokrajinskoj vladi danas je uručen 51 ugovor za ekonomsko osnaživanje izbeglih, prognanih i raseljenih lica, ukupne vrednosti 10 miliona dinara, koji se realizuju preko Fonda za izbegla, raseljena lica i za saradnju sa Srbima u regionu.\nOvaj vid pomoći namenjen je ekonomskom osnaživanju žena koje su imale ili imaju status izbeglog, prognanog ili raseljenog lica, kao i izbeglim i raseljenim licima za kupovinu mehanizacije, opreme, alata i mašina za obavljanje proizvodnih ili uslužnih delatnosti.\n„Gotovo da nema opštine u Vojvodini u kojoj nismo realizovali ovaj vid podrške. Od 2016. do danas više od 450 korisnika dobilo je pomoć za ekonomsko osnaživanje s ciljem stvaranja jednakih i ravnopravnih uslova“, rekao je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović nakon uručenja ugovora.\nOn je istakao da je plan da u novoj budžetskoj godini za ovaj vid podrške budu izdvojena još značajnija sredstva.\n„Planiramo da trajno rešimo i stambeno pitanje porodica koje do sada to još nisu rešile. Želimo da prevaziđemo sve probleme koji su nastali devedesetih godina i time ispunimo ne samo profesionalnu već i ljudsku dužnost – da solidarnošću i idvajanjem sve više sredstava te ljude potpuno integrišemo u društvo“, istakao je Mirović.\nPredsednik je podsetio i na to da je u prvoj polovini godine za ekonomsko osnaživanje preko Fonda obezbeđeno četiri miliona dinara, što znači da je tokom 2021. godine za ovaj vid pomoći izdvojeno ukupno 14 miliona dinara.\nDogađaju je prisustvovao i direktor Fonda za izbegla, raseljena lica i za saradnju sa Srbima u regionu Duško Ćutilo.\nvojvodina izbegla i raseljena lica


Izložbe i koncerti ◥\nUniverzitetska galerija nalazi se u zgradi Pravnog fakulteta, u prostoru Univerzitetske biblioteke i prostire se na 182 kvadratna metra.\nOd osnivanja pa do danas, Univerzitetska galerija predstavlja osveženje na kulturnoj sceni grada Kragujevca. Dešavanja u ovom prostoru izuzetno su posećena, ne samo od strane univerziztetske javnosti (studenata i zaposlenih na Univerzitetu u Kragujevcu), već i od strane građana Kragujevca i gradova u okolini.\nProgram je raznolik i u toku jednog meseca zainteresovani na jednom mestu mogu pogledati izložbu, posetiti koncert ili književno veče. Ovaj prostor predstavlja spoj različitih umetnosti: likovnih, primenjenih, muzičkih i književne, i po tome je jedinstven i prepoznatljiv.\nUmetnički savet čine predstavnici Univerziteta u Kragujevcu, Univerzitetske biblioteke u Kragujevcu i grada Kragujevca, u cilju organizovanja, promovisanja i predstavljanja naučno-nastavnog, kulturnog i umetničkog stvaralaštva nastavnika, saradnika i studenata Univerziteta u Kragujevcu, organizovanja izložbi, književnih večeri, koncerata i drugih naučnih i umetničkih sadržaja afirmisanih naučnika i umetnika iz zemlje i inostranstva.\nU okviru Umetničkog saveta Univerzitetske galerije postoje:\nUmetnički savet za likovnu i primenjenu umetnost, Umetnički savet za muzičku i scensku umetnost i Savet za književnost i nauku.\nOdluka o imenovanju Saveta za likovnu i primenjenu umetnost\nOdluka o imenovanju Saveta za muzičku i scensku umetnost\nOdluka o imenovanju Saveta za književnost i nauku


Trgovci najavili poskupljenje hleba "sava", pa kupcima vraćali novac\n06/04/2022 | 18:04\nTrgovci najavili poskupljenje hleba “sava”, pa kupcima vraćali novac\nVlasnici pojedinih trgovačkih radnji najavili su pre dva dana poskupljenje hleba “sava” čija je cena ograničena na maksimalno 46 dinara.\nOni su, na osnovu toga, primili mesečne uplate po ceni od 60 dinara, ali su potrošačima ipak vratili novac.\nPredsednik Unije pekara Zoran Pralica rekao je za Betu da cena hleba “sava” ostaje ograničena do 11. maja do kada traje uredba kojom je ona regulisana do maksimalnog iznosa od 46 dinara.\nPralica je rekao da pekari i dalje dobijaju brašno po 30 dinara iz robnih rezervi, a da je u slobodnoj prodaji od 55 do 58 dinara po kilogramu i da bi vekna tog hleba, ako bi se pravio od brašna po tržišnoj ceni, trebalo da košta od 60 do 70 dinara.\nDodao je da bi hleb “sava” od brašna iz robnih rezervi po ceni od 30 dinara, kada se uračunaju poskupljenja energenata i ostalih sirovina, jer je samo kvasac poskupeo 40 odsto, trebalo da košta oko 50 dinara.\nOn je rekao da pekari zbog slabe kupovne moći potrošača “balansiraju” cenu hleba, ali i ostalih proizvoda da ne bi pala prodaja.\nPekari, kako je rekao imaju mnogo problema zbog nedostatka radne snage, zbog čega je ona posklupela i povećala troškove poslovanja.\nPralica je podsetio da je brašno prošle godine koštalo 28 dinara po kilogramu, a da je sada u slobodnoj prodaji skuplje za oko 100 odsto.\nPralica je za sledeću nedelju najavio sastanak pekara na kome će se razgovarati o tekućim problemima u tom sektoru.\nPekar Zoran Grubanovski rekao je da je zarada na vekni “sava” minimalna, ali da pekari potrošačima uz hleb prodaju još nešto od proizvoda i da se tu nalazi neka “kalkulacija”.\nNa pitanje zašto većina pekara prodaje hleb “sava” po 45 dinara, ako je maksimalna 46, Grubanovski je rekao da su cenu za taj jedan dinar spustili zbog toga što imaju problem sa vraćanjem kusura, pa da su ga se odrekli uprkos tome što im je proizvodnja na granici rentabiliteta.\nMinistarstvo: U Srbiju nisu uvezena sporna “Kinder jaja”\nUNS: Kako Smederevo TROŠI MILIONE za sufinansiranje medija


Izbor 100 najvećih kompanija u BiH 2012. - Muski Portal\nIzbor 100 najvećih kompanija u BiH 2012.\nPoslovne novine, u izdanju “Privredne štampe” d.o.o. Sarajevo, ove godine realiziraju 25. “ Izbor 100 najvećih kompanija u BiH”.\nProjekt ima za cilj promoviranje uspješnosti bh. privrednih subjekata i privrede u cjelini i sastoji se od rang-liste velikih, srednjih i malih kompanija iz BiH koja se objavljuje u julu, u specijalnom dvobroju Poslovnih novina, ističući one koji to zaslužuju svojim uspješnim poslovanjem te svečane ceremonije dodjele priznanja.\nKako saznaje Fena u “Privrednoj štampi”, pokrovitelji projekta su Agencija za unapređenje stranih investicija u BiH – FIPA, Grad Sarajevo i Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta, a očekuje se partnerstvo još nekih kantonalnih privrednih komora.\nPartneri projekta, osim Vanjskotrgovinske komore BiH, jesu Asocijacija poslodavaca BiH, Privredna komora FBiH, Privredna komora Brčko Distrikta BiH i nevladina organizacija “Kupujmo i koristimo domaće, kvalitetno i proizvedeno u BiH”.\nPrijave za učešće u projektu dostavljaju se najkasnije do 5. maja.\n“Izbor 100 najvećih kompanija u BiH” je jedini projekt ove vrste na nivou BiH, ima kredibilitet i prihvaćen je od privrednika s prostora cijele BiH. Rangiranje se vrši objektivno, odnosno na osnovu pokazatelja koje dostave same kompanije, prema ukupnom prihodu, netodobiti, izvozu i investicijama.\nRang-listu koriste domaće i strane organizacije i institucije za analizu stanja u privredi, a ona predstavlja relevantan i pouzdan izvor informacija za sve potencijalne domaće i strane poslovne partnere i investitore.\nMore in Kompanije\nGRAS za električnu energiju duguje 2.740.000 KM\nZBG preuzima Pivovarnu Laško?\nKazna za Samsung, LG, CHIMEI Chungwa i AUO zbog monopola na LCD ekrane\nReorganizacija poslovanja: McCann Erickson od S.V.-RSA preuzima klijenta Coca-Cola\nBH Telecom: Nove cijene od januara 2013. godine\nFederacija BiH ne namjerava prodati BH Telecom\nPeugeot: Podrška 16. Jazz Festivalu\nFrancuska pomaže PSA sa pet do sedam milijardi eura\nRenault koncesija Polysistem pod novim imenom – Timko 3\nNokia otpustila 1.200 radnika\nAvon sa lošim rezultatima u prošloj godini pred preuzimanjem


Ranjeni Ivica P (33) iz Aranđelovca napao čoveka sekirom -\nSinoć ranjeni I. P. (33) iz Aranđelovca nalazi se pred sudom kao osumnjičeni da je septembra pretprošle godine sekirom napao-Gorana Braunovića-Brauna (44) iz ovog grada. Policija u Kragujevcu saopštila je da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Aranđelovcu uhapsili su I. P. (33) iz Aranđelovca, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo ubistvo u pokušaju.\nmesto napada sekirom\nZanimljivo je da je Tužilaštvo u Kragujevcu napad okarakterisalo- kao teške telesne povrede. Zamenik Višeg javnog tužioca u Kragujevcu Marija Živković donela je NAREDBU o zaključenju istrage za ubistvo u pokušaju i predmet vratila Osnovnom javnom tužilaštvu u Aranđelovcu. U predmetu se prema njenom mišljenju stiču elementi za krivično delo teška telesna povreda, a Ivica P. je pušten da se brani sa slobode.\nIvica P. „Nisam imao nameru da ga ubijem“


OBUSTAVA INSPEKCIJSKOG NADZORA NA AERODROMU TUZLA\nOd 15.septembra moguća je blokada kargo saobraćaja sa Tuzlanskog aerodroma. Razlog tome je što Ured za veterinarstvo iz tehničkih razloga neće biti u mogućnosti da vrši inspekcijski pregled namirnica animalnog porijekla koje se sa tuzlanskog aerodroma transportuju za Tursku.\nNa vanrednoj sjednici Vlada Tuzlanskog kantona izrazila je nezadovoljstvo zbog ovakve odluke. Nezadovoljni su jer je Ured za veterinarstvo kažu pokazao neozbiljnost time što o svom aktu zvanično nije obavjestio nijednog od organa kantona. Ističu da su zajedno sa Vladom FBIH prošle, ali i ove godine blizu 2 miliona KM te da bi samim time blokada kargo saobraćaja rezuzltirala višemilionskom štetom.Nikakva konkretnija informacija osim one da zbog tehničkih uslova ne mogu vršiti kontrole Upravi aerodroma od Ureda za veterinarstvo BiH nije stigla, tvrde.\nVlada je od Ureda zatražila zvanično obavještenje o razlozima obustavljanja vršenja veterinarskog inspekcijskog nadzora na aerodromu Tuzla. Od Vijeća ministara traže da naloži Uredu za veterinarstvo da na MAT-u organizuje vršenje veterinarske inspekcije i nakon 15.septembra.


Gradonačelnik Đaković: U Prijedoru nema novozaraženih virusom korona - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nGradonačelnik Đaković: U Prijedoru nema novozaraženih virusom korona – FOTO\nadmin April 22, 2020 Gradonačelnik Đaković: U Prijedoru nema novozaraženih virusom korona – FOTO2020-04-22T18:12:12+02:00 Društvo\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković izjavio je danas da u posljednja 24 časa nema novozaraženih lica virusom korona iz ovog grada.\nOn je naveo da su od četiri aktivna slučaja dva lica smještena u Studentski centar “Nikola Tesla” u Banjaluci, jedna osoba sa težom kliničkom slikom je na infektivnoj klinici u Banjaluci, a jedna je u kovid-odjeljenju prijedorske bolnice, gdje je hospitalizovano i dvoje zaraženih iz Oštre Luke.\n“Osim njih, ima još jedno lice koje je teže slike, starije /iz Oštre Luke/, ali ono još nije testirano i ne znamo status, ali se nalazi u našoj kovid-bolnici”, rekao je Đaković novinarima u Prijedoru nakon sjednice gradskog Štaba za vanredne situacije.\n“Iz Crvenog krsta nam je saopšteno da je stiglo 1.400 maski za penzionere. Onih prvih 5.000 je podijeljeno posredstvom mjesnih organizacija Udruženja penzionera, a ove će biti podijeljene posredstvom mjesnih zajednica penzionerima koji nisu članovi Udruženja penzionera”, naveo je Đaković.\nOn je najavio da se nastavlja dezinfekcija i da se od juče ona vrši cisternama, što je brži i efikasniji način nego traktorima kako je rađeno do sada.\n“U narednom periodu kombinovaćemo ovaj princip rada zajedno sa voćarima koji imaju mogućnost da njihova zona bude viša i da zaprašuju neke druge zone, dok prskalice preko cisterni ulaze puno dublje u zonu asfalta i pješačke komunikacije”, pojasnio je Ritan.\nOn je naglasio da je Rudnik “Arselor Mital Prijedor” odobrio jednu mašinu kojom će biti dezinfikovane zone Omarske, Lamovite i Bistrice, a potom će uslijediti Trnopolje i Kozarac, dok su vozila “Komunalnih usluga” na području grada.\nOn je za sutra najavio nastavak dezinfekcije u ulazima, haustorima i stepeništima stambenih zgrada i zamolio građane da ne izlaze iz stanova kada čuju ekipe koje ovaj posao rade da bi izbjegli kontakt sa hemijskim supstancama, a volonterima olakšali manevrisanje.\n« “Pobija 22 stručnjaka”: Bursać najavio tužbu za klevetu protiv Vukanovića – FOTO\n“Toplana” Prijedor: Centralno grijanje do 25. aprila – sve obaveze prema korisnicima ispunjene »


OVA MAMA skuplja novac za pomoć porodilištima, ali i pomoć preduzetnicima - Beograd24\nAutor Redakcija Beograd24\t Postavljeno Aug 10, 2020\nMlada mama, ali i uspešna preduzetnica i urednica pokrenula je akciju koji su mnogi prihvatili sa oduševljenjem, a neki se čak i pridružili istoj.\nNaime, ova akcija nije prva Jovani Šipčić. Ona je tokom početka pandemije koronavirusa imala akciju Zdravo dete, gde je na poseban način pripremala zanimljivosti za decu, razne diplome, školice, poklone.\nNakon toga je pokrenuta akcija pomoć preduzetnicima kroz marketing i biznis plan, a ovoj akciji se pridružio i Sektor preduzetništva u Privrednoj komori Srbije.\nFinansijska pomoć porodilištima ❤ S obzirom da portal, ali i magazin Draga mama privodimo kraju, a već sam sve upoznala s tim da će sve to biti apsolutno besplatno, došla sam na ideju. Nedavno sam u @centarzamame videla divan govor njihovog tvorca, Jovana Ružičić gde je pričala o natalitetu i da li država uopšte doprinosi rastu istog. Svi mi roditelji znamo da 100 00, 200 000 i ne znači puno, već konstantna podrška sistema. Od poslodovaca pa nadalje. Porodilištima treba obnova, jer svaka 10 mama ne želi da se ostvari drugi put kao majka upravo zbog iskustva iz porodilišta. Zato sam rešila da od svake prodaje marketing prostora Drage mame odvajam procenat za porodilišta. ? Takođe, šta mislite o tome da na portalu Draga mama napravimo prodavnicu gde bi mame preduzetnice mogle da prodaju svoje proizvode? Svakako su u planu i okupljanja, ali i Bazari gde će mame uživo moći da pokažu i prodaju svoje proizvode ❤\nA post shared by Jovana Šipčić (@jollywoman) on Aug 6, 2020 at 2:59am PDT\nSada ova humana preduzetnica pokreće besplatan magazin i portal za mame, na kom će osim korisnih tekstova za mame, trudnice i one koje to nisu, preduzetnice moći da prodaju svoje proizvode, ali ih i reklamiraju. Osim toga ona je najavila i organizovanje Bazara, gde če sve to moći da rade i uživo.\nS obzirom da će magazin biti potpuno besplatan, od prodaje marketing prostora u istom, Jovana će odvojiti procent za sređivanje porodilišta. Ovoj ideji su se mnogi priduržili pa su Jovani ponudli procent i od prodaje svojih proizvoda.\nJovana Šipčić je i osnivač Kluba mama preduzetnica gde istima obezbeđuje besplatne kurseve, pravne i knjigovodstvene savete i mnoge druge korisne stvari.\nHumanitarna akcijaJovana ŠipčićPreduzetnica\nRusija registrovala prvu vakcinu protiv korone u svetu!


Kako sprečiti isisavanje novca iz banaka\nKao u čitavom regionu, tako je i u Srbiji mnogo banaka sa italijanskim i grčkim osnivačkim kapitalom. Nema više nikakve sumnje da će se ekonomska i finansijska kriza u tim zemljama odraziti na te banke, pa je logično pitanje da li će doći do bekstva kapitala tih banaka iz Srbije i koliko su sigurni štedni ulozi građana.\nPrema podacima Narodne banke Srbije, kapital banaka čije su matične banke u Grčkoj, čini 16 odsto ukupne aktive banakarskog sistema Srbije i 18 odsto\nudela u ukupnim depozitima.\nUkoliko destabilizacija međunarodnog finansijskog tržišta počne da ugrožava finansijski sistem Srbije, Centralna banka ima mehanizme koje bi mogla da aktivira, kaže guverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić.\nDa li se italijanska kriza preliva i na Srbiju\n“Mi, naravno, pratimo dešavanja u svim bankama u Srbiji, imamo mogućnost preciznog evidentiranja kretanja novca i kapitala u našem finansijskom sistemu i za sada ne uočavamo bilo kakve pojavne forme koje bi mogle izazvati razloge za brigu. U slučaju da se destabilizacija iz međunarodnog finansijskog tržišta na izvestan način počne da preliva na naš finansijski sistem, Narodna banka Srbije ima odgovarajuće mere koje bi u takvoj situaciji mogla da primeni”, uverava prvi čovek Centralne banke.\nBanke u Srbiji, čiji su osnivači inostrane banke, dodao je Šoškić, nezavisna su pravna lica, a ne filijale svojih osnivača. U slučaju da njihove matične banke pokušaju da povlače kapital iz Srbije, banke imaju dobre mehanizme zaštite - likvidnost, dobru kapitalizaciju i veću revervaciju od potencijalnih gubitaka, rekao je guverner.\nMnogi ekonomisti, međutim, prognoziraju da će novi talas ekonomske krize dovesti do odliva kapitala poslovnih banaka iz zemlje i povećanja nelikvidnosti privrede. Među njima je i Saša Đogović, saradnik Instituta za tržišna istraživanja.\n“Poslovne banke će trpeti gubitke po osnovu zajmova koje su dale Grčkoj, a u ekspanziji je sada i italijanska kriza, tako da će na sve načine morati da dođu do svežeg kapitala kako bi pokrile te praznine koje će nastati u njihovim aktivama. Kao posledica toga svakako će se smanjiti njihovi kreditni plasmani u privredu, čak i da Narodna banka Srbije ponovo poveća referentnu kamatnu stopu i prinos na hartije od vrednosti koje izdaje”, prognozira Đogović.\nPostavlja se, međutim, pitanje kako sprečiti špekulativno cirkulisanje kapitala banaka u Srbiji, čije su matice u krizom zahvaćenoj Italiji i Grčkoj, koje bi dovelo do odliva kapitala tih banaka iz Srbije.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Đorđe Đukić kaže da se to može sprečiti rigoroznom deviznom kontrolom i da guverner Narodne banke već sada treba da najavi mere kojima će to sprečiti.\n“Narodna banka bi striktno morala da vodi račina da prikupljena štednja, koja sada iznosi oko 6,7 milijardi evra. Merama rigorozne kontrole ta sredstva bi morala da ostanu na terenu domaće ekonomije, kako bi se sprečio odliv novca i manjak likvidnosti na domaćem terenu”, ocenjuje Đukić.\nUpitan kojim merama centralnna banka to može da spreči, Đukić kaže:\n“Međunarodni monetarni fond i druge međunarodne institucije kada dođe do perioda krize tolerišu postojanje devizne kontrole. Narodna banka Srbije po definiciji ima uvid u sve moguće tokove novca. Stranim bankama ne treba sprečavati iznošenje profita, odnosno, dividendi, to jest normalnu cirkulaciju sredstava na relaciji matica-banka kad je to skopčano sa trajnijim aranžmanima. Primera radi, ako neka banka reši da se dokapitalizuje krajem ove godine, ne možemo to tretirati isto kao špekulativni ulaz kapitala koji znači sledeće: uđu evri u Srbiju, kupe se dinari, pa se kupe hartije od vrednosti Narodne banke, što se okamati sa 10% - to je najviša stopa u Evropi – a onda se ponovo kupe evri i izađe napolje. To je tipičan primer špekulativnog ulaska kapitala koji zemlja poput Srbije ne može da izdrži i mora da uvede kontrolu na to. Kako će uvesti kontrolu? Pa, time što će guverner Narodne banke već sada obelodaniti da takve vrste špekulativnog cirkulisanja kapitala dok kriza traje apsolutno ne dolaze u obzir”, smatra Đorđe Đukić.


► Još 19 novoobolelih u srpskim sredinama na Kosovu\nPet novoobolelih je iz Kosovske Mitrovice, četvoro je iz Leposavića, a po troje iz Zvečana i Zubinog Potoka.\nZabeleženo je po dvoje novoobolelih u srpskim sredinama južno od Ibra: u Gnjilanu i Štrpcu, i jedan novi slučaj u Prilužju.\nU poslednja 24 sata izlečenim je proglašeno šest pacijenata: četvoro iz Kosovske Mitrovice i po jedan iz Zubinog Potoka i Gračanice.\nOd početka epidemije u martu ukupno je umrlo 28 osoba u srpskim sredinama na Kosovu, testirano je 3.541 lice, od čega je kod 818 registrovano prisustvo koronavirusa.\nU kućnoj izolaciji su 422 osobe, 86 se leči u KBC u Kosovskoj Mitrovici, a jedan u KC Srbije u Beogradu.\nUz to po dva pacijenta su u KBC "Dragiša Mišović" i u KBC u Kragujevcu, a troje je u KBC Niš.\nTrijažu i odluku da li će biti smešteni u samoizolaciju ili bolnicu čeka 19 osoba.


Razmotren Prijedlog zakona o javnom redu i miru | Zvornik Danas\non: 04. фебруара 2015 In: naslovna, Politika, VIJESTI\nBANJALUKA – Narodna skupština Republike Srpske razmotrila je danas Prijedlog zakona o javnom redu i miru kojim se propisuju prekršaji javnog reda i mira i prekršajne sankcije koje se izriču počiniocima.\nPoslanici iz vladajućih političkih stranaka predložili su amandmane kojima se žele poboljšati predložena zakonska rješenja.\nAmandmane je predložila i koalicija „Domovina“, dok poslanici SDS-a, NDP-a i PDP-a nisu prisustvovali raspravi o ovoj tački dnevnog reda.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač istakao je da mu je žao što opozicija nije učestvovala u raspravi o Prijedlogu zakona o javnom redu i miru.\n„Opozicija je dala veoma loš prizvuk ovom zakonu koji je potreban Republici Srpskoj“, rekao je Lukač u završnoj riječi u parlamentu Srpske i podsjetio da postoji ustavni osnov za donošenje nevedenih zakonskih rješenja.\n„Nikome od nas nije cilj da ovim zakonom spriječimo iznošenje bilo čijeg mišljenja. Namjera nam je da zaštitimo građane i to je prevashodni cilj zakona o javnom redu i miru“, zaključio je Lukač.\nPredsjednik parlamenta Srpske Nedeljko Čubrilović dao je polučasovnu pauzu.\nRazmotren Prijedlog izmjena zakona o imovini i potraživanjima\nNarodna skupština Republike Srpske razmotrila je Prijedlog zakona o izmjenama zakona o imovini i potraživanjima kojima upravlja Fond za upravljanje nekretninama i potraživanjima Srpske, kojim se reguliše zaštita imovine koja se nalazi van teritorije Republike.\nMinistar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija rekao je u završnoj riječi da je predloženi zakon u funkciji da se zaštiti imovina Republike Srpske koja se nalazi van teritorije Srpske.\n„Koliko ćemo imati uspjeha u zaštiti te imovine zavisi od mnogo faktora, odnosa sa drugim državama i koliko će biti kapaciteta Pravobranilaštva Republike Srpske, koji je dobio legitimitet da u ovom učestvuje“, istakao je Tegeltija.\nIzmjene predloženog Zakona odnose se na postupak preduzimanja pravne zaštite imovine iz pasivnog podbilansa preduzeća, a riječ je o imovini koja nije bila predmet privatizacije, a kojom su preduzeća raspolagala na bilo koji način.\nZakonom o početnom bilansu stanja u postupku privatizacije državnog kapitala u preduzećima propisano je da se imovina preduzeća koja se nalazi na teritoriji drugih republika bivše SFRJ i Federacije BiH, kojom preduzeće nije u mogućnosti da upravlja i raspolaže, prenosi na Republiku Srpsku na osnovu akata Vlade.\nPrijedlogom zakona o izmjenama zakona o imovini i potraživanjima kojima upravlja Fond za upravljanje nekretninama i potraživanjima Republike Srpske vrši se formalno usklađivanje sa odredbama Zakona o početnom bilansu stanja u postupku privatizacije državnog kapitala u preduzećima.\nRazmotren Nacrt zakona o mjerama bezbjednosti\nNarodna skupština Republike Srpske razmotrila je danas Nacrt zakona o mjerama bezbjednosti u poslovanju gotovim novcem i drugim vrijednostima.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač istakao je da se odredbe ovog zakona ne primjenjuju na objekte, prostorije i zaposlene ako obezbjeđenje vrši Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske.\n„Obveznici ovog zakona su banke, pošte, mjenjačnice, mikrokreditne organizacije, lutrije, sportske kladionice, kazina, te pravna i fizička lica koja posluju gotovim novcem i drugim vrijednostima“, rekao je Lukač, obrazlažući zakonska rješenja.\nOn je naglasio da se osnovne mjere bezbjednosti ostvaruju sredstvima tehničkog obezbjeđenja, fizičkim obezbjeđenjem i kombinovanom primjenom tih mjera.\n„Zakonom se propisuje i određivanje stepena primjene mjera bezbjednosti, način njihove primjene, transport i prenos gotovog novca i drugih vrijednosti, kao i čuvanje zaštita i obrada podataka koji su prikupljeni sredstvima tehničke zaštite“, naveo je Lukač.\nOznake: narodna skupština rssrpskazakon o javnom redu i miru


VMRO DPMNE: Ambasada SAD da objasni stav kojim se zahtjeva da Makedonija što prije formira novu vladu, umjesto da ide na nove izbore - GlobalCir\nVladajuća VMRO DPMNE, bivšeg premijera Nikole Gruevskog u oštrom tonu je danas zatražila od Ambasade SAD da objasni stav kojim se zahtjeva da Makedonija što prije formira novu vladu, umjesto da ide na nove izbore, prenijeli su skopski mediji.\nTo, prema tumačenju VMRO DPMNE, znači da Amerikanci podržavaju vladu koju bi formirala SDSM Zorana Zaeva. VMRO-DPMNE očekuje da Ambasada SAD razjasni da li njihov stav znači poruku da nema novih izbora, saopšteno je iz te stranke, koja u pregovorima sa albanskom partijom DUI, nije uspjela da objezbedi parlamentarnu većinu i formira novu vladu.\nVMRO-DPMNE je ranije danas zatražila objašnjenje od Evropske komisije koja smatra da bi Makedonija umjesto novih izbora, novu vladu trebalo da formira po principu “najšire moguće koalicije”. Stav VMRO-DPMNE i njenog lidera Gruevskog je da su novi izbori jedina opcija za izlazak Makedonije iz političke krize i izbjegavanje sukoba i podjela.\nS druge strane, lider SDSM Zoran Zaev, održao je sastanke sa ambasadorima Njemačke, Švedske i Poljske, Kristinom Alhauzer, Marsom Stefansonom i Jažekom Multanovskim, kojima je predočio potrebu da Makedonija krene naprijed i upoznao ih sa pregovorima koje vodi sa albanskim partijama o formiranju vladajuće koalicije i mogućnosti formiranja vlade.\n– S obzirom na to da su se građani na izborima jasno izjasnili za promjene, tražimo da se ne gubi vreijme na novim izborima, već da predsednik Đorđe Ivanov postupi po Ustavu i mandat za formiranje vlade da SDSM koja veruje da može da obezbjedi parlamentarnu većinu – saopšteno je iz te partije. Istovremeno, DUI je prekinuo maratonsko zasedanje stranačkog Predsjedništva, koje je trajalo tokom proteklog vikenda, a mediji prenose da su njiovi naredni koraci potpuna nepoznanica.\nInače, makedonski mediji su javili da će predstavnici određenih parlamentarnih stranaka sutra biti pozvani na odvojene konsultacije sa predsjednikom Ivanovim.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Cakaj: Nema mini Šengena bez Kosova\n23. 10. 2019. 19:25 >> 19:18 4\nPORUKA IZ TIRANE\nCakaj: Nema mini Šengena bez Kosova\nMinistar za evropska pitanja i međunarodne odnose Albanije Gent Cakaj izjavio je danas da će se Albanija povući iz inicijative za stvaranje "Mini Šengena" ako njoj ne pristupi Kosovo.\n"Premijer Rama je imao suštinski uslov o kom se ne može pregovarati, da će Albanija odmah da se povuče ukoliko se Kosovo isključi iz ove saradnje. Tu je upućen poziv trima drugim državama – Kosovu, Crnoj Gori i Bosni, da se pridruže ovoj inicijativi", rekao je Cakaj za KTV, a prenosi Koha.net.\nPored Cakaja, mogućnost stvaranja mini Šengena bez Kosova ranije je odbacio i otpravnik poslova Kosova u Albaniji Sulje Ukšini .\n"Kažem vam ekskluzivno da smo o tim stvarima razgovarali u Savjetu za regionalnu saradnju, ukoliko se dogodi Mini Šengen, sve zemlje će u njemu biti, bez izuzetka. Čak i ako je jedna zemlja htjela da isključi drugu zemlju, to se ne može dogoditi. Budite sigurni", rekao je on za albanske medije.\nPrilikom prvog pominjanja inicijative za zajedničku ekonomsku uniju između zemalja Zapadnog Balkana tadašnji premijer Kosova Isa Mustafa je odbacio mogućnost da Kosovo bude dio te inicijative pošto je to "u suprotnosti posebno sa ekonomskim interesima Kosova".\nTokom trilateralnog sastanka predsjednika Srbije, premijera Sjeverne Makedonije i premijera Albanije održanog početkom oktobra u Novom Sadu, potpisana je Deklaracija o nemjerama za uspostavljanje "Mini Šengena".\nTada su pozvane i ostale zemlje balkanske šestorke koja uključuje i Kosovo da im se pridruže, prenijeli su mediji.\n20. 12. 2019. 16\nU Tirani trilateralni sastanak lidera Zapadnog Balkana\n12. 11. 2019. 8


Igor Jurić održao predavanje u osnovnoj školi u Srpskom Miletiću - www.025.rs\nHomeODŽACIDRUŠTVOIgor Jurić održao predavanje u osnovnoj školi u Srpskom Miletiću\n– Fondacija je okupirana i drugim poslovima, imamo zacrtan cilj i od njega nećemo da odustajemo. Nažalost vrlo je aktuelno da gotovo na dnevnom nivou nestane bar jedna ili dve odrasle osobe, često su i deca u pitanju. Uskoro ćemo postati i deo globalne mreže “In houp” koja se bavi uklanjanjem štetnog materijala sa interneta. To je nešto što je vrlo važno, jer moram da kažem da je u zadnja tri-četiri meseca prisutna ekspanzija objavljivanja nagih fotografija dece, koja razmenjuju to između sebe, a kasnije se te fotografije pojave nekako u javnosti. Zato mislim da je značajno da se pojavi neka organizacija koja će moći bar u nekoj meri da taj štetan materijal ukloni sa interneta – kaže Igor Jurić.\nTokom vikenda održana je edukacija poljoprivrednika o IPARD 2 programu\n23/01/2017 redakcija 0\nUdruženje građana Regionalni centar za razvojne projekte u saradnji sa Opštinskom upravom u Odžacima organizovalo je dvodnevnu edukaciju za poljoprivrednike […]\nOsnivač Fondacije “Tijana Jurić”, Igor Jurić, održaće sutra predavanje u Osnovnoj školi “Kosta Stamenković” u Srpskom Miletiću na temu bezbednosti […]\nPredavanje Društva pčelara Dunav Apatin\n15/02/2017 redakcija 0\nU subotu 18. 02. 2017 godine u 17,30 časova, sala Skupštine opštine Apatin održaće se sledeća dva predavanja: – Hrana […]


VSPD "Javor" na "Radosti Evrope" u Beogradu - Radio Borovo 100,7 FM\nVSPD “Javor” na “Radosti Evrope” u Beogradu\nNa ovogodišnjem 47.Međunarodnom susretu dece “Radost Evrope” u Beogradu učestvuje i dečja pevačka grupa Vukovarskog srpskog pevačkog društva “Javor”. “Radost Evrope” započela je u subotu, 2.oktobra defileom učesnika iz 18 evropskih zemalja centrom Beograda.\nČlanovi dečje grupe “Javora” ujedno su gosti Beograda tokom prve nedelje oktobra u okviru projekta „Zabavi se, kreiraj i upoznaj Beograd“. Za goste iz Vukovara organizovan je i prijem u Upravi za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Ministarstva spoljnih poslova. Pored umetničkog i obrazovnog aspekta, cilj projekta je i upoznavanje i negovanje srpskog kulturnog, etničkog i jezičkog identiteta. Projekat realizuju Dečji kulturni centar Beograd i Organizacija za međugeneracijsku saradnju 35+, uz podršku Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Republike Srbije.\nDobrodošlicu i prijatan boravak u Beogradu gostima su poželeli ispred Uprave za saradnju s dijasporom Rastko Janković i Vukman Krivokuća, Ivona Jevtić, sekretar za kulturu Grada Beograda, Irena Aleksić u ime Turističke organizacije Beograda i Dragan Marić u ime Dečjeg kulturnog centra.U ime gostiju iz Vukovara domaćine je pozdravio Dejan Drakulić, predsednik VSPD „Javor“.\nDeca iz VSPD „Javor“ nastupiće 4. oktobra u Dečjem kulturnom centru u okviru Susreta prijateljstva, a 5. oktobra u Centru „Sava“ na završnom gala koncertu manifestacije „Radost Evrope“.


Klinički centar: Značajno smanjena lista čekanja na Odeljenju interventne kardiologije | InfoKG - Mesto gde se informišem\nKlinički centar: Značajno smanjena lista čekanja na Odeljenju interventne kardiologije\nPonedeljak, 05 Novembar 2018 12:00Autor: Branko VukašinovićFoto: kc-kg.rs\nNa Odeljenju interventne kardiologije Klinike za kardiologiju Kliničkog centra Kragujevac u protekla dva meseca smanjena je lista čekanja, na kojoj je bilo više od 620 pacijenata, a trenutno ih je manje od 400, saopšteno je iz ove zdravstvene ustanove. Iz Kliničkog centra poručuju da je do smanjena liste čekanja došlo nakon reorganizacije ovog odelјenja i uvođenja evropskih standarda i protokola u rad.\n„Od 1.septembra ove godine na listi čekanja za intervenciju bilo je više 620 pacijenata, koji su čekali na dijagnostiku i terapiju. Samo dva meseca kasnije, Odelјenje za interventu kardiologiju dostiglo je planirani cilј, po kojem je na listi čekanja trebalo da bude manje od 400 pacijenata. Analizom broja terapeutskih zahteva u prethodnih 10 meseci, pre promene rukovodstva, mesečno je obavlјano oko 250 procedura. Postavlјanjem doc. dr Vladimira Zdravkovića za načelnika Odelјenja interventne kardiologije, koji je primenio svoje znanje i iskustvo iz nemačkih klinika, u kojima je radio pre povratka u Klinički centar Kragujevac, prosečan broj terapeutskih procedura je porastao na oko 350 mesečno, što je povećanje od 35 procenata u odnosu na raniji period. Ovi izvanredni rezultati su postignuti, uprkos činjenici da su Klinički centar Kragujevac napustila dva iskusna interventna kardiologa radiologa“, saopšteno je iz Kliničkog centra Kragujevac.\nU kragujevačkom Kliničkom centru očekuju da će ovakav pozitivan trend smanjenja listi čekanja biti prisutan i na drugim klinikama ove zdravstvene ustanove.\nBesplatni pregled na Svetski dan hipertenzije\nKlinički centar zapošljava medicinske tehničare i pomoćne radnike u zdravstvu


Investicije u energetici: Posao visokog napona - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tInvesticije u energetici: Posao visokog napona\nNeki od tih testova su direktni i očigledni kakva je reforma komplikovnih procedura na nacionalnom i lokalnom nivou i suzbijanje korupcije, drugi su političko ekonomski kakvo je balansiranje između obaveza koje nameću evropske integracije, ruska dominacija u naftno gasnom energetskom sektoru, i interesi pojedinačnih stranih investitora sa snažnim političkim zaleđem, treći podrazumevaju virtuozne planerske sposobnosti u zatvaranju finansijskih konstrukcija projekata u kojima je Elektroprivreda Srbije oslabljen državni partner, fino moderiranje poreske politike u oporezivanju energenata i podsticanju korišćenja energije iz obnovljivih izvora, a četvrti donose socio ekonomske izazove kakav je podizanje cene struje na ekonomski nivo u uslovima rapidnog siromašenja stanovništva i ugrožavanja isplativosti proizvodnje preduzeća u uslovima izražene energetske neefikasnosti.\nI, ne na poslednjem mestu, tu su ekološki zahtevi sa podlogom u energetici. U narednih pet godina Srbija mora da izgradi više od 1.000 megavata novih kapaciteta za proizvodnju struje. Priključenje na sistem novih postrojenja do 2018. neophodno zbog stupanja na snagu strogih ekoloških uslova i dekreta EU koje je Srbija prihvatila u okviru Energetske zajednice jugoistočne Evrope, a zbog čega će neki sadašnji termo kapaciteti, koji ne mogu ni nakon rekonstrukcije da zadovolje ekološke standarde, biti isključeni. „To je zadatak koji moramo da obavimo da bismo ostali na energetskim izvorima onakvim kakvi su sad“, kaže Ljubomir Aksentijević, specijalni savetnik za razvoj i finansije u Ministarstvu energetike. „Ispunjenje scenarija ubrzanog privrednog rasta“, na koji se vlada takođe obavezala, „zahtevalo bi i proizvodnju većih količina energije od ovih već pomenutih megavata“. Tim pre što uvoz nedostajuće struje, u uslovima visokog zaduženja zemlje predstavlja veliku stavku u domaćem spoljnotrgovinskom debalansu.\nIz ugla investitora, međutim, ovakva situacija otvara tržište za energetski efikasnim proizvodima – od građevinske do visokosofisticirane tehnološke opreme i naprednih proizvoda trajne i široke potrošnje – koje je do sada bilo slabo razvijeno i traži finiju podsticajnu regulativu.\nLista visokostručnih izazova koji se u vezi sa energetikom postavljaju pred ovu i svaku drugu dolazeću administraciju je, zapravo, neiscrpna. Delom i zbog toga što nijedan gotovo jednako ambiciozan plan u energetici u poslednje dve decenije nije ispunjen i što sadašnje treba ispunjavati u uslovima u kojima svet sve pažljivije planira svoje energetske potrebe u okvirima očekivanih globalnih nestašica energije iz fosilnih izvora i velike promenljivosti njenih cena.\nKako čitati vladinu knjigu projekata\nGodine zanemarivanja sektora energetike danas predstavljaju ključnu odskočnu dasku za ambiciozno planiranje. Prag očekivanja podiglo je samo ministarstvo energetike koje je krajem prošle godine najavilo da u 2013. godini očekuje ugovaranje poslova u energetici u vrednosti od preko milijardu evra.\nTo ugovaranje, ne i priliv novca, jer je investiranje u energetiku dugoročan i komplikovan posao, započeto je formalno prošle godine predstavljanjem knjige projekata u koje su neki investitori već uključeni i drugih za koje se investitori tek traže i prati ga živa diplomatska aktivnost kod kuće i na terenu. Redosled projekata napravljen je prema „relativnom prioritetu, jer ostvarenje svakog zavisi od nivoa postojeće tehničke dokumentacije, načina finansiranja i eventualnog učešća stranog partnera kaže Ljubomir Aksentijević, specijalni savetnik za razvoj i finansije u Ministarstvu energetike,.\nDejan Stojadinović, konsultant za energetiku, međutim, smatra da knjigu projekata treba prvenstveno posmatrati u kontekstu procesa pristupanja Evropskoj uniji i njihove vezanosti za tzv. tehničku pomoć, dok drugi deo tog vladinog dokumenta predstavljaju investicione ideje. „Investicioni projekti podrazumevaju da je ideja razrađena do nivoa studije opravdanosti, na osnovu čega investitori mogu da sagledaju mogućnost ostvarenja profita, kao i osnovne prepreke za realizaciju projekta, i tek nakon toga procenjuju da li su zainteresovani za učešće u njima“, kaže Stojadinović.\nZa sagledavanje atraktivnosti investicionih projekata u energetskom sektoru, sa aspekta investitora, najvažnija su četiri elementa investicije. To su korišćenje dokazane, odnosno zrele tehnologije, pouzdano snabdevanje sirovinama za proizvodnju energije, izvesno ostvarenje profita i pitanja vezana za obezbeđenje priključka na mrežu, objašnjava sagovornik Biznisa & Finansija. „Nažalost, iz predstavljenih projekata se uopšte ne mogu sagledati ova pitanja, pa samim tim ni oceniti njihova atraktivnost za investiranje“.\nMeđu ponuđenim velikim hidro i termo postrojenjima, trenutno je, sudeći prema interesu potencijalnih i već u projekte uključenih investitora izvesnija gradnja hidroelektrana, dok su elektrane na ugalj pod znakom pitanja.\n„Hidroenergetski pogoni su jeftiniji za gradnju, moderniji, ako su protočni ulaze u zelene kvote i izlazna cena struje je interesantnija. Zato se mnogi interesuju za ulazak u taj sektor“, kaže Aksentijević. Ti projekti međutim traže ozbiljno razmatranje i pažljiv pristup. „Naš je stav da država koja vodi računa o sopstvenoj budućnosti ne treba da daje strancima vlasništvo nad hidropotencijalima, jer to niko ne radi. Donedavno je energetska politika sprovođena na brzinu pa smo nacionalne resurse kao što je voda u dosadašnjim aranžmanima davali strancima u susvojinu. To su sada obaveze koje država mora da izvršava, ali u budućnosti ćemo gledati da izbegnemo takvu praksu“.\nZato, primera radi, u izgradnji reverzibilne hidroelektrane „Bistrica“, koja bi trebalo da se gradi u saradnji sa Kanađanima, prema njegovim rečima strani partner neće učestvovati u svojini već samo u finansijskom delu priče.\nNedoumice oko termoelektrane\nPrimer izgradnje termoelektrane „Nikola Tesla“ B3, pokazuje koliko je planiranje u energetici, čak i kada se stavi na mesto visokog nacionalnog prioriteta, fluidno. U septembru prošle godine predstavnici Elektroprivrede Srbije i nemačkog energetskog koncerta RWE potpisali su, u prisustvu potpredsednika vlada dve zemlje, Aleksandra Vučića i Filipa Reslera, Memorandum o razumevanju i saradnji u oblasti energetike.\n„Ovo je prvi put da iza Memoranduma ne stoji samo Elektroprivreda Srbije, nego Vlada Srbije, što znači da smo mi završili dogovor o tome ko će da gradi Termoelektranu ‘Nikola Tesla 3’ i hidroelektranu na Moravi”, rekao je Vučić novinarima posle potpisivanja, i drugim investitorima poručio da će se za njih naći drugi atraktivni projekti.\nU ovom trenutku, međutim, nejasno je da li će RWE, koji u Srbiji sa EPS-om već ima zajedničko preduzeće „Moravske hidroelektrane“ zaista otići dalje od potpisa na neobavezujućem dokumentu. Naime, Centar za ekologiju i održivi razvoj Cekor objavio je, krajem aprila izjavu Martina Šmica, zamenika predsednika borda direktora RWE da gradnja novog bloka u TE „Nikola Tesla” nije u planu i da ne postoji nikakva studija koja se bavi tim projektom. Nemačka kompanija nije se kasnije zvanično oglasila o ovom pitanju. Prema nezvaničnim informacijama, sve će biti razjašnjeno u drugoj polovini maja kada kompanija planira obraćanje javnosti Srbije.\nAksentijević ne veruje da će ovaj projekat biti brzo realizovan. „Zbog ekoloških propisa gradnja modernih termoelektrana je naglo poskupela u odnosu na hidroelektrane. Ukoliko nisu u internom sistemu EPS-a, pa se troškovi prebiju na razne načine, vi ne možete da privučete strateškog partnera. Za nove velike termoelektrane treba da se otvori i novi kop odakle bi se snabdevale lignitom, što dodatno poskupljuje projekat“, kaže Aksentijević. On, međutim, ističe da su manji termo kapaciteti, poput Kostolca B3 od 350 megavata izvodljivi, o čemu se trenutno razgovara sa kineskim investitorima.\nŠta je realno izvodljivo?\nBudući da do 2018. nije ostalo mnogo vremena postavlja se pitanje koji od najavljenih projekata može biti u funkciji za pet godina i da li oni obezbeđuju potrebnih 1.000 megavata.\nArsenijević tvrdi da reverzibilna hidroelektrana „Bistrica“ mora biti gotova, i da će nju ministarstvo forsirati. „Svakako ćemo napraviti i TE Kostolac, sa Kinezima ili bez njih, jer tamo imamo obezbeđen ugalj, kao i TE Štavlje kod Novog Pazara. Izvesne su i hidroelektrane na Velikoj Moravi, ukupne snage 150 megavata, a veliki interes vlada i za gasne elektrane”, tvrdi Aksentijević.\n„Zbog deficita u domaćim izvorima, uvoz električne energije na Balkanu je porastao pet puta u prethodne tri godine, dok je u isto vreme izgrađen zanemarljiv broj novih elektrana“, kaže analitičar Dejan Stojadinović. U tom smislu eventualna izgradnja reverzibilnih hidroelektrana „Bistrica“ i Đerdap 3, neće doneti novu proizvodnju električne energije za snabdevanje. „Reverzibilne hidroelektrane su samo ekonomski instrumenti koji jeftinu noćnu struju skladište i omogućavaju njeno korišćenje kada su potražnja i cene visoke“, objašnjava on.\nStojadinović kaže da je teško proceniti koji su od projekata na listi ministarstva najostvarljiviji, ali da je sasvim jasno da su Srbiji neophodne nove elektrane i korišćenje obnovljivih izvora energije.\nProfitabilnost pre svega\nTeška finansijska situacija u kojoj je Elektroprivreda Srbije, između ostalog i zbog neekonomske cene struje, čini planiranje u energetici još izazovnijim, i kao ključni kriterijum za odbir projekata nameće profit. „Tokom poslednjih nekoliko godina EPS je potpisao mnoštvo sporazuma, memoranduma i protokola, planirane su mnoge investicije, ali je veoma malo urađeno“, kaže za Biznis & Finansije Aleksandar Obradović, v.d. generalnog direktora te kompanije. „Sada su na stolu projekti vredni 12 milijardi evra. EPS kao gubitaš to ne može da iznese. To bi bio prevelik zalogaj i za mnogo veće kompanije. Koji god projekti budu izabrani, osnovni kriterijum biće profitabilnost za EPS. Ne postoji nijedan drugi parametar. Jer lako je pisati spisak lepih želja za investicije, a nešto sasvim drugo sprovesti sve to i u realnom životu“, objašnjava Obradović .\nDa bi se odgovorilo na pitanje šta je za EPS profitabilno potreban je još jedan predkorak – usklađivanje planova privrednih društava u okviru preduzeća.\n„U toku je priprema za izradu studije izvodljivosti za projekat reverzibilne hidroelektrane „Bistrica“, kao i za mnoge druge objekte. Moramo da sagledamo naše finansijske mogućnosti, da bi znali šta možemo sami da gradimo, a za šta će nam biti potrebni partneri i po kom modelu ćemo da ih tražimo. Ako se pokaže da je izgradnja RHE „Bistica“ profitabilan projekat, gradićemo je“, kaže Obradović. Listi prioriteta Obradović dodaje i rudarstvo koje je u poslednje vreme bilo investiciono gurnuto u zapećak. Bez nove proizvodnje, neće biti kapaciteta koji bi mogli da prate termoelektrane. Prema njegovim rečima, aktuelni projekti su TENT B3, Kolubara B, Kostolac B3 i elektrana sa kombinovanim gasno-parnim ciklusom „Novi Sad“. U toku su izrade studija izvodljivosti i isplativosti za sve projekte, koje bi trebalo da budu završene do kraja godine.\nIzvori i načini finansiranja predloženih projekata su raznoliki. Ukoliko izgradnja elektrana TENT B3 i Kolubara B bude realizovana u saradnji sa strateškim partnerima, finansiraće se po komercijalnim uslovima. Ako se pak odluči da se ovi projekti samostalno realizuju – jedina mogućnost biće davanje finansijskih garancija države, kaže Dejan Stojadinović.\nS druge strane, za finansiranje projekata u oblasti obnovljivih izvora energije već postoji širok spektar raspoloživih izvora, pod komercijalnim ili subvencionisanim uslovima.\nNedavno je sproveden konkurs za dodelu lokacija za izgradnju malih hidroelektrana gde se javio veliki broj zainteresovanih „malih“ investitora. Postoje dva velika projekta za vetroparkove, a prema Aksentijevićevim rečima „Dženeral elektrik“ je „snažno zaineteresovan“ za solarne panele. „Velika je gužva investitora u ovoj oblasti, jer tu imaju sve. Pravila igre su transparentna, fid-in tarife ove projekte čine rentabilnim, za razliku od velikih projekata. To će ublažiti jaz dok se ne naprave veliki objekti“, tvrdi Aksentijević.\nVeće korišćenje obnovljivih izvora energije je i odgovor na preovlađujuću dekarbonizaciju energetskog sektora, i Srbija mora da uskladi svoju energetiku sa ovim kretanjima. Glavni pokretač aktivnosti u ovoj oblasti je politika Evropske unije, ali njihovo veće korišćenje ima nedvosmislene prednosti zbog povećanja energetske bezbednosti, razvoja nove industrije i povećanja zaposlenosti kao i bolje zaštite životne sredine, kaže Dejan Stojadinović.\n„U aktuelnoj situaciji, ulaganje u obnovljive izvore energije je oblast koju investitori vide kao najinteresantniju, prvenstveno zbog atraktivnih fid-in tarifa. U okviru njih, najveće interesovanje vlada za hidroelektrane – male, srednje, i velike. Na žalost, iako proglašena kao prioritet, ne očekujem da biomasa zauzme neki značajniji prostor jer su fid-in tarife u odnosu na prethodne niže za 30 odsto“, kaže Stojadinović.\nPiše: Biljana Korica\ndetaljnije u dodatku Energetika: Kako privući strana ulaganja


Naš rad u radnim grupama – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Bezbjednost i odbrana » Naš rad u radnim grupama\nObjavljeno 19. 03. 2014. 27. 12. 2017.\nČetiri predstavnika IA članovi su radnih grupa za izradu predloga zakona i analiza ključnih za unapređenje stanja u oblasti upravnih inspekcija, javnih nabavki, unutrašnje kontrole policije i državne revizije.\nNakon istraživačkog i analitičkog rada i objavljivanja naših analiza, aktivno radimo na zastupanju preporuka za unapređenje stanja u našim programskim oblastima. Sa ciljem da što više naših predloga postane dio javnih politika, a u skladu sa Uredbom o načinu i postupku ostvarivanja saradnje organa državne uprave i nevladinih organizacija („Službeni list Crne Gore“, broj 7/12), nakon javnog poziva državnih organa, iskazali smo interesovanje za rad u radnim grupama čiji mandat se odnosi na pitanja koja su bila predmet našeg dosadašnjeg rada.\nProgramska oblast „Javna uprava“, podoblast: upravne inspekcije:\nZa člana radne grupe za izradu Predloga zakona o upravnoj inspekciji imenovan je Stevo Muk, predsjednik Upravnog odbora IA;\nProgramska oblast „Javne finansije“, podoblast: javne nabavke:\nZa članicu radne grupe za utvrđivanje metodologije analize rizika u vršenju kontrole sa ciljem proaktivnog djelovanja u prevenciji i ranom otkrivanju koruptivnih radnji i drugih djela sa obilježjima korupcije u postupcima javnih nabavki imenovana je dr Jovana Marović, koordinatorka istraživanja u IA;\nProgramska oblast „Javne finansije”, podoblast: državna revizija:\nZa člana radne grupe za izradu predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj revizorskoj instituciji imenovan je Marko Sošić, istraživač javnih politika u IA.\nProgramska oblast „Bezbjednost i odbrana“, podoblast: unutrašnja kontrola policije:\nZa članicu radne grupe za izradu funkcionalne analize sa presjekom postojećeg stanja primjene mehanizama unutrašnje kontrole, strukture, i administrativnih kapaciteta Uprave policije, Poreske uprave i Uprave carina imenovana je Dina Bajramspahić, istraživačica javnih politika u IA.\nNa javnih poziv za imenovanje člana iz reda predstavnika nevladinih organizacija, IA je bio jedina prijavljena organizacija. Institut takođe ima svog predstavnika u Radnoj grupi za pregovaračko poglavlje 23 – Pravosuđe i temeljna prava (dr Jovana Marović), kao i poglavlje 32 – Finansijska kontrola (Marko Sošić).


KP: Uhapšen zbog utaje poreza\nKosovska policija uhapsila je danas jednog Albanca zbog sumnje da je „utajio porez“ i time oštetio kosovski budžet za skoro 750 hiljada evra, navodi se u policijskom saopštenju.\nDirekcija za istragu privrednog kriminala i korupcije u aprilu ove godine započela je istragu zbog sumnje da je A.M. (1986) umešan u krivično delo utaje poreza.\nPolicijski istražitelji u saradnji sa službenicima kosovske Poreske administracije, nakon preduzetih istražnih radnji, utvrdili su da je osumnjičeni A.M. u vremenskom periodu od 2015. do 2016. godine izvršio krivično delo „utaja poreza“ i time oštetio kosovski budžet za 744,331.91 evra, piše u saopštenju Kosovske policije.\nNakon saslušanja osumnjičenog, po nalogu Osnovnog tužilaštva u Mitrovici, određen mu je pritvor u trajanju do 48 sati.


Konferencija za studente "Inovacija – moja revolucija" | Original\n07/10/2019 07/10/2019 Budi aktuelan by editor\nKonferencija za studente “Inovacija – moja revolucija”\nTim “Moja inovacija” poziva sve mlade i studente na konferencije “Inovacija – moja revolucija”\nNa Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, 9. oktobra od podne i na Ekonomskom fakultetu u Beogradu dan kasnije, održavaju se konferencije “Inovacija – moja revolucija”.\nMisija tima “Moja inovacija”, specijalizovanog za rad sa mladima, jeste da nove generacije pripremimo na izazove nove, inovativne ekonomije, te smo pored portala specijalizovanog za zapošljavanje na povremenim poslovima tokom školovanja (Danas radim) pokrenuli i motivacionu kampanju na temu inovativnosti kako bismo mlade inspirisali i pokrenuli na što kreativnije i efikasnije uključivanje na tržište rada.\nInovaciju i inovativnost danas vidimo kao postulat modernog vremena i to ne samo u tehnologiji već i u svim segmentima života, a na konferencijama u Beogradu i Novom Sadu učestvovaće značajne ličnosti za koje smatramo da mogu da budu ambasadori naše inicijative i inspiracija mladima. Pored uglednog svetskog inovatora profesora Dejana Ilića, u ulozi motivatora mladih pojaviće se dva uspešna domaća start up-a koji su našli svoje mesto na svetskom tržištu, mladi direktori u najpoznatijim svetskim tehnološkim kompanijama poput Google i Yandex, motivatori koji pokreću mlade na otkrivanje ličnih talenat i vrednosti, digitalni umetnik koji pomera tehnloške granice, društveni aktivisti sa velikim uticajem na mlađu populaciju na društvenim mrežama… Pored studenata iz Beograda i Novog Sada na ove konferencije zajedno sa Asocijacijom Kancelarija za mlade organizovaćemo dolazak studenata i učenika četvrte godine srednje škole iz cele Srbije.\n– Upoznavanje i priprema mladih akademaca na izazove inovativne, kreativne ekonomije u uslovima digitalne ere koja briše brojne barijere, a mogućnosti ličnog i profesionalnog napredovanja prevazilaze nacionalne granice i materijalna ograničenja.\n– Predstavljanje kompanija koje svojim inovativnim pristupom daju mogućnost mladima da se kreativno razvijaju i daju doprinos razvoju kompanije\n– Uticaj na tešnju, inovativniju saradnju privrede i obrazovnih institucija u cilju prilagođavanja mladih izazovima nove, inovativne ekonomije, kao i podrška nacionalnoj ekonomiji kroz proaktivne i inovativne vidove saradnje sa kompanijama.\nDogađaj su podržali Ministarstvo prosvete, nauke i obrazovanja, Privredna komora Srbije, Asocijacija Kancelarija za mlade, Naučno tehnološki park Beograd, Magazin Fondacije Novak Đoković “Original” kao i brojni prijatelji, kompanije i udruženja građana.\nPosle oficijelnog dela konferencije organizovaće se Meet up-ovi uglednih govornika kao i kompanija partnera sa mladima, a svi zainteresovani moći će da se registruju za radionice koje ih zanimaju i upoznaju motivatore koji su zadobili njihovu pažnju.\nProjekat će pratiti platforma za povezivanje, razmenu ideja, neformalni uticaj na državne i obrazovne institucije, predstavljanje inovativnih pristupa poslovanju domaćih kompanija i okupljanje i pomoć mladim talentima da dođu do informacija i izvora podrške.\nTagovi: inovacija - moja revolucija moja inovacija\nBudi aktuelan, Budi zdrav, Urednički izborREIKI - energija koja nas čini zdravim\nBudi aktuelanKakva je hrana budućnosti?


Radnici Fabrike reznog alata najavili protest | EpicentarPress\nRadnici Fabrike reznog alata najavili protest\nDatum: 09.08.2021. 19:48\nRadnici Fabrike reznog lata (FRA) u Čačku, koja se nalazi u procesu stečaja, najavili su danas protestno okupljanje ispred fabrike, jer država još uvek nije počela isplatu otpremnina za 281 radnika, piše Beta.\nPredsednik Industrijskog sindikata fabrike Dušan Đelić rekao je agenciji Beta da je do sada oko 159 radnika fabrike dobilo otpremninu, ali da još uvek nije počela isplata otpremnine za 281 radnika, kojima je država obećala da će dobiti po 200 evra za svaku godinu radnog staža.\n"Okupićemo se ispred fabrike sa apelom nadležnima da se dinamika isplate otpremnina radnicima 'uozbilji'. Socijalni program je sa predstavnicima resornih ministarstava dogovoren 5. marta i radnici su nezadovoljni, jer ni posle pet meseci on nije realizovan. Spiskovi radnika, koji bi trebalo da dobiju tu otpemninu, vraćani su tri puta iz ministarstva na doradu i sada, kada su kompletirani, oni traže nov presek broja radnika", rekao je Đelić.\nProtestno okupljanje biće održano za nekoliko dana, a datum još uvek nije određen.\nĐelić je dodao da oko 140 bivših i sadašnjih radnika FRA traže i da se uplate doprinosi i zaostale plate radnicima kojima fabrika duguje oko 11 plata.\n"Zbog neuplaćenih doprinosa i zarada, penzija radnicima koji su sa 41 godinom radnog staža otišli u penziju iznosi 16.000 dinara", rekao je Đelić.


GP Bosna ide u likvidaciju, 52 posto dioničara glasalo "za" » SEEbiz.net\n/ GP Bosna ide u likvidaciju, 52 posto dioničara glasalo “za”\n07.05.2013. Autor: Redakcija GP Bosna ide u likvidaciju, 52 posto dioničara glasalo “za”\nS obzirom da će vlasnici raspolagati imovinom, pretpostavlja se da će prodati 26 duluma zemlje u Briješću, kroz koju treba proći Sarajevska obilaznica i za to će od Direkcije cesta Federacije BiH naplatiti oko 10,5 miliona KM\nKnežević se pita kako je moguće pokrenuti likvidaciju ako nisu izmirene obaveze prema državi i radnicima, sa kojima će u naredna dva mjeseca biti raskinuti ugovori o radu. On je dodao da je namjera vlasnika da, kada rasprodaju dio imovine, ponovo pokrenu preduzeće i dio radnika sa biroa za zapošljavanje vrati na posao. GP Bosni je blokiran račun zbog duga od 100.000 KM jednoj od banaka, a 250 radnika ovog preduzeća od avgusta prošle godine nije dobilo plaće. Istovremeno, radnicima od augusta 2011. godine nisu uplaćeni doprinosi za zdravstveno osiguranje, a pošto od 2005. godine nisu uplaćivani doprinosi za penzijsko – invalidsko osiguranje, radnici koji su stekli uslove za penziju ne mogu biti penzionisani. Pored toga, nisu ima uplaćene ni naknade za topli obrok i prevoz od juna 2012. Zbog svega toga 211 radnika preduzeća je tužilo firmu, a pripremno ročište će se održati 11. juna ove godine.\nBosna i Hercegovina, GP Bosna, kompanije, likvidacije, stečaj


Putin: Rusija će pomoći Siriji — Викиновости\nPutin: Rusija će pomoći Siriji\n6. septembar 2013.\nSankt Peterburg/ Rusija (Beta-AFP) - Ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je u petak u Sankt Peterburgu da će Rusija pomoći Siriji u slučaju vojnog napada stranih sila na tu zemlju.\n„Hoćemo li pomoći Siriji? Hoćemo“, kazao je Putin novinarima na zatvaranju samita G20, podsećajući da Rusija već pomaže toj zemlji snabdevanjem oružjem, ekonomskom saradnjom i obezbedjivanje humanitarne pomoći, prenela je agencija Itar tas.\nKako prenosi ruska agencija, Putin je rekao da se sa predsednikom SAD Barakom Obamom, sa kojim je razgovarao na marginama samita, složio o „nekim opcijama“ za mirno rešenje sirijske krize i najavio da će o toj temi visoki predstavnici dve zemlje uskoro razgovarati.\nPutin je rekao da su na samitu G20 napad na Siriju podržale SAD, Turska, Kanada, Francuska, Saudijska Arabija i Britanija, dok su protiv vojnih akcija u toj zemlji bile Rusija, Kina, Indija, Indonezija, Brazil, Južna Afrika i Italija.\nOn je dodao da je papa Franja takođe protiv napada na režim u Damasku, kao i stanovništvo zapadnih zemalja čije vlade taj napad zagovaraju.\nOdgovarajući na pitanje koja druga zemlja bi u teoriji mogla da bude suočena sa napadom poput ovog s kojim je suočena Sirija, Putin je rekao: „Ne želim da mislim da će bilo koja zemlja biti meta strane agresije“.\n„Putin: Rusija će pomoći Siriji” Новинска агенција Бета, 6. septembar 2013. (srpski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Путин:_Русија_ће_помоћи_Сирији&oldid=3133901”\nOdnosi Rusije i SAD\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 6. septembar 2013. u 23:06 č.


preuzmi besplatnu knjigu Probacija ili zatvor : Midhat Kapidžić PDF, ePuB - Hrvatske knjige\nProbacija ili zatvor : Midhat Kapidžić\nPolazište ove monografije je savremena ekonomska kriza koju autorka ne poima isključivo u kontekstu ekonomije, već je razmatra sa aspekta celine kulture kao opštu krizu vrednosti. Ona ne teži tome da prevazilaženje krize, za šta skicira metodiku, predstavlja kao jednostavan zadatak. Za prosuđivanje sistema vrednosti koji je postao žrtva isključivosti racija, pažnju koncentriše na sreću, kao na centralnu kategoriju humane koncepcije koja je iznad racija, upućujući tako na jednu moguću novu paradigmu, u svakom slučaju na duhovni centar paradigme ljudskog razmišljanja. Pretenzija da o o\nvoj aktuelnoj temi ne bude diskutovano unutar uhodanih – doduše zastarelih – koordinata optimizma i pristrasnosti, kao i hrabrost da se istražuje mehanizam uzroka i efekata u celini jesu glavni atributi monografije.\nŽaoke – misli poznatih ljudi i poslovice o nama\nSasvim jednostavno : Piter Džejms


Pakistan ne zna šta da radi s tri bin Ladenove žene – Informer\nPakistanske vlasti suočene su s problemom šta da učine s tri žene ubijenog vođe Al-Kaide Osame bin Ladena i osmoro njegove djece.\nPakistansko ministarstvo vanjskih poslova saopćilo je danas da zvaničnici vlade i dalje drže Bin Ladenove žene i djecu radi ispitivanja i da, zasad, nijedna zemlja nije zatražila njihovo izručenje, prenijela je agencija AP.\nJedna od žena, Amal Ahmed Abdulfatah, rođena je u Jemenu, a ni Jemen niti neka druga zemlja nisu zatražile izručenje članova porodice ubijenog vođe Al-Kaide.\nAbdulfatah, najmlađa Bin Ladenova žena, ispričala je istražiteljima da je u kuću u Abotabadu došla 2006. godine i da nikada nije iz nje izlazila.\nPakistanski zvaničnici, koji nisu otkrili gdje se nalazi Bin Ladenova porodica, rekli su da će oni biti vraćeni u zemlje iz kojih potječu, a nisu objelodanili ni uzrast djece.\nJedan od Bin Ladenovih sinova, Kalid, ubijen je u akciji američkih komandosa, a Abdulfatah je ranjena u nogu i odvedena je prvobitno u vojnu bolnicu.\nIzjave žena trebalo bi da pomognu u otkrivanju detalja kako je Bin Laden provodio vrijeme i kako je uspijevao da izbjegne da bude uhvaćen, živeći u velikoj kući u blizini vojne akademije, u gradu Abotabadu, na dva i po sata vožnje od prijestonice Islamabada.\nTakođer, svjedočenja njegovih žena, mogla bi značajno da pomognu u otkrivanju detalja američke operacije, u kojoj je ubijen Bin Laden.


Symantec-ova predviđanja: Najveće sajber pretnje u 2017. - Biznis i Finansije\nHome\tVestiIT i nauka\tSymantec-ova predviđanja: Najveće sajber pretnje u 2017.\nby bifadmin 29. decembra 2016.\n• Proliferacija generacije “oblaka”. Nastavićemo da vidimo otklon ka savremenom radnom mestu kako se kompanije budu slobodnije osećale u vezi sa omogućavanjem zaposlenima da nove tehnologije poput nosivih kompjutera, virtuelne stvarnosti i Interneta stvari (IoT) – tj. uređaja koji se povezuju na internet – priključuju na korporativne mreže, podržavajući pri tom iskorišćavanje geografski diversifikovane radne snage koje su joj omogućile aplikacije i rešenja u “oblaku”. Korporacije će imati potrebu da prebace fokus sa štićenja krajnjih tačaka mreže, na zaštitu korisnika i informacija na svim aplikacijama i uslugama.\n• Povezani automobili će biti predmeti “otmica” i za njih će biti tražen otkup. Kako automobili budu dobijali mogućnost priključenja na internet, samo je pitanje vremena kad će se dogoditi hakovanje automobila širokih razmera. Taj scenario bi mogao da uključi i “otmicu” automobila uz klasičnu ucenu da se plati otkup, zatim samovozeće automobile koje su hakovali da bi prigrabili informaciju o njihovoj lokaciji zarad fizičke otmice, vršili neovlašćen nadzor i prikupljanje obaveštajnih podataka, ili pak za neke druge pretnje fokusirane na automobile. Ovo će takođe voditi ka pitanju odgovornosti dobavljača softvera i proizvođača automobila, koje će imati dugoročne implikacije na budućnost povezanih automobila.\n• Kompanijska mreža će se proširivati i postajati sve manje definisana, a sve više biti difuzna (rasuta). Sa povećanjem mobilnosti radne snage, zaštita prevashodno korporativne mreže unutar poslovnih prostorija kompanije će postajati sve manje važna. Potreba za firewall-ima za odbranu pojedinačne mreže postaje izlišna, ako je ta ista kompanijska mreža već priključena na “oblak”. Preduzeća će listom radije početi da se opredeljuju za WiFi i usluge u infrastrukturi “oblaka”, nego što će investirati u skupa i nepotrebna rešenja rezervisana isključivo za korporacijske mreže.\n• Ucenjivački malver (ransomware) će napasti “oblak”. Sa značajnim otklonom ka uslugama i skladištenjem podataka u infrastrukturi “oblaka”, ona postaje veoma isplativa meta sajber napadača. Oblak nije zaštićen firewall-om ili drugim još tradicionalnijim merama bezbednosti, te će biti neophodno da preduzeća promene mesta obezbeđivanja svojih podataka, jer će se i podaci nalaziti u “oblaku”. Napadi na oblak bi mogli da dovedu do višemilionskih šteta i gubitaka kritičnih podataka, pa će potreba da se oni zaštite postajati još veća.\n• Veštačka inteligencija (AI) i mašinsko učenje će zahtevati sofisticirane mogućnosti rada s Big Data setovima podataka. Tokom 2017. godine će se nastaviti rast mašinskog učenja i sistema veštačke inteligencije. Forrester predviđa rast investicija u veštačku inteligenciju od 300 procenata tokom naredne godine. Sa ovim rastom stižu novi, moćni uvidi u činjenice koje će organizacije moći da iskoriste, kao i povećana saradnja ljudi sa mašinama. Sa bezbednosnog stanovišta, ovo proširenje će imati uticaja na organizacije na više načina – uključujući krajnje tačke pristupa i mehanizme unutar “oblaka”. Kako se novi oblici mašinskog učenja i veštačke inteligencije budu uvodili na tržište, preduzeća će morati da ulažu u rešenja koja imaju sposobnost prikupljanja i analiziranja podataka iz nebrojenih krajnjih tačaka mreže i senzora napada širom organizacija, industrija i geografskih područja. Ova rešenja će se pokazati kao ključna u podučavanju mašina tome kako da postupaju na prvim linijama fronta u globalnim bitkama koje se menjaju svakog dana, iz minuta u minut.\n• Zlonamerni kod koji ne koristi datotečki zapis će biti u porastu. Infekcije sistema kod kojih je maliciozni softver (skr. malver) upisan samo u radnu (RAM) memoriju, bez primene datoteka bilo koje vrste – su veoma teške za detekciju i mogu da prevare programe za prevenciju i detekciju upada i antivirusne programe. Ovaj tip napada je bio u porastu tokom 2016. godine i nastaviće da se proširuje u 2017, najverovatnije kroz PowerShell napade.\n• Secure Sockets Layer (SSL) zloupotreba će voditi ka povećanju broja “pecaroških” sajtova koji primenjuju šifrirani HTTP protokol – HTTPS. Porast popularnosti besplatnih SSL sertifikata uparen sa Guglovom nedavnom inicijativom da sajtove koji koriste običan i samo običan HTTP, apriori označava kao nebezbedne, oslabiće sigurnosne standarde, što će za posledicu imati porast broja programa za “pecanje kopljem” ili malvera zbog malicioznih SEO praksi.\n• Dronovi će biti korišćeni za špijunažu i za napade eksplozivnim napravama. Ovo bi moglo da se dogodi već u 2017. godini, ali je veća verovatnoća da će se dogoditi u narednim godinama. Do 2025. godine, možemo očekivati da vidimo “drontimačinu”, tj. presretanje signala kojima se upravlja dronom i preusmeravanje dronova u korist i za potrebe napadača. Imajući u vidu ovu mogućnost, možemo takođe očekivati pojavu anti-drone hakerske tehnologije koja će biti razvijana sa ciljem da se kontrolišu GPS i drugi sistemi dronova.\nUkinuti prelevmani za svinjetinu i mleko iz EU


SA SEDNICE OPŠTINSKOG VEĆA – Stari grad\nStari grad » Vesti » SA SEDNICE OPŠTINSKOG VEĆA\nSA SEDNICE OPŠTINSKOG VEĆA\nPosted on 13. 07. 2006.\nOpštinsko veće je odobrilo jednokratnu socijalnu pomoć u iznosu od 261.905 dinara za četiri porodice raseljene sa Kosova i Metohije. Odobrena su sredstva u iznosu od 1. 040.000 dinara za finansiranje desetodnevnog boravka pedeset starijih i bolesnih meštana iz Goraždevca u Prolom Banji, dok je 2.010.499 dinara odobreno za boravak dece na Divčibarama u periodu od 15. do 24. jula. Ovom donacijom obuhvaćeno je 76 dece iz Goraždevca i 79. dece raseljenih sa Kosova i Metohije a koji žive u Beogradu, kao i deca sa opštine koji su lošeg materijalnog stanja, u saradnji sa osnovnim školama Starog grada.\nCentru za informativnu podršku « Naš odgovor» i «Pravi odgovor» , časopisi koji su namenjeni izbeglim i raseljenim licima, Opštinsko veće uputilo je pomoć vrednu 120.000 dinara za objavljivanje časopisa «Molba».\nUprava crkve Sveti Marko obratila se opštini za pomoć za uređenje kripte gde se nalaze grobovi kralja Aleksandra Obrenovića i kraljice Drage Mašin. Tim povodom, Opštinsko veće odlučilo je da donacijom u iznosu od 193.500 dinara pomogne hram Svetog Marka.\nOpština Stari grad pomaže realizaciju predstave ”Mali princ” u Bitef teatru, autora Katarine Slijepčević, u iznosu od 270 000 dinara, koji će biti upotrebljeni za izradu kostima.\nUlaganje u školstvo i zdravstvo\nBaletskoj školi «Lujo Davičo» odobrena je donacija u vrednosti od 6.200.000 dinara za izvođenje građevinsko – zanatskih radova u podrumu škole, dvorištu i svetlarniku i za sanaciju mokrih čvorova u vešeraju dok je OŠ «Drinka Pavlović» odobrena pomoć od 1.310.000 dinara za izvođenje radova na sanaciji hidrantske mreže.\nDomu zdravlja «Stari grad» upućena je donacija za izvođenje građevinskih radova i sanaciju mokrih čvorova na šestom i petom spratu ovog objekta. Ukupna vrednost odobrene pomoći iznosi 11.750.000 dinara.\nPrevious PostPrevious RAZGLEDANJE KULTURNO ISTORIJSKIH SPOMENIKA\nNext PostNext DELEGACIJA STAROG GRADA U POSETI BUDIMPEŠTI


Black Friday bi mogao da se pretvori u finansijsku noćnu moru – Bankar.me\nBlack Friday bi mogao da se pretvori u finansijsku noćnu moru\nNovember 18, 2018 PLANETA, SVE VIJESTI, TRGOVINA Leave a comment\nVjerovatno ste već primijetili brojne oglase za Black Friday koji nas ovih dana prate na brojnim stranicama kojima surfujemo. Vrijeme najvećih popusta i najboljih ponuda više nije rezervisano samo za jedan dan, već su ga neki trgovački lanci razvukli na cijelu nedjelju pa i duže, samo kako bi privukli što više kupaca.\nNo, crni petak ne privlači samo kupce koji žele da kupe stvari po što pristupačnijoj cijeni, već dane velikih popusta u novembru s nestrpljenjem čekaju i hakeri i kibernetički kriminalci koji namjeravaju da iskoriste šoping ludilo za brojne prevare s kojima se žele dokopati ličnih informacija i podataka o bankovnim karticama korisnika, instaliraju malware na računare i slično.\nPrema izvještaju kompanije za kibernetičku sigurnost RiskIQ, Black Friday je “gozba za hakere” koji u svojim prevarama, lažnim mobilnim aplikacijama i na prevarantskim stranicama oni često koriste imena poznatih brandova i trgovačkih lanaca kako bi se te prijevare činile što stvarnijima, piše The Independent, a prenosi Zimo. Iz ove kompanije tako upozoravaju da se, umjesto velikih ušteda, šopingiranje tokom popusta “lako može pretvoriti u finansijsku noćnu moru”.\nOno na što posebno upozoravaju iz RiskIQ-a i što ove godine predstavlja veoma veliku prijetnju je sve veći broj napada povezanih s tzv. Megacart hakerskim grupama čija su specijalnost krađe podataka o bankovnim karticama, a među njihovim žrtvama nalaze se i kompanije poput British Airwaysa i Ticketmastera.\nPOJMOVIblack friday hakerski napad\nPrevious Lov na naftu, udice o klin\nSljedeći Od primljenih 24.000, ovjereno 20.000 elaborata za legalizaciju\nSprega hakera i brokera: Krali informacije iz medija i zaradili 100 miliona dolara\nKoliko na internetu košta vaš identitet?


Obezbeđivanje obaveštavanje korisničkog usluge - Office podrška\nObezbeđivanje obaveštavanje korisničkog usluge\nPrvi linijski radnici, koji rade sa dnevnim dnevnicama, treba brzo da odgovore na pitanja da bi obezbedili kvalitetne klijentske usluge. Potreban vam je način da različitim grupama komunicirate u realnom vremenu, pristupate dokumentima i delite im odobrene kompanije i da dobijete ekspertske savete iz cele organizacije.\nOdmah nabavite odgovore od saradnika iz Microsoft tima. Možete da vidite svaиiji status da biste znali ko je dostupan. Koristite ćaskanje ili audio i video pozive da biste dobili odgovore na pitanja u realnom vremenu ili koristili @mentions da biste nekome obavestili da vam je potrebna trenutna pažnja.\nOlakšaj svima da pristupe dokumentima koji se suočavaju sa klijentima, kao što su cenovnik ili smernice za povraćaj tako što će ih uskladištiti u sistemu SharePoint. Ovo čuva datoteke bezbedne i lake za pronalaženje, tako da su ispravne informacije uvek dostupne.\nSaznajte više o određenom proizvodu ili usluzi pomoću povezivanja sa osobama širom organizacije na Yammer, društvenoj mreži preduzeća. Pozovite eksperte ili specijaliste za novu grupu i započnite razgovor da biste saznali više o određenoj temi, tako da ćete biti informisani i upoznati kada razgovarate sa kupcima.\nUskladištite informacije o proizvodu na centralnoj lokaciji.\nNabavite odgovore od saradnika u realnom vremenu.\nPovežite se sa ekspertima za proizvode u preduzeću.


NIKOLA GRBIĆ PRED TURNIR U MILANU: Teški protivnici za bolje ugravanje\n20.06.2019. 16:22h 20.06.2019. 16:35h\n"Čekaju nas zaista teški protivnici. Praktično nema slabe ekipe. Cilj je da nastavimo sa uigravanjem i podizanjem forme. Svaki vikend menjamo igrače, svi dobijaju priliku da provedu vreme na terenu i mislim da je to planirano od početka. Rezultat i teren će pokazati dokle će to da nas dovede", rekao je Grbić uoči početka turnira u Milanu.\nReprezentacija Srbije će naredna tri dana igrati protiv Italije, Poljske i Argentine, tokom četvrtog vikenda Lige nacija.\n"To su tri teška protivnika, opasni su u kakvom god da su sastavu. Sledi tri dana zaista dobre odbojke koja nam je veoma potrebna, da podignemo nivo igre još više", kazao je Grbić.\nSrpski reprezentativac Srećko Lisinac je rekao da je ekipa napredovala iz utakmice u utakmicu.\n"Izgrađena je fantastična atmosfera. Nadam se da ćemo se radovati na kraju", rekao je Lisinac.\nSrbija će prvu utakmicu igrati u petak od 20.00 protiv Italije, potom sledi duel sa Poljskom u subotu i Argentinom u nedelju.


GRADOVI - Kraljevo: Protiv 13 plate beogradskim penzionerima - Magazin Pressek\nKraljevo: Protiv 13 plate beogradskim penzionerima\nBy foto:pixabay/stevepb Ponedeljak, 9. oktobar 2017.\nPartija ujedinjenih penzionera Srbije protivi se isplati 13 plate samo beogradskim penzionerima. Na jučerašnjem sastanku predsednik Gradskog odbora PUPS-a u Kraljevu i potpredsednik Penzionerskog udruženja u tom gradu Nikola Krpić istakao je da nije normalno da penzioner u glavnog gradu vredi više od onog u Kraljevu ili nekom selu u okolini ovog grada.\nKrpić je u izjavi agenciji Beta istakao da shvata da je Beograd veći i bogatiji grad, sa više stanovnika i novca, što je i normalno jer je glavni grad, ali da ne može da se vrši ovakva podela. Po njegovim rečima, ako ima novca onda ga ima za sve, a ako ga nema, neka tako bude za sve penzionere, jer nije u redu da neki budu u boljoj poziciji.\nPredsednik PUPS-a u Kraljevu je istakao da u ovom gradu partija ima 1.356 članova, dok na teritoriji grada živi oko 31.000 penzionera, čija je socijalna karta loša, od kada su penzije smanjene.\n- Ljudi nas pitaju oko povećanja penzija i mi smo uspeli da im objasnimo da su penzioneri heroji ekonomske stabilizacije zemlje, što je veoma često isticao i predsednik Vučić. Zbog toga ako je neko iz Kraljeva od svoje penzije davao više za stabilizaciju svoje države, nije pošteno da sad neko iz Beograda, koji je davao manje, dobije 13 penziju, to je degradacija, zaključio je Krpić.\nOn je dodao da se kraljevački penzioneri ne ljute što su smanjene penzije zbog ekonomske situacije u zemlji, ne ljute se što im je uzeto ono što su zaradili, ali da im sada nije svejedno ko će šta da dobije. Budući da je finansijska situacija ove kategorije stanovništa veoma loša, Krpić je predložio da u Srbiji najniža penzija bude jednaka prosečnoj plati u zemlji.


Severna Makedonija i partnerstvo koje traje - NetSeT Global Solutions Srbija\nMislimo da nema lepšeg osećaja nego kada se poverenje i saradnja potvrde i ponove nakon više od decenije. U to smo se uverili kada nam se klijent obratio, nakon 12 godina besprekornog rada prethodne verzije sistema i miliona uspešno izdatih dokumenata, da implementiramo novu, unapređenu verziju sistema. Jedan od prvih IDMS projekata naše firme je bio upravo za ovog klijenta, zato ponovno vraćanje njemu, za nas ima poseban značaj.\nInicijalna saradnja sa Severnom Makedonijom je krunisana uspešnom implementacijom Nacionalnog sistema za izdavanje ličnih dokumenata 2007. godine. To je bio veliki uspeh za obe strane – za nas je bila potvrda da imamo sva znanja i kapacitete da iznesemo tako ozbiljan projekat, a za Severnu Makedoniju je to bio ogroman korak napred ka digitalizaciji i sigurnom, bezbednom i efikasnom sistemu od nacionalnog značaja. Nacionalni sistem koji je uspostavljen te godine je namenjen izdavanju svih identifikacionih dokumenata za građane (lične karte, pasoši, vozačke dozvole), kao i korisničkih kartica kojim se obezbeđuje siguran rad od strane korisnika (npr. operatera, kontrolera). Od 2007. do danas je izdato u milionskom broju ličnih karata, pasoša, vozačkih dozvola i korisničkih kartica.\nNakon implementacije, usledio je nastavak saradnje u vidu održavanja uspostavljenog sistema. Sistem je uredno održavan bez većih intervencija od strane našeg tima tokom svih ovih godina.\nPrespanski sporazum i nastavak saradnje\nBJR Makedonija je stupanjem na snagu Prespanskog sporazuma promenila naziv u Republika Severna Makedonija. Ovaj važan događaj podrazumevao je velike administrativne promene u gotovo svim sferama, pa i promenu svih identifikacionih dokumenata građana ove zemlje. To je bio povod za početak novog projekta koji će pomoći državi Severnoj Makedoniji da sprovede u delo sve neophodne promene i uz to dodatno unapredi sistem čineći ga efikasnijim i bezbednijim.\nCilj projekta je da se isporuči sistem spreman da podrži novo ime države i prateću zakonsku regulativu kojom se unapređuju postojeći dokumenti. Pored promene naziva države, još jedna novina je da će dokumenti biti dostupni i na jezicima nacionalnih manjina u Severnoj Makedoniji. Pored pripadnika srpske manjine, i građani turske, romske, vlaške, bosanske, albanske i rumunske nacionalne manjine imaće podršku u sistemu da dobiju dokument na zvaničnom makedonskom i na svom jeziku. Pored toga, došlo je i do promene u vozačkim kategorijama, te će i ova izmena biti uvrštena u jedinstveno, konzistentno rešenje.\nBezbednost i sigurnost kao imperativ\nPored implementacije ovih promena, još jedan cilj ogleda se u unapređenju komponenti kojima se garantuje bezbednost rada sistema. Kada se radi sa osetljivim podacima, sigurnost je imperativ i tu nema kompromisa, tako da se tome posvećuje posebna pažnja.\nNakon postavke sistema, neizostavan deo koji će uslediti je migracija samih podataka na novu infrastrukturu koja treba da bude sprovedena brzo i nepogrešivo. Ova faza projekta nosi posebnu odgovornost jer je samo rukovanje bazom jako delikatno, bilo kakva greška može dovesti do posledica koje će osetiti krajnji građani.\nPoverenje koje nam je ponovo poklonjeno za nas je najbolja potvrda da je naša stručnost i ekspertiza prepoznata i da je vremenom samo sazrela i napredovala. Ponosni smo što možemo da kažemo da ostvarujemo dugoročna partnerstva, koja se vremenom samo nadograđuju.


Ministarstvo finansija Republike Srpske obezbijedilo je sredstva neophodna za isplatu penzija u Srpskoj, kao i za korisnike prava u Federaciji BiH i inostranstvu, za koju je u neto iznosu potrebno 101,1 miliona KM, a biće doznačena sutra.\nSredstva će biti doznačena komercijalnim bankama i "Poštama Srpske" u skladu sa zakonom definisanim rokom, saopšteno je iz Ministarstva finansija Srpske.\nMinistarstvo finansija i Vlada Republike Srpske će nastaviti sa usklađivanjem prava po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja sa makroekonomskim kretanjima i ekonomskom situacijom u Republici Srpskoj.\nsaopštenju se navodi da je naplata doprinosa u periodu januar-novembar ove godine iznosila 1,620 milijarde KM i veća je za 139,1 milion KM ili devet odsto u odnosu na prošlu godinu, odnosno za 190 miliona ili 13 odsto više nego 2019. godine.\nPrema prijedlogu Budžeta Srpske, u narednoj godini je za povećanje penzija namijenjeno 61,2 milion KM više nego ove godine, čime bi ukupan iznos potreban za isplatu penzija u narednoj godini iznosio 1,3 milijarde KM.


Predata lista koalicije Ujedinjeni za pobedu Beograda - 19.02.2022, Sputnik Srbija\nPredata lista koalicije Ujedinjeni za pobedu Beograda\nKoalicija Ujedinjeni za pobedu Beograda predala je danas Gradskoj izbornoj komisiji listu za beogradske izbore. 19.02.2022, Sputnik Srbija\nKandidat te koalicije za gradonačelnika Beograda Vladeta Janković, izrazio je uverenje u pobedu na izborima, ukazujući da taj optimizam temelji na veri ljudi "koja prosto zrači"."Način na koji smo obavili ovaj posao već sam po sebi predstavlja dobar znak. Mnoge teškoće su nam pravili tokom ove kampanje, ali uprkos tome, dobićemo", rekao je Janković novinarima.On je naveo da će u ponedeljak predstaviti čitavu ekipu saradnika i istakao da će se njihove aktivnosti zasnivati na kolektivnom radu."To su mladi ljudi u najboljim godinama, stručno kvalifikovani, materijalno i politički nezavisni, koji će sav svoj trud uložiti u javni interes, a ne u sopstveni, kao što je do sad bio slučaj", rekao je Janković.On je naveo i da će se kampanja sastojati od obilaska beogradskih opština, u kojima će se održavati tribine."Na svakoj od njih će učestvovati neko od specijalista za određeno područje, to će biti tematske tribine i lokalni funkcioneri koji znaju prilike na terenu i u tome računamo na podršku medija i ravnopravan tretman, kojeg moram reći do sada nije bilo", poručio je Janković.Tu koaliciju čine Stranka slobode i pravde, Narodna stranka, Demokratska stranka, Pokret slobodnih građana, Udruženi sindikati Srbije "Sloga", Pokret za preokret i Pokret Slobodna Srbija, prenosi Tanjug.\nsrbija, srbija – politika, politika, sve o izborima u srbiji 2022.\n© Tanjug / SAVA RADOVANOVICMarinika Tepić, Vladeta Janković i Zdravko Ponoš.\nKoalicija Ujedinjeni za pobedu Beograda predala je danas Gradskoj izbornoj komisiji listu za beogradske izbore.\nKandidat te koalicije za gradonačelnika Beograda Vladeta Janković, izrazio je uverenje u pobedu na izborima, ukazujući da taj optimizam temelji na veri ljudi "koja prosto zrači".\n"Način na koji smo obavili ovaj posao već sam po sebi predstavlja dobar znak. Mnoge teškoće su nam pravili tokom ove kampanje, ali uprkos tome, dobićemo", rekao je Janković novinarima.\nOn je naveo da će u ponedeljak predstaviti čitavu ekipu saradnika i istakao da će se njihove aktivnosti zasnivati na kolektivnom radu.\n"To su mladi ljudi u najboljim godinama, stručno kvalifikovani, materijalno i politički nezavisni, koji će sav svoj trud uložiti u javni interes, a ne u sopstveni, kao što je do sad bio slučaj", rekao je Janković.\nOn je naveo i da će se kampanja sastojati od obilaska beogradskih opština, u kojima će se održavati tribine.\n"Na svakoj od njih će učestvovati neko od specijalista za određeno područje, to će biti tematske tribine i lokalni funkcioneri koji znaju prilike na terenu i u tome računamo na podršku medija i ravnopravan tretman, kojeg moram reći do sada nije bilo", poručio je Janković.\nTu koaliciju čine Stranka slobode i pravde, Narodna stranka, Demokratska stranka, Pokret slobodnih građana, Udruženi sindikati Srbije "Sloga", Pokret za preokret i Pokret Slobodna Srbija, prenosi Tanjug.


Istorijski trenutak: Poslednji otkucaji Big Bena - Sputnjik Srbija\nIstorijski trenutak: Poslednji otkucaji Big Bena\n12:31 21.08.2017 (osveženo 12:45 21.08.2017) Preuzmite kraći link\nLegendarni sat Big Ben prestaće da se oglašava 21. avgusta i „ćutaće“ sve do 2021. godine, do kada će trajati njegova rekonstrukcija. Ne propustite istorijski trenutak!\nZvono Big Bena danas u podne će prestati da se oglašava, i nastaviće da „ćuti“ naredne četiri godine, sve dok budu trajali radovi na renoviranju zdanja Britanskog parlamenta.\nČekići, koji su udarali o zvono teško 13,7 tona svakog sata u poslednjih 157 godina, biće skinuti, mada će se zvono i dalje čuti povodom važnih događaja kao što je proslava Nove godine.\nElizabetin toranj, kako se od 2012. godine zvanično naziva 96 metara visoka kula Big Bena, smatra se najfotografisanijom zgradom u Britaniji.\nU okviru rekonstrukcije ceo satni mehanizam će biti rastavljen na delove, a svaki njegov deo biće očišćen i obnovljen. Radna verzija sata nastaviće da pokazuje tačno vreme, ali bez zvuka, a pokretaće ga savremeni električni motor sve dok se ponovo ne instalira prvobitni satni mehanizam, nakon što se završe radovi 2021, kada će se ponovo začuti poznata, stara zvonjava Big Bena.\nbig ben, Velika Britanija