GI SDP: Nećemo dozvoliti da Ivanovićevo ubistvo ostane nerasvetljeno i da se zaboravi - Radio Kontakt Plus\nGI SDP: Nećemo dozvoliti da Ivanovićevo ubistvo ostane nerasvetljeno i da se zaboravi\n08:15, 16.04.2019Izvor: Radio Kontakt Plus\nOd ubistva lidera GI SDP Olivera Ivanovića navršilo se 15 meseci, a tim povodom iz njegove stranke poručuju da neće dozvoliti da ovo ubistvo ostane nerasvetljeno i da se zaboravi.\nIz GI SDP ponovo postavljaju pitanje svim nadležnima institucijama, kao i predstavnicima međunarodne zajednice ko je naručilac i izvršilac ubistva Olivera Ivanovića i navode da će isto pitanje postaviti i kao odbornici na današnjoj sednici SO Severna Mitrovica.\nGI "SDP" danas podseća sve nadležne institucije Kosova i Srbije kao i predstavnike međunarodne zajednice da, iako je prošlo 15 meseci od Ivanovićevog ubistva, još uvek nemaju nikakav zvanični detalj ili činjenicu u vezi ovog slučaja.\n“Poslednjih dana imamo izjavu Specijalnog tužioca Kosova medijima koji iznosi samo sumnje i da još uvek nema dovoljno dokaza, te da je istraga i dalje u toku, dok iz srpskog tužilaštva nema čak ni izjave” - navodi se u saopštenju GI SDP.\nDodaje se da ih ohrabruje podrška i interesovanje velikog broja ljudi iz Srbije i sa KiM da se ubica Olivera Ivanovića pronađe, što se, kako navode, moglo i videti u proteklih nekoliko meseci.\n“Svi zajedno nećemo dozvoliti da ovo ubistvo ostane nerasvetljeno i da se zaboravi” - ističe se u saopštenju GI SDP.\nOliver Ivanović ubijen je 16.januara 2018.godine sa više hitaca u leđa, dok je ulazio u stranačke prostorije u severnom delu Kosovske Mitrovice.\nTagovi: Oliver IvanovićGI SDP\nGI SDP: Zašto i kome smeta grafit sa likom Olivera Ivanovića?


Tegeltija: Sačinjen nacrt prijedloga za izmjenu zakona o VSTS-u\nFoto: N.N. | Tegeltija: Sačinjen nacrt prijedloga za izmjenu zakona o VSTS-u\nSrna 13.06.2018 16:09\nSARAJEVO - Visoki sudski i tužilački savjet (VSTS) BiH danas je sačinio nacrt prijedloga inicijative sa rezervama za izmjenu Zakona o VSTS-u, čime je ispunjen rok za njegovu dostavu na procjenu Evropskoj komisiji u Briselu, izjavio je novinarima predsjednik Savjeta Milan Tegeltija.\nU pauzi današnje sjednice, Tegeltija je rekao da je ovo još radni dokument, navodeći da postoje neke načelne i principijelne rezerve, a da će nakon povratne informacije iz Brisela pristupiti njegovoj konačnoj izradi.\n"Mislim da smo ovim pokazali da zadržavamo brz i jak tempo u realizaciji preporuka Evropske komisije. Ovom prilikom moram da kažem da je VSTS u izradi ove inicijative uradio i mnogo više posla nego što su sadržale preporuke, tako da je u jednom dijelu Zakona koji se odnosi na opšte odredbe izvršio intervenciju i tamo gdje ne postoje preporuke Evropske komisije. U tom dijelu postoje ozbiljne rezerve jednog broja članova Savjeta koje ćemo, takođe, uputiti u Brisel", kaže Tegeltija.\nKomentarišući prijedlog članova Savjeta o odredbama koje se tiču sastava i nadležnosti Savjeta, Tegeltija smatra da povećanjem broja članova VSTS-a nije ugrožen integritet pravosuđa.\n"Ova inicijativa ne ugrožava nezavisnost pravosuđa. Zaključili smo da je postojeći način izbora članova VSTS-a garant njegove nezavisnosti i nezavisnosti pravosudnog sistema, te stoga treba biti očuvan", rekao je Tegeltija.\nPrema njegovim riječima, uvažavajući potrebu unapređenja i izmjene dijela Zakona o VSTS-u BiH u pogledu imenovanja sudija i tužilaca, ocjenjivanja, integriteta i odgovornosti, zaključeno je da principi i odredbe po kojima je sastavljen Savjet i po kojima se vrši izbor njegovih članova ne bi trebalo da budu predmet preispitivanja sve dok položaj VSTS-a ne dobije odgovarajuće ustavne garancije.\nOn je dodao da je ustavne garancije kao problem prepoznala i Venecijanska komisija koja je u svojim zaključcima navodila nepostojanje garancija nezavisnosti pravosuđa BiH, a koje je regulisano isključivo Zakonom o VSTS-u.\nZbog toga je, kaže Tegeltija, Venecijanska komisija zahtijevala da se obezbijede ustavne garancije za nezavisnost pravosudnog sistema i da se tek onda radi na unapređenju.\n"Venecijanska komisija je navela da VSTS još nije reprezentativan jer nisu predstavljeni svi nivoi sudova, jer jedan član predstavlja nivo osnovnih i okružnih sudova u Republici Srpskoj, a jedan sudija predstavlja nivo opštinskih i kantonalnih sudova u Federaciji BiH. To oni vide kao mogućnost za unapređenje, a veće od ovog problema je nepostojanje ustavne garancije. Ukoliko uđemo u prostor u kojem mijenjamo Zakon da bi ga doveli do savršenstva, moramo prvo gledati nepostojanje ustavne garancije", rekao je Tegeltija.\nPrema njegovim riječima, ustavne garancije su vrlo jasne i pridviđaju da se VSTS prepozna Ustavom BiH.\nTegeltija je objasnio da Savjet trenutno postoji samo na osnovu zakona, a da zakon postoji isključivo na bazi sporazuma o prenosu nadležnosti sa entiteta i Brčko distrikta, koji je bio jedini osnov za donošenje postojećeg Zakona o VSTS-u.\n"Dakle, uvrštavanje VSTS-a u Ustav bila bi odgovarajuća ustavna garancija kao tijelo kojem će biti određeno članstvo i obezbijedilo da u tom tijelu budu predstavnici sudija i tužilaca u dvotrećinskoj većini", zaključio je Tegeltija.\nOn je dodao da bi ova inicijativa VSTS-a trebalo da bude predstavljena 2. jula u Sarajevu na strukturalnom dijalogu koji se bavi svim značajnim pitanjima za pravosuđe u BiH, kao što je to Zakon o VSTS-u, pa i Zakon o sudovima u BiH.\n"Strukturalni dijalog moraće da se pozabavi našom inicijativom jer je to kanal koji je uspostavljen dogovorom. Ne želim da se upuštam u zakonodavne inicijative, samo mogu da kažem da će VSTS završiti svoj posao na vrijeme", poručio je Tegeltija.


ALA PROJEKAT DOPRINIO USKLAĐIVANJU ZAKONODAVSTVA SA TEKOVINAMA EU U DIJELU SLOBODNOG PRUŽANJA USLUGA I ZAŠTITE KONKURENCIJE\nPuno usklađivanje crnogorskog zakonodavstva sa pravnim tekovinama Evropske unije u okviru jedinstvenog tržišta i usluga jedan je od najzahtjevnijih zadataka za Vladu Crne Gore, a ALA projekat, kojim upravlja GIZ GmbH, približio je Crnu Goru ovom cilju, istakla je vođa projekta, Suzana Lizgara, na njegovoj završnoj konferenciji.\nNa konferenciji su predstavljeni rezultata skoro 30-omjesečnog projekta "Aproksimacija zakonodavstva sa pravnom tekovinom EU u dijelu slobodnog pružanja usluga i zaštite konkurencije", koji je Ministarstvo ekonomije realizovalo u saradnji sa Agencijom za međunarodnu saradnju njemačke Vlade GIZ, a koji je kofinansiran od strane Evropske unije.\nKako se ističe, cilj ALA projekta je bio aproksimacija zakonodavstva Crne Gore sa pravnom tekovinom EU u dijelu dvije komponente - slobodnog pružanja usluga i zaštite konkurencije, u saradnji sa GIZ-ovim ekspertima na projektu.\nLizgara je tom prilikom naglasila da su Vlada Crne Gore i Ministarstvo ekonomije slobodnim kretanjem usluga postavili kamen temeljac za usklađivanje svoje politike i zakonodavstva s pravnim tekovinama EU.\nŠef Sektora za saradnju u Delegaciji EU u Crnoj Gori, Andre Lis, pohvalio je rad eksperata na projektu i svih uključenih strana, naglasivši da je ALA projekat od ogromnog značaja s obzirom na činjenicu da je u Crnoj Gori 70 odsto crnogorske ekonomije bazirano na pružanju usluga.\n"Kreiranje odgovarajućeg regulatornog okvira je od krucijalnog značaja za omogućavanje efikasne implementacije Direktive o uslugama na interno tržište. Reforma javne administracije i sudstva je ogroman izazov i horizontalan proces koji će imati ogroman uticaj", istakao je Lis.\nOn je naglasio da, iako je mnogo toga urađeno, još uvijek postoje potrebe na polju politike konkurencije, istakavši da je podrška Vlade Crne Gore i Parlamenta veoma bitna u procesu usvajanja novog Zakona o zaštiti konkurencije ili izmjenama postojećeg.\nZamjenik ambasadora Njemačke u Crnoj Gori, Uve Merkoter, naglasio je da je GIZ imao veliku ulogu u implementaciji projekta.\n"Primarni cilj njemačke razvojne saradnje bio da pruži podršku ekonomskim i strukturnim reformama Vlade Crne Gore, kako bi pomogli da zemlja postane članica EU. Saradnja s Crnom Gorom se, dakle, od bilateralne pretvorila u regionalnu saradnju", dodao je Merkoter.\nDirektorica kancelarije GIZ u Crnoj Gori, Brigit Hoel-Rolf, izrazila je zadovoljstvo saradnjom sa svim crnogorskim organima u dijelu izgradnje kapaciteta, jačanju tih institucija i povećanju svijesti o ALA projektu.\n"Opšti cilj ALA projekta je bio olakšati proces pridruživanja EU kroz podršku usklađivanju crnogorskog zakonodavnog okvira s pravnim tekovinama EU u oblasti tržišne konkurencije i usluga, kao i kroz podršku upravi u sprovođenju regulatornog okvira", dodala je Hoel-Rolf.\nNačelnica Direkcije za regionalnu saradnju, regionalne inicijative i evropske integracije pri Ministarstvu ekonomije, Milica Šćepović, je u dijelu komponente Direktive o uslugama naglasila da su nadležna ministarstva, agencije, lokalne samouprave i poslovne zajednice bili aktivno uključeni i značajno su doprinijeli sprovođenju ovog projekta, kao i procesu pripreme Akcionog plana za transponovanje Direktive o uslugama u nacionalno zakonodavstvo.\n"Važno je naglasiti da je analizirano preko 133 zakona i podzakonskih akata, a da je identifikovana lista od 330 usluga", navela je ona.\nZamjenik vođe ALA projekta, Miloš Andrović, ocijenio je da je politika zaštite konkurencije u protekle tri godine pokazala veliki napredak u Crnoj Gori.\n"Ovaj period je označio formiranje Agencije za zaštitu konkurencije kao nezavisnog i samostalnog organa što je doprinijelo većoj efikasnosti u spovođenju propisa, dok je istovremeno cijeli zakonodavni okvir usklađen sa Evropskim propisima. Ovo je svakako od izuzetnog značaja na planu EU integracija i očekivanog skorijeg otvaranja Poglavlja VIII u pregovorima sa EU, koje je od fundamentalnog značaja za funkcionisanje zajedničkog unutrašnjeg EU tržišta i razvoj tržišta u Crnoj Gori", kazao je Andrović.\nOn je istakao da je odlučnost u sprovođenju politike konkurencije rezultirala povećanjem svijesti kompanija o potrebi samostalnog poslovanja, bez dogovora sa direktnim konkurentima na štetu kupaca, te naglasio da je sljedeći korak obezbjeđivanje efikasnog sistema kažnjavanja.\nSamostalna savjetnica Agencije za zaštitu konkurencije, Jovana Tošković, naglasila je da je zahvaljujući ALA projektu Agencija imala rastući trend aktivnosti, na osnovu kojih je dato pozitivno mišljenje Evropske Unije, sadržano u godišnjem izvještaju za Crnu Goru za 2015 za Poglavlje 8 – Politika konkurencije.\n"Do sada su tokom projekta izdate 73 koncetracije i još pet ih je u proceduri. Agencija je bila uspješna po pitanju donošenja rješenja u vezi sa zabranjenim sporazumima i zloupotrebom dominantnog položaja, a njene aktivnosti su prepoznate od strane Upravnog i Vrhovnog suda, što je potvrđeno i presudama. Sa aspekta zakonodavnog napretka, tokom projekta su tri podzakonska akta usvojena od strane Vlade Crne Gore i stupila na snagu", zaključila je Tošković.\nIzvor: Vebsajt CdM, 05.07.2016.


Tax Highlights - Februar 2 2021 - BDO\nHome > Pregled > Poresko savetovanje > Tax Highlights > Tax Highlights - Februar 2 2021\nVLADA REPUBLIKE SRBIJE DONELA JE NOVU UREDBU O UTVRĐIVANJU PROGRAMA DIREKTNIH DAVANJA PRIVREDNIM SUBJEKTIMA U PRIVATNOM SEKTORU RADI UBLAŽAVANJA EKONOMSKIH POSLEDICA PROUZROKOVANIH EPIDEMIJOM VIRUSA COVID 19\nNa sednici održanoj dana 10. februara 2021. godine Vlada Republike Srbije donela je Uredbu kojom se utvrđuje Program direktnih davanja iz budžeta Republike Srbije privrednim subjektima u privatnom sektoru u cilju ublažavanja ekonomskih posledica prouzrokovanih epidemijom bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Program“). Uredba je stupila na snagu jedan dan nakon objavljivanja u Službenom glasniku Republike Srbije, 13. februara 2021. godine.\nU skladu sa Programom privredni subjekti u privatnom sektoru (rezidentna pravna lica, rezidentni preduzetnici, ogranci i predstavništva stranih pravnih lica) mogu da ostvare prava na uplatu direktnih davanja iz budžeta Republike Srbije, u visini od 15.450,12 RSD po zaposlenom, što predstavlja 50% minimalne neto zarade za januar 2021. godine. Direktna davanja isplaćivaće se za tri meseca – april, maj i jun 2021. godine – i mogu se koristiti samo za isplate zarada i naknade zarada zaposlenima. Primljena sredstva po osnovu direktnih davanja privredni subjekti mogu da iskoriste za isplate zarada i naknada zarada zaposlenima najkasnije do 31. jula 2021. godine.\nPravo na uplatu direktnih davanja za april 2021 privredni subjekt može da dobije u iznosu koji se dobija kao proizvod iznosa od 15.450,12 RSD i broja zaposlenih sa punim radnim vremenom za čije je zarade i naknade zarade podneo PPP-PD poresku prijavu za obračunski period februar 2021. godine do 31. marta 2021 godine, umanjen za broj zaposlenih kojima je kod toga privrednog subjekta prestao radni odnos od dana stupanja na snagu Programa do 31. marta 2021.\nPravo na uplatu direktnih davanja za maj 2021 privredni subjekt može da dobije u iznosu koji se dobija kao proizvod iznosa od 15.450,12 RSD i broja zaposlenih sa punim radnim vremenom za čije je zarade i naknade zarade podneo PPP-PD poresku prijavu za obračunski period mart 2021. godine do 30. aprila 2021 godine, umanjen za broj zaposlenih kojima je kod toga privrednog subjekta prestao radni odnos u periodu od 1. aprila do 30. aprila 2021. godine.\nPravo na uplatu direktnih davanja za jun 2021 privredni subjekt može da dobije u iznosu koji se dobija kao proizvod iznosa od 15.450,12 RSD i broja zaposlenih sa punim radnim vremenom za čije je zarade i naknade zarade podneo PPP-PD poresku prijavu za obračunski period april 2021. godine do 31. maja 2021 godine, umanjen za broj zaposlenih kojima je kod toga privrednog subjekta prestao radni odnos u periodu od 1. maja do 31. maja 2021. godine.\nBroj zaposlenih kod preduzetnika uvećava se za 1 (jedan) osim u slučaju kada preduzetnik ima i status zaposlenog ili korisnika penzije.\nBroj zaposlenih uvećava se i za broj zaposlenih sa nepunim radnim vremenom tako što se za svakog zaposlenog sa nepunim radnim vremenom ukupan broj zaposlenih uvećava srazmerno ugovorenom procentu angažovanja zaposlenog sa nepunim radnim vremenom u odnosu na puno radno vreme, a na osnovu podatka iz PPP-PD poreske prijave za odgovarajući obračunski period.\nUSLOVI ZA ISPLATU DIREKTNIH DAVANJA\nkoji su osnovani i registrovani u nadležnom registru do dana stupanja na snagu Uredbe odnosno koji su postali PDV obveznici do dana stupanja na snagu Uredbe,\nkojima na poslednji dan meseca koji prethodi mesecu u kome se direktna davanja isplaćuju nije privremeno oduzet PIB.\nPreduzetnici, preduzetnici poljoprivrednici i preduzetnici paušalci koji su registrovali privremeni prekid obavljanja delatnosti najranije na dan stupanja na snagu Uredbe i ako ispunjavaju uslove propisane Programom mogu da imaju pravo na direktna davanja.\nNAČIN OSTVARIVANJA PRAVA NA DIREKTNA DAVANJA\nPrivredni subjekti prihvataju predmetnu pomoć davanjem posebne izjave o prihvatanju isplate na portalu E-porezi.\nIzjava se daje za svako direktno davanje posebno, najkasnije do poslednjeg dana u mesecu koji prethodni mesecu u kojem se isplaćuju direktna davanja.\nDirektna davanja bez davanja posebne izjave o prihvatanju isplate isplaćuju se privrednim subjektima koji ne podnose PPP-PD obrazac, odnosno koji nemaju zaposlene i nisu preduzetnici, odnosno preduzetnici poljoprivrednici koji su se opredelili za isplatu lične zarade.\nPrivrednom subjektu se otvara poseban račun kod poslovne banke koja vodi tekući račun poslovnog subjekta u trenutku stupanja na snagu Programa. Ukoliko privredni subjekat ima otvorene račune kod više banaka dužan je najkasnije do 25. marta 2021. godine da dostavi podatak o nazivu banke gde će mu biti otvoren poseban račun.\nPrivredni subjekat gubi pravo na direktna davanja ako smanji broj zaposlenih u periodu od dana stupanja na snagu Uredbe pa do isteka roka od tri meseca od poslednje isplate direktnih davanja, za više od 10%. Prethodno se ne odnosi na zaposlene koji su sa privrednim subjektom u privatnom sektoru zaključili ugovor o radu na određeno vreme pre stupanja na snagu Uredbe za period koji se završava u periodu od dana stupanja na snagu Programa do isteka roka od tri meseca od poslednje isplate direktnih davanja.\nPrivredni subjekti koji isplate dividende od dana stupanja na snagu Uredbe do kraja 2021.godine, nemaju pravo na isplatu direktnih davanja. U slučaju da su im direktna davanja isplaćena na njih se primenjuju pravila za gubitak prava na korišćenje direktnih davanja.\nIspunjenost uslova za gubitak prava na direktna davanja Poreska uprava proverava svakog poslednjeg dana u mesecu počev od marta 2021. godine zaključno sa 30. septembrom 2021. godine s tim što se korišćenje direktnih davanja može proveravati i nakon pomenutog datuma u rokovima zastarelosti prava na utvrđivanje i naplatu poreskih obaveza i sporednih poreskih davanja odnosno u roku od 5 godina.\nPrivredni subjekti koji izgube pravo na direktna davanja dužni su da izvrše povraćaj istih sa kamatom, počevši od dana kada su pojedinačna davanja isplaćena, najkasnije u roku od 5 dana od dana prestanka prava na korišćenje direktnih davanja.\nPovraćaj direktnih davanja vrši se na račun za isplatu direktnih davanja otvoren za tu namenu.\nPRIVREDNI SUBJEKTI NA KOJE SE NE PRIMENJUJE PROGRAM\nPrava na direktna davanja nemaju:


Milić za TV1: To što je Brnabić rođena kao LGBT osoba ne umiva njena nacionalistička lica - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nO svemu smo razgovarali sa Jelenom Milić, direktoricom Centra za evroatlantske integracije iz Beograda.\nIako je u našoj zemlji primijećena relativno slaba reakcija srbijanske javnosti na amandman, Milić smatra da je informacija o amandmanu bila dovoljno plasirana u srpskim medijima i da reakcija nije neočekivana.\n“Ona ide duž linija da su se i prije dešavale slične akcije protiv srpskog stanovništva, koje se u to vrijeme nisu zvale genocidom, ali da bi možda iz nekog balansa trebalo tako da budu, pa sve do tumačenja ministra vanjskih poslova Ivice Dačića, koji je danas rekao da je Sud pravde rekao da Srbija nije odgovorna. Mada, ja mislim da je odgovorna što nije spriječila, ako sam ja tu presudu dobro razumjela”, dodaje Milić.\nOna smatra da je rezolucija došla u nesretno vrijeme.\n“Dan prije oslobađajuće presude Naseru Oriću i već sada vidim da će sve ići u pravcu te simetrije zločina ili da će ići ka tome da postoji zavjera međunarodne, zapadne zajednice, da se Srbija napravi jedinom žrtvom, čije se žrtve ne prepoznaju i vinovnici ne procesuiraju na pravi način”, poručuje direktorica Centra za evroatlantske integracije iz Beograda.\nNa pitanje znači li ovo dodatni problem Srbiji na putu ka EU, Milić odgovara “u tom smislu ne”.\n“Meni se uopšte nije svidio način na koji je Ana Brnabić davala intervju DW-u, iz prostog razloga što je ona došla na čelo Vlade po reakciji zapadne međunarodne zajednice, kao neko novo, moderno lice Srbije. Mi u posljednjih godinu, dvije, tri vidimo dosta njenih nacionalisitčkih, regresivnih lica, koja ne mogu biti umivena činjenicom da se rodila kao LGBT osoba. To u ovom slučaju ne znači ništa, šta to znači u vezi njenih vrijednosti ili kapaciteta”, kaže Milić.\nVučić i Dačić ne iznenađuju\n“S druge strane, reakcije Vučića i Dačića, i njihove većine me u principu ne iznenađuju, a pogotovo imajući u vidu promjenu geopolitičkih okolnosti i zaista pogoršanje percepcije nedavne historije, prije svega Hrvatska, koja daje municiju ili dolijeva ulje na vatru pogrešnog tumačenja ili prerade historije, koja ionako kao trend već postoji u Srbiji, a onda je u posljednjih par godina intenzivno pojačana ruskom ulogom. Sputnjik je u Srbiji, ako mogu tako da kažem, prvi krenuo sa promjenom narativa oko kosovske nezavisnosti, razloga bombardovanja Srbije ‘99. i uopšte uloge međunarodnih krivičnih sudova 90-ih, za koje Rusija tvrdi da su, iako osnovani kad je ona učestvovala u tome, njihov legitimitet doveden u pitanje pristrasnošću i sl. Pritom samo Rusija ne vidi da ne možete imati simetriju zločina ako je Srbija učestvovala u četiri rata, a Slovenija ni u jednom”, dodaje direktorica Milić.\nSmatra i da je “tih pet loših okolnosti po tranzicionu pravdu s jedne strane, a s druge strane i DeFacto kult stare škole”.\n“Organizacije civilnog društva, koje su u jednom momentu čini mi se prije krenule u glorifikaciju viktimizacije, svaka žrtva je bila iznad bilo koga drugog, nego što su insistirali ustvari na pravnom ishodu suđenja za ratne zločine kao ključnom elementu tranzicione pravde. To se sve nekako složilo u te okolnosti”, napominje, navodi Milić.\nDodaje i da se dogodila promjena sistema vrijednosti zapadne međunarodne zajednice.\nRezolucija nije smetnja, jer je Srbija daleko od EU\n“Sad vam je odjednom Efraim Zurof (koji tvrdi da je samo holokaust genocid) ključni, a ne dva relevantna međunarodna suda u tim procjenama. Ako je Efraim Zurof rekao da Srebrenica nije genocid šta ima dva suda da budu cinična da kažu. To vam je neko mainstream tumačenje okolnosti trenutno u Srbiji. Nova rezolucija neće dodatno smetati na evropskom putu, iz prostog razloga što je Srbija zaista daleko od procesa evropskih integracija i ostvarivanja svih usluga potrebnih za članstvo”, dodaje Milić.\nVidimo, navodi, da i sama Evropska unija ima neku vrstu polemike unutar sebe.\n“Uskoro nam dolazi Macron (Emmanuel,op.a.), koji je prije samo nekoliko mjeseci rekao da EU prvo mora da se iznutra reformiše da bi mogla eventualno nastaviti širenje. Čini mi se da je pravi put najprije, ne više ovo sadašnje nametanje rezolucija okolo, već po meni jedini mogući put jeste rješavanje pitanja normalizacije pitanja Kosova, jer ovo sada je sve pregovaračka pozicija”, navodi Milić jednu od opcija.\nDodaje i da je odnos prema Srebrenici pregovaračka pozicija, “jer ne žele da Srbija izlazi kao potpuni gubitnik iz svega”.\n“Meni se čini da je prije svega rješavanje odnosa Beograda i Prištine, formalizacija tih odnosa, preduslov da bi se uopšte konsolidovala Bosna i da bi se Srbija, bez straha od dodatnih reperkusija, mogla da se suoči sa svojom stvarnosti. To je prema mom mišljenju jedini pravi kurs od kojeg dosta zavisi izbor Srbije hoće li među moderna društva ili među autokratije”, zaključila je u razgovoru za TV1 Jelena Milić, direktorica Centra za evroatlantske integracije iz Beograda.


Nemački ministar spoljnih poslova: Budućnost zemalja Zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji - A Srbija da preda Kosovo ... | Borba Info\nHome/Aktuelno/Nemački ministar spoljnih poslova: Budućnost zemalja Zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji – A Srbija da preda Kosovo …\nNemački ministar spoljnih poslova: Budućnost zemalja Zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji – A Srbija da preda Kosovo …\nMas će zato u naredne dve sedmice razgovarati sa Selakovićem i ministarkama spoljnih poslova Albanije i BiH Oltom DŽakom i Biserom Turković, a državni ministar za spoljne poslove Mihael Rot će putovati u uzvratnu posetu Podgorici, posle posete Berlinu novog šefa crnogorske diplomatije Đorđa Radulovića početkom ove godine, saopštilo je danas nemačko Ministarstvo spoljnih poslova.\nU saopštenju se navodi da je “Nemačka iskrena u vezi sa EU perspektivom svih zemalja Zapadnog Balkana” i da je “zato važno da se, uz podršku, intenzivno nastavi tim putem na temelju reformi”.\nNemačko ministarstvo podseća da za evropski put od 2014. godine postoji i dodatni format, “Berlinski proces”, čija je svrha da približi Zapadni Balkan i EU.\n“Pritom je reč o vrlo konkretnim, praktičnim koracima kao što su osnivanje Regionalne mreže mladih ili stvaranje Jedinstvenog regionalnog tržišta. Nemačka vlada je ovog leta domaćin ‘Berlinskog procesa’ i nada se da će se u Berlinu održati samit uz lično prisustvo lidera zemalja učesnica”, dodaje ministarstvo.\n“Obećanje Nemačke, naše obećanje, stoji: Budućnost zemalja Zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji. Nemačka jeste i ostaće blizak partner svih zemalja Zapadnog Balkana, uključujući i ‘Berlinski proces’. O tome, i o mnogim drugim važnim temama biće reči u razgovorima ministra spoljnih poslova Hajka Masa i državnog sekretara Mihaela Rota u naredne dve sedmice”, piše u saopštenju.\n“Pre samo nekoliko dana, američki Stejt department je podvukao podršku SAD dijalogu pod vođstvom EU, čiji je cilj normalizacija i sveobuhvatni sporazum sa uzajamnim priznanjem. Izbor Džozefa Bajdena za predsednika SAD tako pruža šansu za transatlantski i odlučan nastup na Zapadnom Balkanu u korist pomirenja, demokratije i ekonomskog razvoja.\nU tom svetlu, nova američka administracija s pravom od Evrope i Nemačke očekuje da preuzmu veću odgovornost u svom neposrednom susedstvu”, navodi nemačko ministarstvo.\nPrevious LAVROV IM OBJASNIO: Uvođenje kovid pasoša na teritoriji EU u suprotnosti sa principom dobrovoljne vakcinacije\nNext Danska prva zemlja EU koja migrante vraća u Siriju


Pronađena statua Ramzesa Drugog stara 3000 godina - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nPronađena statua Ramzesa Drugog stara 3000 godina\nTim nemačkih i ekipatskih arheologa pronašao je neverovatno istorijsko otkriće 9. marta ove godine. Pronađeni su neverovatno očuvani delovi masivne statue koja je stara 3000 godina. Arheolozi su utvrdili da je statua posvećena vladaru Ramzezu Drugom koji je vladao Egiptom pre 3 milenijuma.\nIskopine su nađene u Kairu i istraživači kažu da će ovo otvoriti novo poglavlje u egipatskoj istoriji i da će pružiti dodatne informacije koje još uvek ne znamo.\nZa Ramzeza Drugog se često govori da je najveći vladar koji je vladao Egipatskim carstvom, pa je zbog toga ovo otrkiće toliko dragoceno. Egipatska vlada je presrećna i kaže da će ovo biti novi dodatak egipatskom turizmu koji je dosta oslabio u poslednjih 6 godina.\nPošto je statua tek otkrivena, detalji vezani za nju su još uvek ne poznati, ali nadamo se da ćemo u skorijem vremenskom roku dobiti rezultate daljih analiza.\nPogledajte galeriju i rezultate iskopina.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Ljudi koji su poginuli pokušavajući da obore svetski rekord


Sport – Page 18 – Knjaževačke vesti\nPobeda Timočanina u gostima\nOvog vikenda odigrana je utakmica 3. kola srpske lige ’’Istok’’ između ekipa OFK Topličanin i FK Timočanin. Utakmica je završena pobedom gostiju, FK Timočanin, rezultatom 1:0. U narednom kolu knjaževački fudbaleri, na svom terenu dočekuju ekipu Jagodine. Utakmica ...\nJoš jedan trofej u Andrijine ruke!\nProšlog vikenda u Nišu, na terenima Teniske akademije Živković, održan je turnir iz zvaničnog kalendara Teniskog saveza Srbije za dečake i devojčice do 12 godina. Andrija Petrović, takmičar Teniskog kluba Magnet, osvojio je drugo mesto. Andija je na ...\nU Knjaževcu se ovih dana na više gradilišta izvode veliki infrastrukturni radovi. Predsednik opštine Milan Đokić obišao je juče radove u Ulici Devete brigade, gde je u toku realizacija projekta parternog uređenja, a posetio je i gradski stadion, ...\nSvaki sport ima neku svoju posebnu draž koja nas tera da verno pratimo utakmice i razne sportske događaje. Većina ljudi uživa u neizvesnosti šta će se desiti do samog kraja, a ima i onih kojima je u cilju da predvide ...


Electrolux ECE3ANIMAL usisivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nElectrolux ECE3ANIMAL usisivač cene\nTrenutno nemamo slike za Electrolux ECE3ANIMAL\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Electrolux ECE3ANIMAL usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Electrolux usisivač ECE3ANIMAL na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Electrolux Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Electrolux ECE3ANIMAL usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Electrolux ECE3ANIMAL usisivač. Pre kupovine, podatke za Electrolux usisivač ECE3ANIMAL proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Filmu Hane Jušić „Ne gledaj mi u tanjir“ – „Beogradski pobednik“ 45. Festa – Krstarica\nFilmu Hane Jušić „Ne gledaj mi u tanjir“ – „Beogradski pobednik“ 45. Festa\nM. K. - 06.03.2017 - Foto: Beta\nNagrada „Beogradski pobednik“ za najbolji film u Glavnom takmičarskom programu 45. Festa pripala je ostvarenju „Ne gledaj mi u tanjir“ hrvatske autorke Hane Jušić, saopštio je žiri večeras na zatvaranju festivala u Sava Centru.\nNagrada žirija u kome su bili Srdan Golubović (predsednik), Branka Katić, Dalibor Matanić, Čeda Kolar i Sergej Trifunović, dodeljena je filmu „Hartston“ u režiji Gudmundur Arnar Gudmundsona (Danska/Island), koji je nagrađen i za najbolji debi.\nZa najbolju režiju nagrađen je Kiril Serebrenikov (Rusija) za ostvarenje „(M)Učenik“, a za najbolji scenario Argiris Papadimitropulosa (Grčka) za „Toplotni udar“.\nNagrada za najbolju žensku ulogu otišla je u ruke Arijane Čuline („Ne gledaj mi u tanjir“), a za najbolju mušku ulogu Pjotru Skvortsovu („(M)Učenik“).\nNajbolji film u nacionalnoj selekciji „Srpski film“ je „Rekvijem za gospođu J“ Bojana Vuletića, koji je odlukom žirija nagrađen za najbolju režiji I najbolji scenario, dok je Mirjana Karanović ponela priznanje za najbolju žensku ulogu u pomenutom ostvarenju.\nNagrada žirija čiji, su članovi Ksenija Marinković (predsednik), Miroslav Momčilović, Slobodan Skerlić, Žan Mark Bar i Hrvoje Hribar, dodeljena je Tamari Drakulić za film „Vetar“, dok je Lazar Ristovski nagrađen za najbolju mušku ulogu u filmu „Dnevnik mašinovođe“ Miloša Radovića.\nNajbolji debi je, prema oceni žirija, „Afterparti“ Luke Bursaća.\nŽiri FEDEORA (Radovan Holub, Maja Bogojević i Tomislav Šakić) za najbolji evro-mediteranski film u Glavnom takmičarskom programu Festa proglasio je ostvarenje „(M)Učenik“, a za najbolji srpski film u nacionalnoj selekciji „Dnevnik mašinovođe“.\nNIN-ova nagrada za najbolji film u selekciji „Granice“ pripala je filmu „Roko“ rediteljskog dvojca Tjerija Demezijera i Albana Terlea, dok je Specijalnu nagradu žiri u sastavu: Saša Radojević (predsednik), Luka Bursać i Dragan Jovićević dodelio ostvarenju „U Senkama“ iranskog reditelja Babaka Anvarija.\nŽiri nagrade kritičara „Nebojša Đukelić“ za najbolji film iz regiona jednoglasno je odlučio da ona pripadne ostvarenju „Noćno življenje“ Damjana Kozolea, nastalom kao koprodukcija Slovenije, Makedonije i Bosne i Hercegovine.\n„Politikina“ nagrada „Milutin Čolić“ za najbolji film u programu „Srpski film“ većinom glasova je dodeljena reditelju Bojanu Vuletiću za film „Rekvijem za gospođu J“, a odluku su doneli Goran Radovanović, Dubravka Lakić i Dara Džokić.\nŽiri kritike Srpskog ogranka FIPRESCI, u sastavu: Davor Pavlović, Milorad Đokić i Dragan Jovanović, proglasio je za najbolji film 45. Festa „Ne gledaj mi u tanjir“ Hane Jušić.\nU okviru koprodukcionog marketa „Fest Forward“ u nacionalnoj selekciji je nagrađen srpski projekat „Zlogonje“ Raška Miljkovića, a u međunarodnoj poljski projekat „Fortnight“ Agne Vožinske.\nNagrada publike „Gorki list“ za njtraženiji film Festa dodeljena je ostvarenju „Paterson“ Džima Džarmuša.


Na sastanku Saveta EU ocenjeno je da je ukupna epidemiološka situacija u EU 27 pozitivna što će omogućiti većini zemlja članica da 15. juna otvore svoje granice unutra Šengena, a ostale bi to trebalo da završe do kraja meseca.\n- Vratićemo se potpuno funkcionalnoj Šengen zoni i slobodi kratenja građana najkasnije do kraja juna - kaže komesarka za unutraše poslove Ilva Johanson.\nMinistri unutrašnjih poslova na video konfrenciji založili su se da se prvo u potpunosti otvore unutrašnje granice Šengena, a da se zatim pređe na postepeno otvaranje spoljnih granica EU.\nU Evropskoj komisiji kažu da će seledeće nedelje predstaviti nove smernice koje se odnose na funcionisanje spoljnih granica EU.\n- Međutim, sve zemlje članice su tražile dalje, kratko, produženje ovog perioda. To znači da se do kraja juna unutrašnje granice dižu, a do posetepenog podizanje restrikcija na putovanja iz EU i u EU treba doći početkom jula - kaže komesarka Johanson.\nU Briselu naglašavju da otvranje spoljnih granica EU mora biti postepeno, kooordinsiano, proporcionalno i nediskriminaciono, a zasnovano na kriterijumima koje izdaje Evropski Centar za prevenciju i kontrolu zaraze.\nNapominje se da je trenutno ukupna slika epidemiloške situacije "vrlo pozitivan širom EU 27" i ocenjuje da je to rezultat značajnih napora u zadržavanju virusa COVID19.\nDodaje se da se i dalje treba pridržavati fizičke distance, ali da zdravstvne organizacije navode da nema potrebe za daljim restrikcijama na granični prelazima unutra Šengena.


Politika - datum: 2018-03-17 ODLUKA GLAVNOG ODBORA DEMOKRATSKE CRNE GORE Podržali Bojanića\nGlavni odbor Demokratske Crne Gore jednoglasno je, kako su saopštili, dao podršku zajedničkom nestranačkom kandidatu opozicije Mladenu Bojaniću. Pozdravljajući odluku opozicionih političkih subjekata da se ujedine oko jednog nestranačkog kandidata, prema saopštenju, Demokrate su kazale da je Bojanić kandidat koji ima veliku šansu da pobijedi kandidata DPS-a i tako utre put konačnom slomu režima.\n– Demokrate su se, u prisustvu Bojanića, obavezale da će cijelom infrastrukturom najjače opozicione partije stati iza Bojanića na predstojećim predsjedničkim izborima i staviti mu na raspolaganje sve svoje ljudske i partijske resurse. Na ovaj način, Demokrate su dokazale iskrenost i održale riječ predsjednika Alekse Bečića da će bezrezervno podržati, kao svog, onog nestranačkog kandidata kojeg predloži parlamentarna opozicija, ne samo deklarativno već na svaki mogući način, stavljajući se potpuno na raspolaganje njegovom izbornom štabu – saopštile su Demokrate.\nMladen Bojanić je, kako su kazali, sada i definitivno jedini kandidat opozicije na predstojećim izborima za predsjednika Crne Gore, koji ima veliku šansu da pobijedi kandidata DPS-a, i tako utre put konačnom slomu režima.\nGlavni odbor Demokrata je pozdravio opozicionu pobjedu u Beranama i odličan rezultat i značajan doprinos Demokrata toj pobjedi.


Makedonac RASPAMETIO žiri nastupom, a kada mu se MAMA pridružila na sceni nastao je HAOS!\nHome Zvezde Granda Makedonac RASPAMETIO žiri nastupom, a kada mu se MAMA pridružila na sceni...\nAleksandar Josifovski dolazi iz Ohrida, a na velikoj sceni Granda odlučio je da se predstavi pesmama “Jedina” Vlade Georgieva i “Ugasi me” grupe Parni Valjak.\nZa vreme njegovog nastupa žiri je komentarisao da takmičar ima lepu boju glasa i da odlično peva, a nakon otpevane obe numere kandidat je dobio svih sedam “da”.\nAleksandar je bio van sebe od sreća kada se zid otvorio i video da svetle svi tasteri. Njegova porodica je slavila u bekstejdžu, a Saša je pitao Voju ko je došao da podrži ovog talentovanog momka.\nMama, tetka, supruga i prijatelj su navijali za Aeksandra iz sve snage, a takmičar je otkrio i da je njegova majka pevačica takođe.\n“Ja bih tako volela da mama izađe ovde na scenu”, prokomentarisala je Jelena sa kojom su se svi složili. Mama se ubrzo pridružila sinu na bini, a Jelena je odmah primetila da Aleksandrova majka izgleda odlično.\nTakmičareva majka je u jednom trenutku čak i otpevala delić pesme po izboru i to specijalno po želji žirija.\nSaša je rekao Aleksandru da eliminiše članove žirija jednog po jednog i na kraju se odluči za mentora. Nako što su iz “igre” ispali Ana i Bosanac, takmičar više nije imao strpljenja, pa je kao iz topa rekao da bira Džordža. Đorđu se na licu video ponos, a roker je odmah izašao na scenu da održi prvu lekciju svom đaku.\n“Ja ću sad ovo da pričam tebi, a u stvari će oni da slušaju i da uče. Kada pevaš sa bendom mikrofon odmičeš, ali kad pevaš na matricu moraš da paziš da ne budeš glasniji od nje. Ti si to odlično uradio. Ja sad sa punim pravom kažem da mi ti trebaš u ovoj vrsti takmičenja i da ti i ja sada imamo misiju da osvetlamo obraz rokenrolu”, bio je iskren Đorđe.


Košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine - Blic Sport\nDULE ŠOU Na ivici incidenta: Ovaj sudija više neće pružati ruku Vujoševiću /VIDEO/\nDuško Vujošević i sudije - bitka koja traje već godinama... Iskusni košarkaški stručnjak, novi selektor Bosne i Hercegovine, je tokom cele karijere imao zanimljiv način komunikacije sa arbitrima. Ni sada se ništa nije promenilo.\nIMA KONKURENCIJU Vujošević još nije izabran za selektora BiH\nUpravni odbor Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine skratio je spisak kandidata za selektora na dva imena, a to su Duško Vujošević i Aleš Pipan.\nKošarkaši Bosne i Hercegovine lak plen razigranih Finaca\nKošarkaška reprezentacija Finske demonstrirala je silu u 4. kolu Eurobasketa u okviru grupe A pobedivši Bosnu i Hercegovinu sa 88:59 (19:12, 22:15, 31:15, 16:17) i tako jednom nogom zakoračila u nokaut fazu.\nTo je reprezentativac: Đedović pozajmio Košarkaškom savezu 10.000 maraka\nKošarkaški savez Bosne i Hercegovine je u velikoj krizi, a sa kakvim se problemima suočava, dovoljno govori činjenica da je ovoj organizaciji njen reprezentativac Nihad Đedović pozajmio 10.000 konvertibilnih maraka (skoro 590.000 dinara), kako bi se organizovao odlazak na Eurobasket.\nPogledajte nestvaran pogodak Teletovića protiv Litvanije: "Ide trojka iz svlačionice!"\nReprezentativac Bosne i Hercegovine u košarci, Mirza Teletović, pogodio je nestvarnu trojku na meču sa Litvanijom, a iako BiH na kraju nije ostvarila pobedu od deset ili više poena razlike, već "samo" od 78:72, njegov pogodak svakako je potez dana na Eurobasketu.\nBosanci u transu: Dajte nam Lejkerse, i njih bismo dobili\nPrava euforija vladala je u taboru košarkaške reprezentacije Bosne i Hercegovine posle pobede nad Makedonijom od 62:54 jer im je druga faza Eurobasketa sada veoma blizu.\nBosna dobila Makedoniju na radost "orlova"\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine napravila je važan korak ka plasmanu u drugu fazu Evropskog prvenstva savladavši Makedoniju sa 62:54 (16:15, 13:13, 12:17, 21:9), što bi moglo prilično da znači Srbiji prilikom prenošenja bodova u narednu rundu nadmetanja.\nPavićević: Mogli smo da pobedimo sva tri meča, napašćemo Srbiju


On je rekao da ne može da se otme utisku da u vezi sa tim "postoji sprega pojedinih krugova iz Agencije za privatizaciju i sandžačkog muftije Muamera Zukorlića".\n"Jutros u 8.00 sati na sajtu Agencije za privatizaciju objavljena je vest da je Komisija za sprovođenje postupka javnog prikupljanja ponuda zasedala i donela odluku da zbog slovne greške u ispravi jednog od članova zainteresovanog konzorcijuma odloži aukciju JPI Novi Pazar", rekao je Mahmutović novinarima.\nKako je moguće, upitao je gradonačelnik Novog Pazara, da se u 8.00 sati objavi zaključak sa sastanka Komisije koji počinje u 14.30 časova.\nOn je dodao da ne može da se otme utisku da zbog toga "postoji sprega i pokušaj pojedinih krugova iz Agencije da favorizuju Zukorlića tako što će odbaciti konzorcijum u korist njegovog brata".\nNemoguće je i neverovatno, dodao je on, da se samo zbog jedne slovne greške optuži sud u Novom Pazaru da je izdao pogrešnu potvrdu.\nMahmutović je objasnio da su prilikom predaje Komisiji potvrde jednog od članova konzorcijuma da nije kažnjavan, "obe zaintreresovane strane konstatovale da postoji samo ta jedna slovna greška, ali da je sve u redu".\nMahmutović zamera i to što su danas o odlaganju aukcije svi znali preko sajta Agencije i medija, osim predstavnika konzorcijuma koji o tome nisu bili obavešteni, a došli su čak iz Nemačke.\nMahmutović je dodao da je konzorcijumu dat rok da slovnu grešku ispravi nakon čega će biti zakazana nova sednica Komisije i održana nova aukcija.\nZa kupovinu JPI Novi Pazar zainteresovani su konzorcijum više građana, kojeg predstavlja aktuelni direktor RTV Novi Pazar Denis Mavrić i Muhamed Zukorlić, brat muftije Muamera Zukorlića.\nKako prenose lokalni mediji, u postupku privatizacije ovog preduzeća prijavio se "Konzorcijum Denis Mavrić" čiji je član Muzafer Dragolovčanin iz Novog Pazara protiv koga je PU Novi Pazar podnela krivičnu prijavu Osnovnom javnom tužilaštvu 2013. godine zbog falsifikovanja diplome o stečenoj višoj stručnoj spremi na Ekonomskom fakultetu u Istočnom Sarajevu.


Rast i dinarske i evro štednje uprkos pandemiji RAČUNICA pokazuje ISPLATIVIJE štedeti u DOMAĆOJ VALUTI – Plodna Zemlja\nU prethodnih osam godina dinarska štednja je povećana preko pet puta (rast od čak 75,2 mlrd. dinara u odnosu na kraj 2012. godine) i krajem decembra 2020. godine premašila je 93 milijarde dinara. Pri tome, preko polovine ukupnog rasta (42,9 milijardi dinara) ostvareno je u poslednje tri godine, što potvrđuje da je makroekonomska stabilnost bila preduslov za sticanje i održavanje poverenja građana u domaću valutu. I devizna štednja u istom periodu beleži rast, iako u procentualnom smislu nešto umereniji u poređenju sa dinarskom štednjom – porasla je za 38,2% u odnosu na kraj 2012. godine, odnosno sa 8,3 milijardi evra (940,7 milijardi dinara) s kraja 2012. godine povećana je na 11,4 milijardi.\nDinarska i devizna štednja stanovništva kontinuirano rastu dostižući rekordne nivoe, i pored neizvesnosti izazvane pandemijom. Zahvaljujući očuvanoj makroekonomskoj stabilnosti, čemu su doprinele blagovremeno donete mere Narodne banke Srbije i Vlade Republike Srbije s ciljem da se umanje negativne posledice krize, očuvano je poverenje stanovništva u domaću valutu i domaći finansijski sistem.i evra (1.344,6 milijardi dinara) na kraju 2020. godine.\nКonstantni rast dinarske i devizne štednje u drugoj polovini 2020. ostvaruje se u uslovima ponovnog širenja epidemije, kao i smanjenja kamatnih stopa na oročene depozite stanovništva, što dokazuje poverenje građana u bankarski sistem.\nOčuvana makroekonomska stabilnost – Inflacija niska sedmu godinu za redom\nOčuvana makroekonomska stabilnost uticala je na to da negativni efekti zdravstvene krize imaju manje posledica na ekonomiju, pa u takvim uslovima štednja nastavlja da kontinuirano raste. Inflacija je niska i stabilna sedmu godinu zaredom i u proseku se kreće ispod 2% (tačnije 1,9%), očuvana je vrednost dinara prema evru, devizne rezerve su visoke i krajem godine su iznosile 13,5 milijardi evra. Učešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima je smanjeno na najniži nivo od početka primene Strategije za rešavanje pitanja problematičnih kredita i u novembru 2020. godine je iznosilo 3,5% (smanjenje za više od 80% u odnosu na početak primene Strategije 2015. godine). Održanju makroekonomske stabilnosti u uslovima krize izazvane pandemijom višestruko su pomogle preventivne mere koje je NBS u saradnji sa Vladom blagovremeno preduzimala, u cilju obezbeđenja efikasnog funkcionisanja finansijskog tržišta, likvidnosti, povoljnijih uslova finansiranja, očuvanja kreditne aktivnosti i podrške privredi i stanovništvu. Sve ovo doprinelo je da, uprkos krizi, vodeće agencije zadrže kreditni rejting Srbije na korak od investicionog, navodi u saopštenju NBS.\nBudući da je dinarizacija finansijskog sistema Srbije strateško opredeljenje Narodne banke Srbije, promovisanje dinarske štednje će se nastaviti, pre svega ukazivanjem na njenu veću isplativost u odnosu na deviznu štednju.\nŠta pokazuje računica – Isplativije štedeti u dinarima\nNajnovija analiza isplativosti štednje, urađena za period od decembra 2012. do decembra 2020. godine još jednom pokazuje da je isplativije štedeti u dinarima. Na veću isplativost dinarske štednje uticala je:\nblagovremeno donete monetarne i fiskalne mere u cilju ublažavanja efekata krize izazvane pandemijom.\nZa dinarsku štednju od 100.000 dinara na godinu dana za kamatu više skoro 300 evra\nIspitivanje isplativosti štednje oročene na godinu dana i zanavljanje u periodu od osam godina potvrdilo je da bi štediša koji je štedeo u dinarima na ulog od 100.000 dinara, na kraju perioda oročenja u decembru 2020. godine dobio preko 33.600 dinara (približno 300 evra) više od štediše koji je u istom periodu na deviznu štednju u evrima položio protivvrednost istog iznosa.\nOročavanjem štednje na godinu dana (bez zanavljanja), u poslednjih osam godina bilo je isplativije štedeti u dinarima i to u čak 98% posmatranih godišnjih potperioda. Tako bi štediša, koji je od decembra 2019. štedeo u dinarima, na ulog od 100.000 dinara, dobio u decembru 2020. oko 1.900 dinara (16 evra) više od štediše koji bi u istom periodu oročio evre u protivvrednosti 100.000 dinara.\nIsplativije i za oročenje dinara na tri meseca\nZa depozite oročene na tri meseca, dinarska štednja je bila isplativija od štednje u evrima u preko 86% posmatranih tromesečnih potperioda, a kod oročavanja štednje na dve godine, dinarska štednja je bila isplativija od štednje u evrima u svim posmatranim dvogodišnjim potperiodima oročenja. Dakle, bez obzira na to koji je period oročavanja štednje u pitanju (kratkoročno ili dugoročno) važi isti zaključak – u prethodnih osam godina bilo je isplativije štedeti u dinarima.\nNarodna banka Srbije nastavlja s promovisanjem dinarske štednje sagledavanjem i isticanjem njene isplativosti, u cilju podsticanja celokupnog procesa dinarizacije, što je opredeljenje Narodne banke Srbije i u budućem periodu, zaključuje se u saopštenju NBS.\nTagoviIsplativije Narodna banka Srbije Računica Šednja


Koalicija: AEMV – sporno udruženje u brojnim lokalnim komisijama\nKoalicija novinarskih i medijskih udruženja poziva lokalne samouprave i druge organe vlasti koji raspisuju konkurse za sufinansiranje javnog interesa u sferi javnog informisanja – da za članove stručnih komisija za procenu vrednosti predloga projekata biraju predstavnike reprezentativnih novinarskih i medijskih organizacija, a ne članove višestruko spornih udruženja kakvo je recimo Asocijacija elektronskih medija Vojvodine (AEMV).\nPrethodni rad ove organizacije potpuno je nepoznat ne samo široj nego i stručnoj javnosti, a jedina aktivnost koju ona preduzima jeste to da je agilni predlagač članova stručnih komisija na lokalnom nivou. Po pravilu komisije u koje su izabrani predstavnici AEMV-a donose sporne odluke, čime suštinski podrivaju, odnosno obesmišljavaju proces sufinansiranja javnog interesa u medijskoj sferi.\nOsim toga, Koalicija ima saznanja o tome da je ova Asocijacija dugo funkcionisala kao preduzeće i da se na način koji je sada predmet sudskog spora, preregistrovala u medijsko udruženje, kako bi formalno stekla pravo da predlaže članove stručnih komisija. Iz tuzbe u koju su članice koalicije imali uvid, proizilazi da je Asocijacija elektronskih medija Vojvodine originalno imala četiri izdavača medija kao svoje vlasnike, da je ostala bez dva vlasnika koji su obrisani iz registra. Od preostala dva vlasnika, jedan je odbio da učestvuje u preregistraciji u udruženje i sada od suda traži utvrđivanje ništavosti akata na osnovu kojih je prevođenje dozvoljeno.\nPod pretpostavkom da su činjenični navodi iz tužbe tačni, u koju činjenicu medijska i novinarska udruženja nemaju razlog da sumnjaju, ispostavlja se da Asocijacija elektronskih medija Vojvodine nije udruženje, već produžena ruka jednog jedinog izdavača medija, koji fingirajući postojanje udruženja, pokušava da izigra sistem projektnog sufinansiranja ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja.\nImajući ovo u vidu, medijska i novinarska udruženja pozivaju lokalne samouprave i druge organe vlasti da u svakom pojedinačnom slučaju pažljivo provere ko stoji iza predloga članova stručnih komisija koje dobijaju i da spreče svaku zloupotrebu projektnog sufinansiranja.\nBeograd-Novi Sad-Kragujevac, 19. februar 2017.\nAEMV Medijska koalicija Projektno sufinansiranje\n← Udruženje BH novinari formira Fond za odbranu novinara pred sudovima\nNena Kunijević: Beli listići najcrnja strana istorije Srbije →


Borenović: Nova vlast na nivou BiH bez vizije - Srpskainfo\nPredsjednik Partije demokratskog progresa (PDP) Branislav Borenović ocijenio je da nova vlast na nivou BiH nema viziju kako da zaustavi negativne trendove u kojima se nalazi BiH.\nBorenović smatra da je paralament BiH ušao “u neku kolotečinu i da počinje da radi, dok od Savjeta ministara BiH nema nikakvih vidljivih rezultata”.\nZa PDP je neprihvatljivo da rukovodstvo parlamenta više od pola godine ne dozvoljava da se konstituiše parlamentarna istražna komisija u vezi sa stanjem u pravosuđu u BiH – rekao je Borenović na konferenciji za novinare u Banjaluci.\n– SDA, HDZ i SNSD sad imaju sve poluge vlasti, kako u entitretima, tako i na nivou zajedničkih institucija BiH i u većini kantona u Federaciji BiH – rekao je Borenović.\nPredsjednik PDP rekao je da je ova stranka otvorena za nove, mlađe energične ljude i najavio da će na lokalnim izborima ići sa listama za odbornike u svim opštinama i gradovima Srpske.\nPolitika Branislav BorenovićkrizaPDPSavjet ministara BiHvizija


Šabić: Savamala laka za istragu | Autonomija\nŠabić: Savamala laka za istragu\nPobeda na izborima ne oslobađa vlast obaveze sprovođenja zakona koji joj se ne dopadaju\nVlast je dužna da javnosti pruži sve relevantne informacije o događaju u Savamali, izjavio je Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić, napominjući da pobeda na izborima ne oslobađa vlast obaveze sprovođenja zakona koji joj se ne dopadaju.\nKao sagovornik FoNeta u seriji intervjua „Bez rukavica“, Šabić je podsetio da tužilaštvo ni posle četiri meseca nije otkrilo i procesuiralo odgovorne aktere, kada je očigledno da iole ozbiljnija istraga ne može a da relativno lako ne dođe do tog rezultata.\nMože neko da zatvara oči ili da minimizira problem, ali to neminovno baca ružno svetlo na važnu instituciju tužilaštva. Posledično, što je još gore, i na funkcionisanje pravosuđa i ostvarivanje principa zakonitosti, ukazao je Šabić.\nPrema njegovim rečima, imamo situaciju u kojoj se evidentno desilo nešto što predstavlja niz prekršaja i krivičnih dela, ali jedino što nam tužilaštvo saopštava je da ne može ništa da nam saopšti.\nŠabić napominje da pobeda na izborima nesporno daje legitimitet za vođenje javnih poslova, ali ne podrazumeva pravo da radiš šta želiš po slobodnoj volji, već obavezu doslednog poštovanja i primene Ustava i zakona, bez selekcije.


Haški tužioci zadovoljni osudjujućim delom presude Stanišiću, o žalbi će odlučiti naknadno\nTužilaštvo medjunarodnog suda u Hagu izrazilo je večeras zadovoljstvo osudjujućim delom današnje presude Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću-Frenkiju i saopštilo da će odluku o eventualnoj žalbi doneti kada prouči oslobadjajuće odluke raspravnog veća.\nHaški sud je danas bivše čelnike Službe državne bezbednosti (SDB) Stanišića i Simatovića osudio na po 12 godina zatvora zbog pomaganja i podržavanja zločina Crvenih beretki nad nesrpskim stanovništvom u Bosanskom Šamcu, s proleća 1992.\nPresudom su Stanišić (71), bivši načelnik SDB Srbije, i Simatović (71), prvi operativac Službe, oslobodjeni drugih optužbi za brojne zločine u još četiri opštine u BiH, kao i u Kninskoj Krajini i Istočnoj Slavoniji u Hrvatskoj.\nSud je utvrdio i da nije dokazano da su Stanišić i Simatović učestvovali u udruženom zločinačkom poduhvatu čiji je cilj bilo trajno i nasilno uklanjanje nesrpskog stanovništva sa velikog dela teritorija Hrvatske i BiH.\n“Tužilaštvo će pažljivo proučiti pisanu presudu, kada bude objavljena, u pogledu optužbi za koje je raspravno veće utvrdilo da nisu dokazane van svake sumnje, a potom odlučiti da li postoji osnova za žalbu”, piše u saopštenju.\nGlavni tužilac Serž Bramerc (Serge Brammertz) istovremeno je u pisanoj izjavi ocenio da je presuda Stanišiću i Simatoviću “korak napred u pozivanju na odgovornosti onih koji su najodgovorniji za zločine tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji”.\n“Kao visoki zvaničnici u SDB Srbije, Stanišić i Simatović su doprineli počinjenju zločina paravojnih snaga i drugih oružanih grupa u sprovodjenju kampanje etničkog čišćenja nad nesrbima”, ocenio je Bramerc.\nPodsećajući da je sudjenje Stanišiću i Simatoviću bilo “poslednji proces u Hagu”, Bramerc je upozorio da bi tek trebalo procesuirati na “hiljade osumnjičenih za ratne zločine širom zemalja bivše Jugoslavije”.\nGlavni tužilac naznačio je da će nastaviti da pruža podršku kolegama u bivšoj Jugoslaviji u naporima da se “postigne pravda za što više žrtava”.


U Beogadu održan "Google Consumer Barometer" U Beogadu održan “Google Consumer Barometer” – Personal magazin\nGoogle je predstavio rezultate svog Consumer Barometer istraživanja, sprovedenog u saradnji sa IAB Europe i TNS Infratest, sa ciljem da se obezbedi uvid u navike potoršača i upozna sa načinom…\nGoogle je predstavio rezultate svog Consumer Barometer istraživanja, sprovedenog u saradnji sa IAB Europe i TNS Infratest, sa ciljem da se obezbedi uvid u navike potoršača i upozna sa načinom na koji potrošači koriste Internet kao izvor informacija pri donošenju odluke šta će kupiti.\nU ovom istraživanju, koje pruža uvid kompanijama u to kako potrošači pretražuju na Internetu i van njega pre nego se odluče na kupovinu, učestvovalo je više od 2.500 posetilaca sajtova u Srbiji, koji imaju opciju kupovine datog proizvoda ili kategorije usluge. Razmatrano je trideset šest različitih kategorija podeljeno u sedam sektora među kojima su maloprodaja, tehnologija, namirnice i zdravstene usluge, auto industrija, mediji i zabava, putovanja, finansije i nekretnine. Posetiocima su postavljana pitanja vezana za proizvode kupljene u poslednjih dvanaest meseci, a pitanja su bila o tome kako istražuju informacije o željenom proizvodu i kako odlučuju šta će kupiti.\nDarko Dujić, direktor razvoja poslovanja u kompaniji Google za Adrijatik region rekao je: “Istraživanje je pokazalo da u Srbiji internet ima najveći uticaj na donošenje odluke o kupovini. Tako u zavisnosti od kategorije, između 53 i 92 odsto pretraživanja proizvoda i donošenja odluka nastaje korišćenjem Internet izvora. Na primer, u sektoru maloprodaje, 69 odsto pojedinaca koji su kupili neki maloprodajni artikal, prethodno je izvršilo pretragu i donelo odluku nakon pretraživanja nekog internet izvora, iako je samo 18 odsto kupovine zapravo učinjeno online. Online transakcije u sektoru maloprodaje su manje od onih u Sloveniji, koje iznose 23 odsto.“\nDujić nastavlja: „Građani Srbije koji koriste Internet najčešće donose odluku o kupovini proizvoda u kategoriji putovanja gde čak 92 odsto pretražuje, dok 36 odsto i obavi online kupovinu. Posle putovanja, druga najčešća je kategorija portošačke elektronike i mobilnih uređaja gde 89 odsto ispitanih pretražuje informacije po Internetu, a njih 26 odsto i izvrši kupovinu online. Tu je i kategorija medija, gde na primer spadaju bioskopske karte, sa čak 81odsto ispitanih koji su pretraživali proizvod po internetu, dok je 26 odsto izvršilo kupovinu online. Što se tiče donošenja odluke o kupovini tehničkih uređaja ili maloprodajnih artikala, većina kupaca u Srbiji počne sa pretragom nedelju dana pre kupovine. Podaci takođe pokazuju i sjajan potencijal za poboljšanje direktne online kupovine u kategoriji finansija i osiiguranja, pošto manje od 10 odsto građana Srbije obavlja ove transakcije na taj način, dok, na primer, u Baltičkim zemljama taj procenat iznosi preko 60 odsto.\nAndrej Koštomaj, marketing menadžer za region Adrijatika je dodao “U poređenju sa ostalim zemljama iz regiona jugoistočne Evrope, vidimo mnogo mogućnosti u regionu Adrijatika. Velike kompanije kao i male i srednje firme bi morale da učine svoje prozvode i usluge vidljivijim na Internetu, da bi korisnici mogli da ih pronađu i da se o njima informišu. Ukoliko se ponuda kvalitetnih internet sajtova poveća, potražnja će takođe rasti, što je iskustvo sa drugih tržišta.”\nU prethodnih 12 meseci, u maloprodajnom sektoru u Srbiji, kategorije na koje je najviše uticala Internet pretraga su kućni aparati 89 odsto, potom knjige 85 odsto i sportska oprema 85 odsto, za kojima slede odeća i modni dodaci sa 66 odsto. Istovremeno, stvari iz ovih kategorija koje su najčešće kupovane online su bile knjige sa 34 odsto, i sportska oprema sa 18, dok su stvari za uređivanje kuće bile najmanje kupovani proizvodi sa samo 10 odsto. Većina ljudi ode na Internet da pronađe proizvod koji im se dopada i mesto gde žele da ga kupe, a nakon toga odu u radnju i kupe ga. Ukoliko prodavac nameštaja nije prisutan na internetu, vrlo verovatno ne crpi svoje mogućnosti u punom obimu. Kupci nameštaja više ne idu od radnje do radnje kako bi pronašli ono šta im je potrebno, već istražuju online”, zaključio je Koštomaj.\nU Srbiji (97 odsto), Hrvatskoj (98 odsto) i Sloveniji (91 odsto), Google je najpopularnija alatka za pretraživanje interneta, a građani Srbije najčešće koriste desktop računare i tablete kako bi pretraživali informacije u oblasti putovanja (84 odsto), kao i proizvode iz kategorije tehnologije (80 odsto). U isto vreme, sa mobilnih telefona se najčešće pr ztražuju informaije vezane za putovanja (10 odsto) i stvari iz kategorije medija i tehnologije (po 9 odsto).\n“Ovo istraživanje omogućava da kompanije otkriju neke zaista korisne informacije, na primer, informacije o tome koji prozvodi se više pretražuju online, a koji više offline, da li korisnici koriste smart telefone ili desktop računare za svoja pretraživanja i za koju kategoriju proizvoda, kao i koliko dugo pre same kupovine oni pretražuju proizvode. U današnje vreme, veoma je važno da se razumeju ove informacije kako bi kompanije mogle da izađu u susret svojim korisnicima” , zaključio je Joško Mrndže, direktor kompanije Google za Adrijatik region.\nU Beogadu održan “Google Consumer Barometer” was last modified: September 26th, 2013 by Redakcija\nAndrej KoštomajbeogradConsumer BarometerDarko DujićGoogleGoogle Consumer BarometerIAB EuropeInternetJoško Mrndžekućni aparatiTNS Infratest


CIK će sutra objaviti rezultate izbora\nPortparol CIK-a Valjmir Eljezi rekao je da će konačni rezultati izbora na Kosovu biti objavljeni u četvrtak ukoliko ne bude tužbi stranaka, prenose prištinski mediji.\nIz kosovske Centralne izborne komisije saopšteno je da će nakon prebrojavanja svih glasova, ukoliko ne bude tužbi stranaka, konačni rezultati izbora održanih 6. oktobra, biti objavljeni u četvrtak, prenose prištinski mediji.\n"Zakon o opštim izborima omogućava mogućnost žalbe u roku od 24 sata u vezi sa prebrojavanjem u Centru za brojanje i rezultate. Znajući da je proces prebrojavanja glasačkih listića prema odluci Vrhovnog suda završen u utorak oko ponoći, CIK je dužan da poštuje ovaj zakonski rok", izjavio je portparol CIK-a Valjmir Eljezi.\nNa osnovu osnovu trenutnih kalkulacija, očekuje da će "Samoopredeljenje" da dobije ukupno 32 poslanička mesta u kosovskoj skupštini.\nDemokratski savez bi imao 29 mesta, Demokratska partija 25, a koalicija ABK-SDP 14 mandata.\nSrpska lista ima 10 mesta a ostalih deset osvojili su kandidati drugih manjinskih zajednica.\nMeđutim u koaliciji NISMA-ANK-SP tvrde da su prešli izborni prag od pet odsto, što bi im donelo osam poslaničkih mesta.


U RS se najčešće krši pravo na rad\nOmbudsmen Republike Srpske, Nada Grahovaj je danas u Banjaluci saopštila da se u ovom entitetu najviše krši pravo na rad te da je broj pritužbi na rad zvaničnih institucija i privrednih subjekata u porastu.\nInstitucija Ombudsmena Republike Srpske je u 2004. godini primila 4.500 primjedbi građana a u ovoj godini oko 5.200 primjedbi dok bi taj broj, prema procjenama naredne godine mogao biti i veći.\nIzjavila je ovo danas u Banjaluci ombudsmen Republike Srpske, Nada Grahovac na godišnjem prijemu za novinare kome su prisustvovali i zamjenici entitetskog ombudsmena Enes Hašić i Milan Šubarić.\nPrema njenim riječima najviše pritužbi građana se odnosi na povrede prava na rad i pristup informacijama dok je broj kršenja imovinskih prava u opadanju.\nNada Grahovac je istakla da, prema dosadašnjim iskustvima, institucija ombudsmena dobija sve više značaja kod običnih ljudi i zvaničnih institucija vlasti, pravosuđa i privrednih subjekata, koji se najčešće pojavljuju i kao glavni prekršioci prava na rad i drugih ljudskih prava.\nOna je najavila da će i u 2006. godini ombudsmen Republike Srpske nastaviti praksu redovnog obilaska opština,akciju Dani ombusmena u vašoj sredini i započete redovne posjete kazneno-popravnim zavodima u ovom entitetu. Ombudsmen Republike Srpske Nada Grahovac je pozvala novinare da ubuduće pridaju više pažnje problemima na koje se građani najčešće žale u cilju što efikasnije zaštite njihovih prava.


Za dva dana se u Berlinu održava Konferencija šefova vlada, ministara vanjskih poslova i ministara ekonomskih poslova o Zapadnom Balkanu, koju organizuje Savezna kancelarka Njemačke Angela Merkel. Da li se mogu očekivati konkretni rezultati sa ovog skupa, za naš program govori profesorica Gordana Đurović. Đurović konstatuje da će teme konferencije biti teme demokratije i vladavine prava u regionu, ali i legitimno insistiranje premijera zemalja regiona da ekonomska saradnja i zajednički infrastrukturni projekti budu teme konferencije.\nRFE: U najavi balkanske konferencije njemačka kancelarka Angela Merkel istakla je spore demokratske procese, a dok su premijeri zemalja regiona na sastanku u Cavtatu istakli ekonomsku i infrastrukturnu oblast kao prioritet, posebno jadransko-jonski auto put. Kako gospođo Đurović tumačite različite prioritete kancelarke Merkel i na drugoj strani premijera regiona?\nĐurović: Koliko se može razumjeti iz dostupnih podataka, svakako da će na dnevnom redu Konferencije biti pitanja iz oblasti demokratije i vladavine prava, na kojima Evropska unija tradicionalno stavlja veći akcenat. Ali, svakako i pitanja oko rasta konkurentnosti regiona i ukupnog ekonomskog razvitka, gdje zemlje regiona insistiraju na tome da i to bude jednako na listi prioriteta. Znači, pitanja regionalne infrastrukture, jačanja saradnje u oblasti ekonomije, projekata u oblasti životne sredine, tansporta, energetike, rasta konkurentnosti, inovacija, obrazovanja, zapošljavanja i naravno poljoprivrede i ruralnog razvoja. Tako je profilisana i pretpristupna podrška.\nZnači sa jedne strane vladavina prava i demokratske reforme, a sa druge strane strukturne reforme i ekonomski prioriteti. Zato se tradicionalno na konferencijama toga profila nalaze, u prvom redu politička pitanja, negdje tu i bezbjednosna, ali svakako i ekonomska pitanja. I sasvim je legitimno da lideri zemalja regiona insistiraju na snažnijoj ekonomskoj podršci. Kriza je već pet godina, oporavak ne ide planiranom dinamikom i svakako da je tu negdje prostor za više saradnje, za intenzivniju saradnju, za veće prisustvo evropskih banaka na zajedničkim projektima nadasve moguć. Zato je dobar tajming ove konferencije, ona sad već nastavlja desetogodišnjicu poruka iz solunske agende, ulazimo u novu finansijsku perspektivu. I svakako da poruke regionu povremeno moraju biti osnažene i pojačane, jer to se prosto očekuje da ekonomski oporavak zemalja bude kanalisan tehničkom i ekonomskom podrškom zemalja članca Evropske unije.\nRFE: Da li se konkretno mogu očekivati i kakvi rezultati, po vama, od predstojeće balkanske konferencije. Jednostavno da li ovakve vrste skupova mogu rezultirati konkretnim projektima?\nĐurović: Pa naravno, oni mogu da iniciraju i konkretne projekte i oni su ustvari prethodnica konkretizacije pojedinih, da kažem, investicionih projekata i konkretnih finansijskih linija. S jedne strane svakako Evropske banke, s druge strane pretpristupna podrška kao jedan pomoćni instrument za kofinansiranje pojedinih razvojnih projakta i naravno uz nacionalno kofinansiranje u pravom smislu riječi. Interesantan je i format skupa. Svakako da se među državama Zapanog Balkana koje preferiraju članstvo u EU, nalaze i dvije države članice a to su Slovenija i Hrvatska. Samim tim što su i te zemlje zastupljene na Konferenciji sa svojim predstavnicima je, da kažem obećavajuće i dobro da se Slovenija i Hrvatska deklarišu suštinski i politički, da su zainteresovane da Zapadni Balkan. Da taj naš zapadnobalkanski prsten okružen Evropskom unijom zaista što prije – prvo ekonomski a onda i institucionalno bude dio EU, odnosno evropske integracije.


U Zivinice po bodove - Srebrenik.NETwork\nSrebrenik.NET / Sport / Košarka / U Zivinice po bodove\nPiše: Silver Kings u Košarka 05.12.2008 2 Views\nCetvrto kolo A2 Lige FBiH kosarkasi Gradine igrat ce u Zivinicama protiv KK Zivinice 78. U pripremnom periodu smo odigrali jednu utakmicu koju smo izgubili sa 4 poena prednosti. Pretpostavljamo da smo od tada puno vise podigli svoj nivo igre ali pretpostaviti je da ni Zivinicani nisu cekali skrstenih ruku.\nVehabovic nece igrati utakmicu definitivno zbog zauzetosti i upitan je njegov nastavak. Hasic ima problem sa istegnucem misica dok je Begovic bolestan. Zdravstveni bilten je katastrofa ali mlađi cekaju poziv kao zapete puske i ne treba ih otpisati ukoliko pomenuta trojica i ne mognu odigrati utakmicu.\nUtakmica se igra u 16:00 sati a polazak u Zivinice je u 14:00 ispred Motela Park.


Predstavljena knjiga "Marina Abramović: Od reza do šava"\nPredstavljena knjiga „Marina Abramović: Od reza do šava“\nTanjug 20. septembra 2019. 15:35\nBEOGRAD – Obimna studija „Marina Abramović: Od reza do šava“ Svetlane Racanović u kojoj autorka analizira sve faze rada istaknute umetnice, precizno mapirajući nastajanje njenog obimnog i komplesnog opusa, predstavljena je danas u prostorijama izdavačke kuće „Geopoetika“.\nGlavni urednik i direktor „Geopoetike“ Vladislav Bajac ističe da je to jedna od prvih studija u svetu koja sve ono što je Abramović radila tokom pola veka, stavlja u kontekst istorije umetnosti.\n„To je ozbiljna studija koja na naučno-metodološki način objašnjava sve faze njenog rada od početka sedamdesetih godina u Beogradu i ondašnjoj Jugoslaviji do današnjih dana. Ona će verovatno biti kompatibilna sa izložbom koja se sutra otvara u Muzeju savremene umetnosti, ali naša ideja, kao izdavača, bila je da sa knjigom ‘Susret psihoanalitičarke i Marine Abramović’ Ženet Fišer, koju smo objavili pre desetak dana, prikažemo šta je ona sve do sada radila“, objasnio je Bajac.\nKnjiga, koja je nastala na osnovu doktorske disertacije, podeljena je u tri celine.\nU prvom delu „Od reza do reza“ bavi se ranim radovima Marine Abramović koji obuhvataju prelaz od klasičnih slika do prvih „herojskih“ performansa.\nU drugom delu „Od reza do šava“ Racanović se fokusira na period od 1976. do 1988. i umetničku saradnju Abramović i Ulaja, kao dekonstrukciju metafore njihovog idealnog partnerstva i bezuslovne ljubavi, na njihovo interesovanje za druge kulture – od života Aboridžina do susreta sa Dalaj-lamom, a taj period se završava njihovim rastankom koji je označio susret na Kineskom zidu posle tromesečnog hodanja.\nTreći deo studije „Od šava do šava“ obuhvata period od povratka Marine Abramović samostalnoj karijeri, njen ulazak u polje savremene kulture i poslednje godina kada se u njenom radu prožimaju umetnost, zabava i biznis.\nBajac primećuje da prva dva perioda Marininog stvaralaštva karakteriše jedna vrsta sukoba sa svetom, njeni performansi, puni neizvesnosti i rizika, na početku prilično šokantni kada je ispitivala patnju, bol i njihove psihičke i fizičke posledice.\nSvaki njen performans je, zapaža Bajac, bio potraga za rezultatom poput nekih naučnika koji su do jednog trenutka smatrani ludacima, a onda su proglašeni genijima.\n„U prvom i drugom periodu Marina se sudarala sa svetom, sa vrednostima u umetnosti, a u trećem ulazi u saglasje sa svetom, u socio-političkom smislu“, ističe Bajac svestan da rad Marine Abramović izaziva dosta polemike.\n„Ja cenim određene faze njenog rada. Bio sam svedok njenog rada od samog početka i poznajem je i mislim da je hrabro unela u umetnost revolucinarne stvari, čak je probila granice onoga što je uradio Jozef Bojs koji je bio merilo vrednosti tih decenija za performanse“, rekao je Bajac Tanjugu.\nPrimetio je da poslednja faza njenog rada, saradnja sa reperima, Lejdi Gagom i drugima, ono što se, kaže, može ružnom rečju nazvati estradom, često dovodi u pitanje njen rad, ali, naglašava, Abramović je perforemer koji je čitavog života to što jeste i to podrazumeva da treba sa većom obazrivošću da kritikujemo ono što što se može podvesti pod pitanje ukusa.


Udruženje Efektiva objavilo je danas da je doneta nova presuda protiv kompanije Sport vižna, "lidera u prodaji sportske obuće, odeće i opreme na tržištima Balkana", a u korist potrošača.\n- Potrošaču je odbijena, očito osnovana reklamacija. On je presavio tabak, podneo tužbu i spor expresno dobio na prvom stepenu. Sport vižn mora da mu vrati novac za obuću, plus deset puta više sudskih troškova. Samo ovakve tužbe mogu naterati trgovce da promene svoju politiku rešavanja reklamacija. Ohrabrujemo potrošače da tuže. Naučimo ih pameti, objavila je Efektiva.\nNa sajtu ovog udruženja nalaze se uputstva kojima se povećavaju šanse za uspešno rešavanje reklamacije,ili pripremu za vođenje uspešnog potrošačkog spora.\nEfektiva je protiv ove kompanije pokrenula postupak zaštite kolektivnih interesa potrošača 2019. godine, zbog sumnje u obavljanje nepoštene poslovne prakse koja se ogleda u činjenici da nije ispitivana saobraznost robe - obuće, na robi koja se reklamira, već je kao dokaz saobraznosti prilagano ispitivanje na novom modelu.\nNa ovaj način, izigravana je obaveza dokazivanja saobraznosti, čime isti nalaz može da se umnožava i koristi u svim reklamacijama za obuću koje potrošači podnesu, navela je Efektiva.\nOvo udruženje je tada iskazalo i sumnju da u postpuku svesno učestvuje i laboratorija Jugoinspekt, koja trgovcima izdaje nalaze.\nUz Zahtev za utvrđivanje povreda Zakona o zaštiti potrošača, Efektiva je predložila nadležnom organu "da donese privremenu meru za otklanjanje nepravilnosti i spreči dalji nastanak štete za potrošače", tako što će da obaveđe kompaniju Sport vižn da u Zakonom predviđenim rokovima, ispita saobraznost svakog reklamiranog proizvoda.\nKao dokaz, priloženo je stručno mišljenje Jugoinspekta.\nI Nacionalna organizacija potrošača Srbije (NOPS) je ukazivala na sporno poslovanje ovog trgovca, pa je tako u junu 2020. godine saopštila da "poslednjih meseci beleži povećanje broja prigovora potrošača koji se odnose na kvalitet proizvoda kupljenih u prodavnicama Sport vižn, Baz i Ekstrasports".\nNOPS je istakao da povećanje broja prigovora ne bi predstavljalo problem, da "sa kompanijom koja stoji iza navedenih maloprodajnih objekata postoji bilo kakva komunikacija i saradnja (osim putem suda)".\n- Generalno, prigovori se odnose na kvalitet obuće i odeće, odnosno na odbijanje reklamacija. Primera radi, obuća je kupljena pre četiri meseca i prilkom redovnog korišćenja se pocepala. Potrošač je u skladu sa Zakonom podneo reklamaciju trgovcu i zahtevao zamenu. Trgovac ekspesno odgovora na reklamaciju u roku od tri dana i istu odbija uz, sada već čuveno obrazloženje - "neadekvatno održavanje/korišćenje".\nOpšte je poznato je da zakonski rok za odgovor na reklamaciju osam dana, a 15 dana za rešavanje, kada je reč o ovoj vrsti robe. U opisanoj situaciji, javno se pitamo - kako je trgovac mogao u tako kratkom roku da utvrdi da je za oštećenje odgovoran potrošač, budući da je u slučaju reklamacije u prvih šest meseci obaveza trgovca da dokaže odgovornost potrošača kada mu odbija reklamaciju. Kojim to metodoma i u kakvim postupcima se tako ekspresno utvrđuje odgovornost potrošača, odnosno "neadekvatno održavanje, korišćenje" i slično? Po svemu sudeći, nikakvim - objavio je NOPS.\nPo podacima Izveštaja o radu Nacionalnog registra potrošačkih prigovora za 2019. godinu - ukupno je bilo 26.532 potrošačka prigovora. Od toga se 6.229 reklamacija odnosilo na obuću. U odnosu na period od pre tri godine, ta brojka je dvostruko veća, objavile su Novosti.


Vlada FBiH pojasnila kako za 4 godine namjeravaju zaposliti 23.000 osoba – Fokus.ba\nU sjedištu Vlade Srednjobosanskog kantona u Travniku jučer je prezentovan Projekt podrške zapošljavanju, čiji je nosilac Federalno ministarstvo rada i socijalne politike, a realizator Federalni zavod za zapošljavanje.\nNa prezentaciji su se obratili zamjenik premijera FBiH i federalni ministar rada i socijalne politike Vesko Drljača, te premijer Srednjobosanskog kantona Tahir Lendo, dok su o operativnom dijelu Projekta govorili koordinator Projekta Nedžmina Vojniković i rukovoditelj Projekta zapošljavanja mladih (YEP) Ranko Markuš, te uime Federalnog zavoda za zapošljavanje Haris Čuljević.\nUkupna vrijednost Projekta je 108 miliona KM, od čega će dio biti obezbijeđen iz Budžeta Federacije BiH, a ostatak uz saradnju sa Svjetskom bankom. Istaknuto je da je namjera projekta da u naredne četiri godine bude zaposleno 23.000 osoba.\nMinistar Drljača je istakao da svaka ekonomska politika mora u svome centru imati politiku zapošljavanja. Visoka stopa zaposlenosti znači veći priliv sredstava u budžet i vanbudžetske fondove, uređuje socijalnu politiku na bolji način, daje posao mladim kadrovima koji ostaju i ne moraju ići da traže zaposlenje u inostranstvu. Kvalitetna politika zapošljavanja pokreće ekonomski sistem i razvija društvo.\n“Krajnji cilj je smanjenje siromaštva i izgradnja prosperitetnog društva. To je mukotrpan posao koji traje duži period i na tome svi moramo zajednički raditi kako bismo ostvarili vidljive rezultate”, rekao je Drljača, saopćilo je Federalno ministarstvo rada i socijalne politike.


Zdrav život počinje (k)od kuće - WANNABE MAGAZINE\nPrema nedavnom istraživanju, Evropljanima je zdrav dom mnogo značajniji za zdravlje nego izbegavanje duvana i redovna fizička aktivnost. Tako da kreiranje zdravog doma postaje značajan faktor zdravog životnog stila. Ovo je zaključak novog istraživanja Healthy Home Barometer, koje je sprovela VELUX grupa.\nŽivot u nezdravim uslovima može da dovede do astme, do hroničnog umora, da uzrokuje loš učinak i performanse na poslu i da naruši sposobnosti učenja kod dece. Naučnici upozoravaju na ove i druge opasnosti sa kojima se suočavamo kada živimo u nezdravim domovima. Međutim, kada su u pitanju konkretne aktivnosti u otklanjanju ovih opasnosti, iako svesni, ne ponašamo se tako da ih otklonimo ili prevaziđemo.\nOvo je još jedan od zaključaka studije Healthy Home Barometer 2015, koja je rađena među stanovnicima 12 evropskih zemalja. Ideja ovog istraživanja je bila da stavi u fokus kakva su razmišljanja i postupci kada su naše zdravlje i zdravlje naših ukućana u pitanju.


"Kosovo i Srbija da, što je brže moguće, obnove dijalog" ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n13.08.2019 u 13:48\n“Kosovo i Srbija da, što je brže moguće, obnove dijalog”\nKako navode, status quo onemogućava napredak Kosova i Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji i jednostavno nije održiv i dodaju da je “nakon godina stagnacije došlo vreme da se stavi tačka na sukobe iz 90-ih i da se kroz pregovore u duhu dobre volje postigne sporazum prihvatljiv obema stranama koji će obezbediti bezbednu i prosperitetnu budućnost za građane Kosova i Srbije”.\n“Stoga pozivamo Kosovo i Srbiju da što je brže moguće obnove dijalog pod okriljem EU i tražimo da se obe strane uzdrže od preduzimanja koraka koji onemogućavaju postizanje sporazuma koji je neophodan obema državama u cilju postizanja širih evroatlantskih integracija i svih pratećih pogodnosti”, navodi se u saopštenju.\n“Spremni smo da kroz podršku visokom predstavniku EU povećamo našu ulogu u procesu ali to ne možemo učiniti sve dok obe strane ne pokažu spremnost na kompromis, uklone prepreke i nastave da razgovaraju. Za Kosovo to znači ukidanje taksi koje je nametnulo Srbiji. Za Srbiju to znači prekid kampanje za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova”, dodaje se u saopštenju.\n“Spremni smo da u tome pomognemo na svaki mogući način”, zaključuje se na kraju saopštenja.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 24.Jan.2020, 01:01 (ažurirano 02.Apr.2020.)\n"Da vam iskreno kažem, sit sam pridika i toga da mi svi govore o saradnji sa Kinom, Rusijom, a onda vidim da se svi drugi sastaju sa Si Đinpingom i (Vladimirom) Putinom, i to češće nego ja. Radite svoj posao, vi ste suverene države, Srbija je suverene >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << država. Radimo sve što je najbolje za naš narod i za našu zemlju", rekao je Vučić u intervjuu za Juronjuz koji je danas u celosti objavljen.\nVučić je u intervjuu, koji je dao u Davosu, na Svetskom ekonomskom forumu, govorio i o protestima opozicije, predstojećim parlamentarnim izborima, odnosima Beograda i Prištine i evrointegracijama Srbije.\nUpitan kada će se letovi nastaviti, Vučić je odgovorio da nije stvar o obnovi letova.\n"Ali mislim da će biti uspostavljeni u narednim mesecima", poručio je Vučić.\n"Ali u isto vreme, čak i danas, razgovarao sam o tome ne samo sa evropskim zvaničnicima, već i sa (američkim državnim sekretarom) Majkom Pompeom. I pitao sam ga: 'OK, čak i ako to učinimo, aranžman sa Prištinom, ako nađemo kompromisno rešenje, da li će to biti dovoljno ili ne za pridruživanje Evropskoj uniji?' A niko od ljudi iz EU, pa cak i iz SAD, jer su blisko sarađivali, nije mogao da potvrdi da ćemo biti deo Unije. To znači da treba da čekamo odluku i zaključak EU o tome da li žele Srbiju da vide kao deo EU ili ne", rekao je Vučić.\nVučić je naglasio da Srbija ima suficit u budžetu četvrtu godinu zaredom.\n"A mi smo daleko najveća ekonomija Zapadnog Balkana. I radimo sve bolje i bolje", poručio je Vučić.\n"To je demokratski način izražavanja političkih stavova. Mi smo dozvolili našim političkim protivnicima da organizuju proteste više od godinu dana. Ali, prema poslednjim anketama, naše brojke rastu. Njihove brojke su veoma niske. Samo da vaši gledaoci znaju, imamo podršku 53 odsto građana, a oni 8,5 odsto", rekao je Vučić.\nUpitan da li će bojkot opozicije delegitimisati izbore, Vučić odgovara negativno i ističe da će svakako biti velika izlaznost.\n"Mnogo veća nego što mnogi očekuju. To je njihovo pravo. Da li će bojkotovati, da li će učestvovati na izborima, oni to mogu. Dali smo sve od sebe da ispunimo sve njihove zahteve, sve zahteve Evropske unije, o izbornim uslovima. Pa, na njima je", rekao je Vučić.


Vesti online / Vesti / Svet / "Angela Merkel sahranjuje Evropu"\nNemačka kancelarka Angela Merkel nije spasilac Evrope, već njen grobar, ocenjuje portal Politiko.\n- Čak i ako Merkelova uspe da pobedi u Berlinu i Briselu, rat zbog njene migracione politike biće nastavljen, kao i bitka za njenu političku budućnost - navodi se u tekstu.\nPitanje migracija postalo je sudbonosno, od kojeg zavisi budućnost EU, a najnovija migrantska kriza pretvorila se u dramatičnu političku krizu Evropske unije i predstavlja veliki izazov za njenu političku i ekonomsku bezbednost, pa i održivost.\nOd 2015. godine zahvaljujući politici otvorenih vrata u Evropu je stiglo, prema službenim statistikama, više od miliona i po migranata. Neslužbeni i realniji broj mnogo je veći i dostiže dva miliona.\nZbog toga i drugi, ne samo mediji naklonjeni desnici, sada tvrde da je jedina stvar koju je Merkelova za 13 godina koliko je kanceral Nemačke, Evropi ostavila samo neprijateljstvo i animozitet.\n"Austrija neće preuzeti nijednu izbeglicu!"\nRešenje pitanja migrantske krize još uvek se ne nazire. Politiko navodi i situaciju iz 2015. godine kada je Mađarska postavila žičanu ogradu na svojoj granici, kako bi sprečila je ulazak migranta u zemlju i intervenciju Merkelove, koja je krizu rešila otvaranjem svojih granica izbeglicama.\nNemačka kancelarka tada je računala na solidarnost zemalja Evropske unije, da će da budu deo te priče i da prihvate deo migrant. Ali te solidarnosti nije bilo, a nema je ni danas. Kako se navodi, Nemačka nudi pomoć, a Evropa izričito kaže ne.\nZbog blage migrante politike, Merkel gubi poverenje u svojoj zemlji i navlači animozitet Nemaca. Sa druge strane, jača desničarska struja u Nemačkoj, koja na pravi način koristi migrantsku krizu slanjem čvrstih antimigranskih poruka, piše Politiko.\nOd juna na Sredozemlju je ponovo nastala migrantsak kriza, koja je izazvala sukob između Italije i Malte, koje odbijaju da prihvate migratne sa afričkog kontinenta.\nPosle reagovanje Evropske unije i Ujedinjenih nacija, utočište migrantima pružila je Španija.\nSvi sastanci poslednjih meseci to dokazuju, pa je vreme da Merkelova bude konačno zaustavljena, umesto da Evropu gura u podele i propast, poruke su jednog broja evropskih u svetskih medija.\nIstovremeno, austrijski kancelar Sebastijan Kurc predvodi koaliciju koja uz Austriju okuplja zemlje Višegradske grupe: Mađarsku, Češku, Poljsku i Slovačku, te Italiju, ali i deo nemačke vladajuće koalicije.\nAntimigrantske partije osvojile su mesta u parlamentima ili postale dio vladajućih koalicija u Grčkoj, Danskoj, Finskoj, Slovačkoj, Bugarskoj, Litvaniji, Nemačkoj, Austriji i Italiji, a u Mađarskoj i Poljskoj pripadnici tih politika su premijeri.\nSVET U Nemačkoj popularna, EU joj okreće leđa


Putarina za autoput uzima svoj danak - Kosovo 2.0\nPiše Angelo Haruni - 27.04.2018\nPlanirane takse za autoput ka Albaniji naišle na protivnike sa obe strane granice.\nCena od 10 dodatnih evra za povratno putovanje do albanske prestonice na poluzavršenom autoputu bila je neprihvatljiva za stanovnike severnog grada Kukeša (Kukes), pa su spalili kabine za naplatu putarine. To je rezime događaja od 31. marta za vreme protesta koji su okupili stotine i osvojili podršku hiljada.\nPre nešto manje od nedelju dana, Vlada je obavestila javnost da će nosilac koncesije autoputa Milot-Morina početi da naplaćuje takse, što bi ovaj put učinilo prvim u Albaniji putem na kom se naplaćuje putarina. Visina putarine, koja je trenutno suspendovana, kretala bi se između 2,5 evra za bicikle i 5 evra za privatna vozila, a do 22,5 evra za šlepere/kamione.\nOvolikim putarinama se usprotivio deo javnosti, ali su posebno izazvale kontroverze u dvema grupama: kod stanovnika severoistočne oblasti Albanije kroz koju autoput prolazi i kod građana Kosova koji često posećuju Albaniju, posebno leti. Nepostojanje alternativnih puteva na kojima se ne bi naplaćivala putarina u pravcu Tirane samo je povećalo frustraciju.\nAutoput kome nema kraja\nOtvoren u Albaniji juna 2009, samo nekoliko dana pre opštih izbora, ‘Rruga e Kombit’ (‘Narodni put’) je dosad koštao 1,3 milijarde evra, iako je prvobitna procena bila 600 miliona evra. Uprkos tome što je prvobitna cifra duplirana, projekat nikada nije završen, jer nekoliko segmenata i radova tek treba da se realizuje. Albanski ministar za infrastrukturu kaže da je potrebno još 300 miliona evra da bi se radovi kompletirali.\nKonzorcijum na čelu sa turskom kompanijom je u julu 2016. osvojio tender za koncesiju održavanja auto-puta i upravljanja njime, kao i da bi rukovodio građevinskim radovima. Činilo se da je time konačno završena saga u kojoj su dve vlade, jedna na čelu sa Edijem Ramom i druga sa Saljijem Berišom (Sali Berisha), pokušavale da najave ko je osvojio tender. Samo nekoliko sedmica kasnije, ovom konzorcijumu je oduzeto pravo u korist drugog konzorcijuma koji čine inostrane i albanske kompanije.\nPrvi protesti protiv taksi 28. marta okupili su grupe trgovaca sa obeju strana albansko-kosovske granice.\nGodinu dana kasnije, septembra 2017, izgradnja kabina za putarine je počela, dok je naplata trebalo da počne u decembru. Međutim, odlaganja su učinila da se to ne desi pre 25. marta 2018, kada je vozačima koji su koristili taj deo autoputa prvi out naplaćivana putarina. Zvanični početni datum za plaćanje putarine trebalo je da bude 15. april, ali usled novonastalih događaja i ovaj datum je pomeren.\nPrvi protesti protiv novouvedenih tarifa 28. marta okupili su grupe trgovaca sa obeju strana albansko-kosovske granice. Mesto za naplatu putarine, u Kalimašu (Kalimash), nalazi se između Kukeša i Tirane, glavnog centra za odmaralište i ekonomskog središta Albanije. Redovna kratka putovanja u glavni grad Albanije jesu učestala za ljude iz Kukeša, kao i za građane sa Kosova, bilo zbog posla, pribavljanja materijala za male biznise ili radi običnih izleta za odmaranje.\nTrgovci su parkirali svoje kamione na graničnom prelazu u Morini, time blokirajući ovaj prelaz nakratko. “Umesto da uklonimo granice, mi ih stvaramo”, stojalo je na transparentu ispred vozila.\nProtesti protiv taksi na auto-putu, koji su se završili nasilnim sukobima policije i demonstranata, na kraju su doveli do toga da je Vlada Albanije napravila brojne koncesije. Fotografija: Artur Ibraj.\nZahtevajući izuzetke od plaćanja novog računa, pored okupljenih su se našli i građani Kukeša koji su se organizovali preko društvenih mreža. Poruka, koju potpisuju “rodoljubivi aktivisti i građani Kukeša”, a koja je postavljena, između ostalog, i na fejsbuk-stranici zajednice u Kukešu, navodi sledeće: “U subotu, 31. marta u 11.30, biće održan građanski protest bez bilo kakvih političkih uticaja. Cilj protesta je da se zaustavi nefer oporezivanje Narodnog puta, jer to pravi štetu svim Albancima iz Kukeša i Dardanije [istorijski naziv za Kosovo].”\nOva poruka je brzo dobila podršku i građani iz celog okruga, najsiromašnijeg u državi u pogledu BDP-a po glavi stanovnika, pridružili su se. “To nije stvar privilegija”, kaže dvadesetosmogodišnji Lorenc, meštanin koji je učestvovao u protestu. “To je stvar preživljavanja, jer ako se putarina primeni, biće to kraj mnogih ljudi odavde. Svaki manji biznis će propasti i dublje ćemo zapasti u siromaštvo.”\nArtur Ibraj se otisnuo na putovanje kako bi podržao protest kod Tunela Kalimaš (Kalimash) od mesta Gruemire u Skadru, severna Albanija. Iako on nije direktno pogođen nametnutim tarifama, Ibraj kaže da ima pravo kao građanin da pokaže nezadovoljstvo. “Stojim uz sve one koji brane svoja prava”, rekao je. “Ja sam građanin koji plaća porez i imam pravo da protestujem, jer sam izabrao da ostanem u ovoj zemlji, a ne da tražim azil u inostranstvu.”\nNameren da ukine planirano uvođenje putarina, protest je eskalirao sukobima sa policijom, fizičkim kontaktom i kamenicama u oba pravca. Barem je 14 ljudi povređeno iz redova demonstranata i policije.\nUdaranje teškim kovačkim čekićima u kabine za putarine i spaljivanje istih upotpunilo je sliku toga dana. Odmah po spaljivanju kabina, nekoliko demonstranata se čak zagrlilo međusobno.\n“Došao sam na miran protest, ali nas je policija isprovocirala”, kaže Ibraj. “Čak su nekima od nas rekli: ‘Idite kući ili će vaše koze same ostati na planini’. Ovo je očigledna uvreda koja je iziritirala demonstrante.”\nDrugi demonstrant, u razgovoru s nama pod uslovom da ostane anoniman, takođe je rekao da je policija kriva za nasilje. “Policija nije trebalo tako da nas provocira”, rekao je. “Kamenovanje i pendrečenje nenaoružanih ljudi nije pravi način na koji država treba da deluje.”\nHapšenja i novi protesti\nNakon protesta, albanski premijer Edi Rama je bio primoran da se vanredno obrati javnosti, osuđujući nasilje i vandalizam.\nMeđutim, Rama je najavio i promenu politike, što je slično situaciji iz 2013, kada je bes javnosti zbog odluke da se sirijsko hemijsko oružje odloži u Albaniji naterao vladu da se predomisli.\nProtivmere su obuhvatile šezdesetodnevnu suspenziju sistema naplate putarine, što je period u okviru kog će vlada pregovarati sa koncesionarskom kompanijom da bi se smanjila tarifa za česte korisnike autoputa. Iako informacija još nije potvrđena, čini se da se vlada zalaže za to da putarina iznosi 1,5 evra za privatna vozila čestih korisnika autoputa, od čega bi stanovnici Kukeša imali koristi. Međutim, mnogi smatraju da je i ovoliki iznos neprihvatljiv.\nUgovor o javno-privatnom partnerstvu za održavanje autoputa i upravljanje njime sadrži i godišnji fond od 120.000 evra kako bi se rasteretili dodatni troškovi koje će siromašnije porodice iz Kukeša imati.\nU međuvremenu su izdati nalozi za hapšenje 23 demonstranata. Ujutro posle incidenata, specijalne snage i jedinice za hitno reagovanje nastavile su da hapse osumnjičene.\nSirijsko oružje i sistem za naplatu putarine jesu incidenti koji imaju još jedan zajednički činilac; manjak jasne komunikacije od strane vlade. Na plenarnoj sednici Skupštine Albanije održanoj 5. aprila Rama je priznao da informacije koje su pružene javnosti nisu sasvim jasne i preuzeo je odgovornost za to što nije uradio dovoljno da bi se ovo pitanje rešilo ranije.\nU međuvremenu su izdati nalozi za hapšenje 23 demonstranata. Ujutro posle incidenata, specijalne snage i jedinice za hitno reagovanje nastavile su da hapse osumnjičene, dok su tužioci zatražili pritvor ili kućni pritvor za 16 demonstranata.\nHapšenja su ponovo pokrenula protivljenje javnosti i izrodila novi hešteg pokret pod nazivom #unejamkuksian (Ja sam iz Kukeša). Male grupe ljudi, uključujući neke opozicione poslanike, okupile su se ispred sudova kao podrška demonstrantima. Sud u Tirani je odlučio da će 11 demonstranata da ostane u pritvoru, što je odluka koju je Apelacioni sud u Skadru kasnije delimično promenio oslobađajući sedmoro optuženih.\nDemonstrant Artur Ibraj (desno) kaže da će, ako bude potrebno, biti spreman da se pridruži štrajku glađu u znak podrške demonstrantima koji su u zatvoru. Fotografija: Pano Soko.\n“Stojao sam i stajaću pored onih koji koriste svoje pravo da protestuju”, kaže Ibraj koji se pridružio protestima ispred sudnice u Skadru. “Nastaviću da učestvujem u skupovima na kojima se traži njihovo oslobađanje. Čak ću se pridružiti štrajku glađu ako budem morao.”\nPodeljen put, podeljene ekonomije\nIzražena je i zabrinutost zbog ekonomskog uticaja ovih tarifa. Unija albanskih proizvođača je saopštila da će oporezivanje glavnih prevoznih arterija države uticati na sve male izvoznike i uvoznike sa teretom manjim od 10.000 evra.\n“Sektori koji će biti najpogođeniji jesu proizvođači i izvoznici voća i povrća, cigle, cementa i flaširane vode”, upozorava ova unija. “Ovo će primorati da se cene ovih proizvoda povećati od 7 do 12 odsto. Ovo se prenosi na gubitak našeg udela u tržištu na Kosovu i u regionu.”\nKlub kosovskih proizvođača procenjuje da će cena novih tarifa po kilometru za kamione biti viša od drugih mesta u regionu.\nSavez trgovinskih komora Albanije izražava drugačije mišljenje, saopštavajući da su tarife pravedne, a na osnovu ulaganja i troškova održavanja koncesionara auto-puta.\nS druge strane granice, poslovni ljudi su, čini se, ujedinjeniji oko ideje da uvođenje ove tarife ograničava postojeće trgovinske veze sa Albanijom. Klub kosovskih proizvođača procenjuje da će cena novih tarifa po kilometru za kamione biti viša od drugih mesta u regionu; oko 20,3 centi/km u Albaniji u poređenju sa 14,2 centi/km u Srbiji i 16,5 centi/km u Makedoniji. Ovaj klub ističe da izostaju mere za bezbednost na putevima, da nedostaje signalizacija i da su delovi puta nedovršeni.\nInteresne grupe na Kosovu žele da njihova vlada pregovara sa Tiranom o smanjenju tarifa. Međutim, komunikacioni kanali između dveju država o ovom pitanju ne postoje, gde je kosovski ministar za infrastrukturu 25. marta izjavio da se sa Kosovom nije konsultovalo o odluci primene tarifa.\nZvanična Priština navodi da planira da uvede tarife na svom delu puta, na auto-putu ‘Ibrahim Rugova’. Ako se ovo desi, ekonomski stručnjaci tvrde da bi to moglo dodatno da obeshrabri poslovne odnose i razmenu dobara između dveju država, što je sfera koja je prošle godine opala prema zvaničnim statistikama.\nDosad su dva glavna aktera imala upliva u ovu situaciju: stanovnici Kukeša i biznisi na obe strane granice. Drugi u redu su građani Kosova koji u stotinama hiljada tradicionalno posećuju albansku obalu za letnje odmore svake godine, iako je broj posetilaca u padu. Broj kosovskih građana koji ulaze u Albaniju je prošle godine opao za 19,1 odsto, što je drastičan pad od 400.000 ljudi manje koji su prešli granicu.\n“Šteta je što su nam uveli ovu tarifu”, kaže jedan od demonstranata sa Kosova, četrdesetčetvorogodišnji Bljerim (Blerim), koji je rekao i da će odsad ređe putovati u Albaniju. “Svi znaju da će to, uglavnom, uticati na nas da ne dolazimo u Albaniju. Sramno je ono što rade.”\nDruga runda počinje kada se turistička sezona u Albaniji zvanično otvori, 1. juna, baš kada će odložena naplata tarifa početi da se realizuje.K\nFotografije: Angelo Haruni.


"Državni sekretar Keri je rekao da nastavak podrške Rusije predsedniku Asadu može da izazove jačanje i produženje sukoba, i da potkopa naš zajednički cilj borbe protiv ekstremizma", navodi se u saopštenju iz Stejt departmenta.\n"Državni sekretar je podvukao da nema vojnog rešenja za opšti sukob u Siriji koji može biti rešen političkom tranzicijom i udaljavanjem od Asada", navodi se u saopštenju.\nSAD su često ranije tražile od Rusije, koja je bliski saveznik Sirije, da ubedi predsednika Asada da ode s vlasti i prepusti prelaznim vlastima da pregovorima okončaju građanski rat koji razdire Siriju od 2011. godne. Predsednik SAD Barak Obama je u petak ponovo kritikovao Rusiju, rekavši da je ruska strategija podrške predsedniku Asadu "osuđena na propast".\nPutin je juče odgovarajući na optužbe Vašingtona o slanju vojne opreme i ruskih vojnika Siriji rekao: " Mi podržavamo sirijsku vladu u borbi protiv terorističke agresije, predložili smo joj i nastavićemo da joj nudimo tehničku vojnu pomoć".


Prve aktivnosti gradskog kluba „Kika“ iz Kikinde\nSastanak predstavica gradskog kluba roditelja i nastavnika "Kika" sa direktorkom predškolske ustanove tog grada povodom kampanje javnog zagovaranja o tranziciji dece iz vrtića u škole\nMeđunarodna iskustva i predlozi za unapređenje prakse u Srbiji.\nJavni poziv za razvoj programskog okvira za podizanje svesti o rodnoj ravnopravnosti i prevenciji diskriminacije i nasilja u predškolskim ustanovama\nJavni poziv je namenjen organizacijama iz civilnog, privatnog i javnog sektora.\nKvalitetno i uravnoteženo obrazovanje i vaspitanje, zasnovano na tekovinama i dostignućima savremene nauke i prilagođeno uzrasnim i ličnim obrazovnim potrebama svakog deteta i učenika predstavlja ambijent u kome bi, bar prema slovu zakona, u našim školama trebalo da se odvija proces učenja i podučavanja.\nOno bez čega nema pravednog obrazovanja ni pravednosti u obrazovanju jeste pravo na obrazovanje. To je prvo slovo u azbuci društvenih vrednosti u oblasti obrazovanja. Pogledajte kako ovo pravo definišu zakoni u našoj zemlji.\nSaznajte koja prava i odgovornosti ima roditelj prema određenjima glavnih obrazovnih zakona.\nPročitajte kako najvažniji obrazovni zakoni definišu odgovornost nastavnika u našem obrazovanju.\nU ovom tekstu je dat komentar na sve najvažnije obrazovne zakone: Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, Zakon o predškolskom vaspitanju i obrazovanju, Zakon o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, Zakon o srednjem obrazovanju i vaspitanju.\nPrva asocijacija na pojam inkluzija je uključivanje dece sa teškoćama u razvoju u redovan vaspitno–obrazovni sistem, što danas i jeste pravo značenje ove reči. Međutim, inkluzija je i nešto širi pojam koji nije vezan samo za vaspitno-obrazovni sitem, već podrazumeva uključivanje deteta u društveni život zajednice na svim nivoima.\nPriručnik za pomoć porodicama u pribavljanju važnih informacija u prvih 100 dana nakon postavljanja dijagnoze autizma.\nUčenje Inkluzija Čačak Propisi Nasilje Partnerstvo Požarevac Nove tehnologije Roditelji Kraljevo Beograd Kvalitet Literatura Volontiranje Vrtić Subotica Nastavnici Institucije Novi Pazar Loznica Učenici Novi Sad Niš Pravednost Leskovac Podučavanje Bezbednost


Prema podacima ove angecije za sitraživanje javnog mnjenja 53 odsto ispitanika ne podržava aktuelnog predsednika, preneo je Rojters.\nTo je porast u odnosu na poslednje istraživanje, koje je bilo sprovedeno u julu kada ge nije podržavao 51 odsto ispitanika.\nPodaci do kojih je došao Datafolha pokazuju da 22 odsto ispitanika samatra da je on dobar ili odličan, što je manje u odnosu na 24 procenata ispitanika koji su bili tog mišljenja u prethodnom istraživanju.\nBolsonaro je doživeo pad popularnosti zbog rukovođenja drugom po smrtnosti epidemijom korona virusa na svetu, rastućom inflacijom i velikom nezaposlenošću.\nDatafolha je sprovela istraživanje od 13. do 15. septembra na uzorku od 3.667 osoba širom Brazila.\nSin brazilskog predsednika Flavio Bolsonaro: Moj otac ima POTEŠKOĆE S GOVOROM