Bela kuća: Ako proceni, Bajden ima pravo da odgovori na aktivnosti Rusije - 29.01.2021, Sputnik Srbija\nPredsednik Amerike Džozef Bajden ima pravo da reaguje na aktivnosti Rusije onda kada proceni da je to neophodno, rekla je portparolka Bele kuće Džen Psaki. 29.01.2021, Sputnik Srbija\n16:51 29.01.2021 (Osveženo: 01:07 26.08.2021)\nPredsednik Amerike Džozef Bajden ima pravo da reaguje na aktivnosti Rusije onda kada proceni da je to neophodno, rekla je portparolka Bele kuće Džen Psaki.\nPodsetimo, Bela kuća je nakon telefonskog razgovora Bajdena da ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, saopštila da je američki lider ruskom predsedniku rekao da SAD nameravaju da odlučno reaguju na štetne i opasne aktivnosti Rusije i da će od njih braniti svoje nacionalne interese.\nPsaki je na pitanje novinara na današnjem brifingu o „neprijateljskim aktivnostima Rusije“ rekla da Bajdenova administracija istražuje takvo ponašanje Rusije, kao što su hakerski napadi, slučaj Navaljnog, „nagrade za glave Amerikanaca u Avganistanu“.\n„To obuhvata niz aktivnosti koje su oni (Rusija) preduzeli, mi želimo da se to istraživanje nastavi i završi. Predsednik zadržava pravo da odgovori na način na koji smatra da je potrebno i kada smatra da je neophodno“, rekla je Psaki.\nRusija je ranije u više navrata demantovala da je na bilo koji način odgovorna po svim ovim pitanjima.


"Đukanovića razumije, a Vučića proklinje" | Kodex.ME\nVulin kritikuje Amfilohija\n"Đukanovića razumije, a Vučića proklinje"\nMitropolit crnogorsko-primorski SPC Amfilohije Radović razumije predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića što brani nezavisno Kosovo, izjavio je ministar odbrane Srbije Aleksandr Vulin i dodao da Amfilohije proklinje predsjednika Srbije Aleksandra Vučića što pokušava da se protiv volje čitavog zapadnog svijeta izbori za rušenje cjelovitog i nezavisnog Kosova.\n06. 08. 2019 - 11:47 Autor: Kodex\nVulin je, kako prenosi Tanjug, reagujući na napade Amfilohija Radovića, koji je optužio predsjednika Vučića da se bori za vlast, a ne srpski narod i Kosovo, naglasio "da vladika proklinje Vučića ne za ono što je uradio već za ono što on misli da će Vučić uraditi".\n"Kada je Crna Gora priznala jedinstveno i cjelovito Kosovo Amfilohije Radović nije bacio kletvu na Mila Đukanovića, nije ga prokleo ni za rušenje zajednice sa bratskom Srbijom, nije mu rekao ni jednu tešku riječ kada je Crna Gora postala članica NATO saveza koga Radović proklinje u Srbiji. Kada je u Crnoj Gori zabranjena srpska zastava Radović nije prizvao vječno prokletstvo 'na svog prijatelja Mila Đukanovića'", kritikovao je Vulin.\nOn je kazao da kada mitropolita otjeraju Š... iz Ulcinja i ne daju mu da se sa vjernicima pomoli Bogu, nema ljutnje na "inteligentnog političara Đukanovića", a kada se ukidaju granice među Albancima i kada se pravi "velika Albanija" Amfilohije ne traži od Crne Gore da se suprotstavi njenom stvaranju ili da makar progovori o njoj.\nVulin dodaje "da osudu Radovića nije zaslužilo ni to što Crna Gora šalje oficira na proslavu progona i ubistva Srba u Oluji, ali zato nikoga ne šalje da zapali svijeću za pobijene tamo gdje se okupljaju Srbi da žale".\nVulin je rekao i da je Vučić jedini državnik u Evropi koji nije svoju zemlju uveo u NATO, jedini koji nije uveo sankcije Rusiji, jedini koji glasno govori o NATO agresiji i zločinima nad Srbima.\n"Biti 'prijatelj Mila Đukanovića', kako predsjednika Crne Gore naziva Amfilohije, a optuživati bilo koga da voli pare i da je spreman na sve samo da ostane na vlasti, smiješno je i tužno“, poručio je Vulin.\n"Ako je to za kletvu, onda je jasno zašto Đukanović ne mora da strahuje od prokletstva. Vučić je okupio sve Srbe na Balkanu, pa i one iz Crne Gore. Odgovor Đukanovića se očekivao, ali nije se očekivalo da će Amfilohije Radović potpisati Milovu poruku", rekao je on.\n06. 08. 2019 - 11:47 | Region\nVulin i Vesić započinju štrajk glađu!\n12. 04. 2019 - 12:31 | Region\nMinistar odbrane Srbije otišao u Vojsku, "neće imati privilegije"\n05. 03. 2019 - 09:45 | Region


Petkom bi u džamiju umesto na fakultete - Sputnjik Srbija\n08:04 10.01.2017 (osveženo 08:23 10.01.2017) Preuzmite kraći link\nZloupotreba ljudskih prava ili uvođenje verske države na mala vrata? Ovo je pitanje na koje akademska javnost u Sarajevu od 28. decembra prošle godine nema odgovor, a tada je Senat Univerziteta u Sarajevu usvojio i isti dan objavio preporuku Studentskog parlamenta da se prilikom planiranja studentske godine vodi računa o terminima za molitvu, tačnije da petkom ne bude predavanja i ispitnih rokova zbog verskog obreda Bošnjaka koji podrazumeva klanjanje džuma-namaz, koji se praktikuje svake sedmice.\n© AFP 2019 / JOHNNY EGGITT /\nVlade Simović, politikolog iz Banjaluke, za Sputnjik kaže da je ovako nešto jedan pre svega civilizacijski korak unazad. On podseća da je BiH sekularna država i da je ovakav predlog negiranje takvog državnog uređenja.\n„Ono što je najtragičnije u svemu tome je da to dolazi od mladih ljudi, od kojih očekujemo da budu jasno pozicionirani prema sekularnom poretku i distancirani od uvođenja verskog elementa u takav poredak“, kaže on.\nNaš sagovornik napominje da nema sumnje da je to nešto što nikome neće doneti dobro u BiH i otvara pitanje da li će se sutra desiti da verski obredi budu obavezni i u drugim institucijama.\n„Od ovakvih malih stvari ide se ka velikim. Ova odluka je zastrašujuća i oni koji sada ne vide koliko je ona opasna shvatiće kad budu osetili njene dugoročne posledice. Ljudi koji se trude da ovu državu distanciraju od verskog fundamentalizma, sada doživljavaju poraz. Ovo je ne samo ozbiljan politički problem, već društveni, i bojim se da se na ovakvoj inicijativi neće završiti“, ističe profesor Simović.\nOn podseća da je sukob u BiH bio primarno verski, da su tokom njega najviše stradali verski objekti. Kako kaže, taj religijski sukob traje jako dugo, samo u manje ili više radikalnoj formi.\n„Religija u BiH je klasična vododelnica tri naroda koja žive u ovoj državi i zaista je jačanje bilo kakvog verskog elementa u Bih samo još dublje produbljivanje sukoba i razlika. Jedan ovakav predlog je daleko od dobrog za BiH“, naglašava profesor Simović, pitajući se kako je uopšte moguće da ovako nešto potekne sa ozbiljnog državnog Univerziteta.\nProfesor dr Zarije Seizović sa Fakulteta političkih nauka u Sarajevu na pitanje da li je ovakva odluka na neki način uvod u versku državu, odgovara:\n„Preporuka Senata UNSA (ne radi se o odluci kao pravno-obavezujućem instrumentu nego o preporučenom modelu ponašanja, čiji su adresati članice UNSA — dakle, fakulteti) formalno-pravno ne bi se mogla smatrati uvodom u takozvanom versku državu, jer na području Kantona Sarajevo, na koju se teritorijalno preporuka odnosi, žive i pripadnici drugih konfesija, čija verska prava se na ovaj način ne dovode u pitanje. Druga je stvar što konkretan istorijski i državno-pravni kontekst, aktuelni politički trenutak i brojčani odnos tri dominantna bosansko-hercegovačka etnička korpusa u Kantonu Sarajevo mogu ići u prilog tvrdnji da ovakva preporuka, u najvećoj meri, ima u vidu pripadnike najmnogoljudnije konfesije. Dublja analiza opšteg političkog stanja u državi bi mogla pokazati da je unitaristički koncept (u svom izvornom, ne pejorativnom smislu), koji je godinama zagovarala bošnjačka politička ’elita‘, izgubio izvornu inspiraciju i poklekao pred separatističkim tendencijama druga dva etnička korpusa, te prećutno pristao na etno-parcelizaciju državnog teritorija u kojem su svi ’svoj na svome‘ po principu etno-teritorijalnog ekskluzivizma, koji je suprotan istorijskom biću BiH kao multietničkoj državi u kojoj nikada nisu postojale etnički čiste teritorije“, objašnjava on.\nNa pitanje da li insistiranje na veri na ovaj način pravi još dublji jaz u BiH, profesor Seizović kaže da je pre odgovora nužan kratak uvod.\n„Postdejtonska Bosna i Hercegovina je, kao država, deklarisana kao sekularna. Istina je, međutim, da je ona — sem od dva entiteta i jednog distrikta kao administrativno-teritorijalnih jedinica — sazdana od tri dominantna etno-klerikalna subentiteta, koji obuhvataju, preciznije — poklapaju se sa odrednicom konstitutivnih naroda (Bošnjaka, Hrvata i Srba). Svaki od ovih subentiteta je duboko uronjen u imanentan mu etno-konfesionalni supstrat koji je najvažnija identitetska matrica velike većine stanovnika BiH već četvrt veka. U ovim socijalnim podgrupama, posredstvom etno-mobilizacije, etno-klero-nacionalne oligarhije nastoje učvrstiti svoju ’poziciju‘ unutar države, na način da ojačavaju (i) svoje religijske atribucije. Jaz među narodima, etnijama i konfesijama produbljivan je, svakim danom, najmanje dve decenije nakon oružanog sukoba, pre svega neodgovornim političkim odlučivanjem etno-političkih reprezentanata sva tri naroda. U tom smislu ova preporuka produbljuje jaz među običnim ljudima i narodima, ali ništa manje nego što je to učinilo nebrojeno mnogo odluka koje su donele etno-političke oligarhije druga dva naroda“, ističe naš sagovornik.\nOdgovarajući na pitanje da li lično misli da li je ovo potrebno ili ne, od profesora Seizovića dobilo smo ovakav odgovor:\n„Na nivou ustavnih i zakonskih principa, svako u BiH ima pravo da ispoveda veru koju smatra svojom i za takvo nešto ne čini se nužnim usvajati ovakve preporuke. Ovoj konstataciji treba dodati činjenicu da je preporuka izazvala seriju negodovanja u bosnasko-hercegovačkoj javnosti, pre svega zbog krvavog nasleđa recentne bosanske i regionalne istorije i među-etničkih resentimenata koji su postojali pre, za vreme i posle oružanog sukoba. Konačno, principi sekularne države, na fonu su standarda odvojenost vere i države, pa bi se pretpostavljanje prakticiranja vere režimu studiranja na javnim (državnim) univerzitetima, moglo smatrati indikatorom desekularizacije. No, preporuka je usvojena, biće prosleđena fakultetima, koji će, po pitanju usvajanja preporuke, iskoristiti svoje pravo da postupe u skladu sa njom ili da to ne učine.“\nStudenti Univerziteta u Sarajevu su svoj zahtev obrazložili rečima da „smatraju da se održavanjem nastave i ispita za vreme džuma-namaza (koji je verska obaveza pripadnika islamske veroispovesti), ugrožavaju njihova osnovna ljudska prava i krše pozitivno-pravni propisi, jer oni kao studenti moraju da biraju između obavljanja verske obaveze i obrazovanja zbog kojeg su i upisali fakultet.“\nstudenti, Univerzitet, region


Standardi – ključni projekat međunarodne zajednice na Kosovu\nUNMIK je saglasan sa prelaznim kosovskim institucijama da se vlastima u Beogradu obezbedi savetodavna uloga, odnosno podrška radnim grupama, kao i da se uvrste pojedini elementi plana Vlade u Srbije u cilju obogaćivanja projekta decentralizacije koje je sačinio UNMIK i prelazne kosovske institucije, kazao je Soren Jesen Petersen, izrazivši nadu da će se Srbi uključiti u politički proces jer je to, kako je rekao, u njihovom interesu, kao i svih na Kosovu.\n"Teritorijlna podela nije poželjna niti je izvodljiva u praksi na tako maloj teritoriji gde je jedna trećina Srba koncetrisana severno od Ibra, a preostale dve trećine su raštrkani širom Kosoova, uglavnom u ruralnim područjima. Međutim, upravo zbog izolovanosti Srba, njihova bezbednost, ekonomska i druga prava moraju biti osigurani kroz sprovođenje plana o lokalnoj samoupravi", naglasio je šef UNMIK-a.\nI šef Koordinacionog centra Vlade Srbije Nebojša Čović založio se tokom izlaganja u Savetu bezbednosti za decentralizaciju vlasti na Kosovu, ali uz aktivno učešće zvaničnog Beograda, što je najbolji put za osiguranje njihovog opstanka, bezbednosti i povratka.\n"Polazeći od realnosti na Kosovu i Metohiji, od činjenice da se elementarna prava Srba i ostalih nealbanaca bezobzirno krše, Vlada Srbije je čvrsto uverena da samo dodatna i bolja institucionalizacija položaja srpske zajednice može da garantuje opstanak multietničkog karaktera Kosova. Ako bi Srbi autonomno odlučivali o jednom broju svojih vitalnih interesa, njihov ulazak u sve druge institucije samouprave bio bi mnogo lakši i izvesniji."\nZamenik američkog ambasadora u Ujedinjenim nacijama An Peterson rekla je da SAD ostaju posvećene stabilnom, miroljubivom i multietničkom Kosovu, istakavši da je decentralizacija suštinska za zaštitu prava etničkih zajednica. Istovremeno, britanski ambasador Džon Peri kritikovao je poziv Vlade Srbije kosovskim Srbima da ne uccestvuju na oktobarskim izborima.\n"Aktivno učešće Beograda u njihovom obeshrabrivanju da učestvuju na izborima i u procesu decentralizacije ne odaje utisak Vlade kojoj je stalo da se poboljša svakodnevni život kosovskih Srba", istakao je Peri.\nMada je martovsko nasilje pokazalo koliko je situacija na Kosovu nestabilna, od tada se bezbednost znatno popravila, izjavio je šef UNMIK-a Petersen. Po njegovim rečima u poslednjih 8 meseci bio je samo jedan ozbiljan etnički incident. Istovremeno, kosovske institucije rade na obnovi porušenih kuća, a restauraciju verskih spomenika zaustavili su nesporazumi sa Srpskom pravoslavnom crkvom i proceduralni problemi. Nebojša Čović pak ističe da se i dalje krše ljudska prava Srba, nisu bezbedeni, imovina im se pljačka i pali, veći deo oštećenih kuća tokom martovskog nasilja nije još obnovljen pa je nemoguć njihov povratak.\nStandardi su ostali ključni politički projekat međunarodne zajednice na Kosovu, istakao je Soren Jesen Petersen. To istovremeno mora biti i prioritet nove vlade Kosova, tačnije njegova primena pre nego što se sredinom sledeće godine oceni dokle se stiglo na tom putu. Ne može se očekivati da će do sredine 2005. godine biti ostvareno svih 400 pojedinačnih zahteva sadržanih u dokumentu "Standardi za Kosovo", rekao je Jesen-Petersen.\nMeđutim, neophodna je puna primena onih standarda koji najviše doprinose uspostavljanju demokratskog Kosova i garant su njegove multietničnosti, pre svega vladavina prava, sloboda kretanja, povratak raseljenih, funkcionisanje lokalnih institucija i bezbednost, istakao je šef UNMIK-a.\nOn je naglasio da je u narednom peridou veoma važno nastaviti prenos nadležnosti na kosovske institucije osim onih koji se direktno tiču suverenosti kao i poboljšati ekonomsku situaciju. Po njegovim rečima na Kosovu počinje "ključna faza" u kojoj će "više nego ikada" biti važno da politička strategija UN bude usklađena sa spremnošću Kfora da reaguje. Zato je neophodno da broj njegovih pripadnika ostane na sadašnjem nivou.\n"UNMIK i KFOR su u boljoj poziciji da garantuju bezbednost, ali albanski lideri i kosovsko društvo mogu i moraju da efikasno uklone potrebu za takvom zaštitom i stvore istinski bezbedno društvo", rekao je Petersen, dodajući da je UNMIK speman da sankcioniše sve političare počev od lokalnog do pokrajinskog nivoa koji ne izvršavaju svoje obaveze odgovornno ili blokiraju napredak u ključnim oblastima. "Nadam se da neću morati primenjujem takve mere ali se neću ustezati ako procenim da je to neophodno bez obzira o kome je recc, odnosno kojoj partiji ili naciji pripada", istakao je sef UNMIK-a Soren Jesen Petersen obraćajući se Savetu bezbednosti.\nIzvestaj specijalnog predstavnika Generalnog sekretara UN na Kosovu Sorena Jessena Petersena pred Savetom bezbednosti na Kosovu se ocenjuje kao balansiran pristup i na liniji problema na koje su ukazali predstavnici institucija u razgovorima sa sefom UNMIK-a. Predstavnici kosovskih Srba ovaj govor ocenjuju dobrim i optimistickim pristupom.\nIzvestaj gospodina Petersena je balansiran pristup stanju na Kosovu smatra savetnik i glasnogovornik predsednika Kosova Ibrahima Rugove, Muhamet Hamiti.\n“Specijalni predstavnik je pred SB dao jedan balansirani pogled na stanje na Kosovu i kratkorocnu perspektivu do sredine 2005 godine. Medjutim pazljivi posmatraci onoga sto je on izjavio u protekla tri meseca, od kada je na celu UNMIK-a , mogu vidjeti kako nije rekao mnogo novoga danas “, kaze Hamiti i dodaje kako je to dobro za njega je je on konzistentan i odlucan da vodi Kosova napred . Njegova i zasluga ambasadora Kai Aide je da su standardi za Kosovo pretvoreni u nesto sto je mnogo realnije, kaze Hamiti.\nVlada Kosova procenjuje da je istupanje sefa UNMIK-a na liniji stavova institucija Kosova, kaze Mimoza Kusari Ljilja\n“Gospodin Petersen je detaljno prezentirao situaciju na Kosovu ,sto je bila realna predstava opste situacije. Slobodno mogu reci da je ovoga puta sef UNMIK-a realno predstavio stanje na Kosovu u skladu sa diskusijama i uznemirenjima na koje su ukazali lideri institucija Kosova” , kaze Kusari Ljilja.\nOna takodje istice kako je prezentiranje prioriteta u standardima u skladu sa stavovima zajednickih radnih grupa UNMIK-a i vlade o ostvarivanju standarda.\nJa sam licno zadovoljan nastupom gospodina Jessena Peteresena na sednicu Saveta bezbednosti, iako je njegov nastup bio dosta optimisticki, kaze za nas program Dragisa Krstovic, jedan od lidera Gradjanske liste za Kosovo i Metohiju\n“Mada mislim da je poprilican optimista kada su u pitanju brojne stvari. On je odredio nekoliko prioriteta koje treba da zavrsi u narednom periodu . Sa druge strane mislim da je Savet bezbednosti to samo saslusao i ne znam koliko ce SB doprineti i potpomoci da se to sto je gospodin Petersen izlozio na Savetu bezbednosti ostvari.\nKonacno mislim da su namere gospodina Petersena jasne i da su u svakom slucaju dobre”.\nGlasnogovornik predsednika Rugove istice kako je nastup predstavnika Srbije na sednici Saveta bezbednosti deo jedne politike koja se godinama i posebno pred parlamentarne izbore vodi prema Kosovu.


Međunarodna letnja škola srpskog jezika na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, 21. po redu, koja je počela 15. jula, okupila je moštvo stranaca, mahom studenata koji su u Novi Sad došli da bi propričali na srpskom ili usavršili naš jezik.\nOsim toga, kroz nastavu koja će trajati do 6. avgusta, kao i kroz izlete, oni imaju priliku da upoznaju kulturu, tradiciju i istoriju naše zemlje. Letnju školu ove godine pohađa 35 polaznika iz čak 17 zemalja, među kojima su Belgija, Bugarska, Rusija, Jemen, Južna Koreja, Mauricijus, Poljska, Tajland...\n"Nemamo očekivanja da će apsolutni početnik za tri nedelje naučiti jezik", objašnjava koordinatorka Centra za srpski jezik kao strani pri Filozofskom fakultetu profesorka dr Dušanka Zvekić Dušanović."Zbog toga, nakon početnog testa, delimo studente na grupe, gde imamo početnike od kojih očekujemo da progovore toliko da se snađu u svakodnevnim situacijama, dok s onima koji dolaze s izvesnim predznanjem radimo na razvijanju kompetencija i dovodimo ih na viši nivo. Na primer, B-2 grupa kroz ove tri nedelje ovladava jezikom na nivou da nesmetano može da komunicira u raznovrsnim situacijama. Trudimo se da im pružimo različite sadržaje pa organizujemo i izlete. Planirani su odlasci u Šid, Sremske Karlovce, a obići ćemo i neke od fruškogorskih manastira."\nVećinu polaznika, kao i prošlih godina, čine studenti osnovnih, master ili doktorskih studija neke od slavističkih grupa širom sveta. Kako kaže profesorka Zvekić Dušanović, ima i onih koji su poreklom iz naših krajeva, druga ili treća generacija dijaspore, a ima i onih koji se iz zaista specifičnih razloga opredeljuju da uče srpski jezik i upoznaju našu kulturu.\nPolaznike, kaže naša sagovornica, najviše zanima srpska kinematografija, ali i bliska istorija Srbije, Jugoslavija i dešavanja devedesetih godina prošlog veka. Ove godine jedan od polaznika dolazi u školu već treći put, a petoro njih je pohađalo kurseve tokom letnjeg semestra u Centru za srpski jezik kao strani. Jedna od ovogodišnjih polaznica je Adželle Vanmaele iz Belgije, koja, inače, studira srpski jezik na tamošnjem univerzitetu. Za to se odlučila jer je zanimaju kultura i jezici Istočne Evrope, kao i literatura i istorija.\n"Mnogo toga još uvek ne znam, ali mi se, za sada, sviđa", kaže Adželle."Vaš jezik je težak za učenje, ali mi dosta pomaže to što govorim ruski pa je lakše kad već znaš neki slovenski jezik."\nKako je rekla, Letnja škola joj se sviđa zbog „međunarodne atmosfere”, zahvaljujući kojoj je uspela da upozna mnogo mladih iz različitih zemalja, kao i zbog dobro organizovane i zanimljive nastave.\nZahvaljujući Letnjoj školi, prvi put u Srbiji boravi još jedan student srpskog jezika i književnosti, Simeon Dimitrov iz Bugarske, koji je iskoristio priliku da poboljša svoj srpski.\n"Duga je priča zašto sam upisao baš srpski... još ne znam zašto, ali sviđa mi se, a i lak je, što se tiče nas Bugara ", kaže Simeon na prilično dobrom srpskom.\nJužnokorejanac Geun-Tae Kim došao je s još jednom koleginicom u Letnju školu zahvaljujući stipeniji koja im je omogućila da tri nedelje uče o našem jeziku, istoriji i kulturi. Za kratko vreme, njih dvoje su uspeli da ovladaju određenim fondom reči toliko da mogu da se sporazumeju sa svojim domaćinima. Ipak, Geun napominje da je izgovor vrlo težak, ali entuzijastično, na srpskom, dodaje „Nema problema!”\n"Učim srpski jer mislim da je fantastičan i koristan jezik", kaže Geun."Novi Sad je vrlo lep. Mali je grad, ali ima mnogo toga istorijskog za videti, a ljudi su ljubazni prema meni i pokušavaju da pričaju engleski kad ne mogu da se snađem na srpskom. Da zaključim, volim Novosađane i Novi Sad!"


OSM Televizija - Brnabić: Srbija spremna za borbu protiv sajber kriminala\nBrnabić: Srbija spremna za borbu protiv sajber kriminala\nSrbija je spremna da se suoči sa izazovima u oblasti informacione bezbjednosti i da sarađuje sa svim zemljama, ali i privatnim sektorom u toj borbi, poručili su danas u Beogradu premijer i ministar unutrašnjih poslova Srbije Ana Brnabić i Nebojša Stefanović.\nOni su na otvaranju međunarodne konferencije o visokotehnološkom kriminalu i informacionoj bezbjednosti ukazali da je neophodna jača međunarodna saradnja u borbi protiv sajber kriminala.\nNa skupu "Poveži se sigurno", prvom te vrste u Srbiji, učestvuju i ministri unutrašnjih poslova Turske, Makedonije, Crne Gore i Mađarske, kao i delegacije EU, te predstavnici policija Republike Srpske i Federacije BiH.\nBrnabićeva je napomenula da godišnje sajber kriminal napravi štetu u svijetu od oko 600 milijardi dolara i da zato konstantno moraju biti razvijane sposobnosti odgovora na bezbjednosne izazove.\nOna je ukazala da je Srbija među prvima uspostavila posebno Tužilaštvo za borbu protiv visokotehnološkog kriminala, kao i posebno odjeljenje MUP-a za borbu protiv ove vrste kriminala.\nPrema njenim riječima, MUP je više puta dobio priznanje za međunarodnu saradnju u borbi protiv sajber kriminala, što najbolje govori o riješenosti Srbije da se bori protiv toga.\nOna je naglasila da MUP koristi sve kanale međunarodne saradnje u borbi protiv sajber kriminala - sa Interpolom, Evropolom i regionalnim organizacijama.\nStefanović je izjavio da je Specijalno odjeljenje MUP-a za borbu protiv visokotehnološkog kriminala tokom 2018. godine podnijelo 77 krivičnih prijava protiv 82 osobe.\nOn je dodao da je za prethodnih 10 godina, koliko postoji, to odjeljenje podnijelo 881 krivičnu prijavu protiv 1.906 lica.\nStefanović je rekao da se konferencija prvi put održava u Srbiji na tu važnu temu, istakavši da borba protiv visokotehnološkog kriminala treba da uključi sve međunarodne aktere, javni i privatni sektor Srbije, strane kompanije iz regiona i svijeta, kao i policije.\n"Pored svih pozitivnih, humanih i obrazovnih prednosti, svoj virtuelni oblik dobili su i kriminal, nasilje, dečija pornografija, terorizam, lažne vesti, pranje novca, ugrožavanje ličnih prava i sloboda", naveo je Stefanović.\nOn je istakao da su se sve policijske službe u svijetu našle pred velikim problemom koji nije zaobišao ni Srbiju i da je zato neophodna jača međunarodna saradnja.\nJoš iz iste kategorije: « Haradinaj: Ako se granice pomjere trebaće opet vojničke čizme Ukidaju se vize Srbiji za UAE »


Varank: Svet će pričati o turskim bespilotnim letelicama | TRT Srpski\nVarank: Svet će prič...\nVarank: Svet će pričati o turskim bespilotnim letelicama\nKada na tržište lansiramo naše borbene bespilotne letelice, svet će pričati o toj vrsti letelica iz Turske, a ne o borbenim avionima F-35“, rekao je Varank i dodao da je Turska među retkim državama koje investiraju u razvoj te vrste industrije i tehnologi\nMinistar industrije i tehnologije Republike Turske Mustafa Varank izjavio je da uspesi koje ta zemlja postiže u razvoju bespilotnih letelica menjaju globalne fokuse i sve više udaljavaju od razgovora o klasičnim borbenim avionima.\nKada na tržište lansiramo naše borbene bespilotne letelice, svet će pričati o toj vrsti letelica iz Turske, a ne o borbenim avionima F-35“, rekao je Varank i dodao da je Turska među retkim državama koje investiraju u razvoj te vrste industrije i tehnologije.\nResorni turski ministar Varank prisustvovao je otvaranju Sajma tehnologije i produktivnosti koji se održava u ATO Congresiumu u Ankari, a na ceremoniji je bio i potpredsednik Turske Fuat Oktay.\nPodsetivši kako je Turska do pre desetak godina morala kupovati, uvoziti i iznova popravljati bespilotne letelice, Varank je kazao da ta zemlja danas raspolaže vlastitom proizvodnjom sofisticiranih bespilotnih letelica koje će uskoro letjeti i evropskim nebom s obzirom da je Poljska već naručila te letelice.\n"Ranije smo gledali tehnološke napore drugih zemalja poput filma, ali danas Turska može provoditi i samostalna svemirska istraživanja," rekao je Varank.\nKomentarišući američki program razvoja borbenih aviona F-16, u koji više nije uključena Turska, Varank je rekao da su to veoma uspešne letelice, ali da Turska razvija vlastitu alternativu s Turskom vazduhoplovnom industrijom (TAI).\nŠto se tiče globalne trgovine, Varank je kazao da jačanje svetske trgovine i ekonomske konkurencije među zemljama čini nužnim produktivnije korištenje vremena i radne snage.\n"Produktivnost je nezamjenjiv faktor za održivi rast, a takođe u osnovi utiče na konkurentnost zemalja i kompanija," zaključio je Varank.\nTagovi: #ekonomija , #vojna industrija , #odbrambena industija , #turske bespilotne letelice , #turska , #Mustafa Varank\nErdogan: Od 1. jula u potpunosti ukidamo policijski sat\nU poslednja 24 sata od novog tipa korona virusa u Turskoj su preminule 51 osobe.\nMornarica za testiranje nosača aviona upotrebila 18 tona eksploziva (VIDEO)\nZa tu proveru je aktivirano 18.143 kilograma eksploziva.\nSAD: Mornarica za testiranje nosača aviona upotrebila 18 tona eksploziva


Uspešno završen Regionalni projekat za jačanje prekograničnog turizma na srednjem i donjem Dunavu - News - Turistički svet\nUspešno završen Regionalni projekat za jačanje prekograničnog turizma na srednjem i donjem Dunavu\nPovodom uspešnog završetaka „Regionalnog projekta za jačanje prekograničnog turizma na srednjem i donjem Dunavu kroz Dunavski centar za kompetenciju (DCC)“, tim ovog projekta ispred Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ predstavio je rezultate i primere dobre prakse ostvarene tokom devet godina aktivnosti projekta.\n- Osnovni cilj našeg projekta je podsticaj ekonomskog razvoja u Dunavskom regionu kroz unapređenje konkurentnosti u sektoru turizma u podunavskim zemljama. To, između ostalog, podrazumeva jačanje međugranične saradnje u oblasti turizma, unapređenje turističke ponude i stvaranje novih radnih mesta u sektoru turizma. Uspešno osnivanje i rad Dunavskog centra za kompetenciju (DCC) je od presudnog značaja za održivost onoga što je na tom polju postignuto - rekla je Kete Brakan (Kaethe Brakhan), vođa projekta.\n- Kroz rad na razvijanju prvih regionalnig proizvoda u srednjem i donjem toku Dunava – Put Rimskih careva i EuroVelo mreža, dokazali smo da ovaj deo Dunava ne mora da zaostaje za daleko razvijenijom ponudom gornjeg toka i da se kroz prekograničnu saradnju, a ne konkurenciju, može razviti proizvod konkurentan na sve zahtevnijem turističkom trzištu - objasnio je Boris Čamernik, generalni sekretar Dunavskog centra za kompetenciju.\nPomoćnica ministra trgovine turizma i telekomunikacija Republike Srbije Renata Pindžo navela je da je efekat ovog projekta upravo intenziviranje saradnje, ne samo na regionalnom već, i na nacionalnom i lokalnom nivou, koje je rezultiralo razvojem brojnih regionalnih turističkih proizvoda, inicijativa i projekata, kao i zajedničkim promotivnim aktivnostima.\nPindžo je dodala da destinacija Dunav, zahvaljujući saradnji sa GIZ-om, sada predstavlja okosnicu turističkog razvoja Srbije.\n- Pored tradicionalnih atrakcija kao što su Beograd i Novi Sad, uspeli smo da predstavimo i investiramo i u manje destinacije uz tok Dunava u Srbiji, povećavajući njihovu atraktivnost i otvarajući nove mogućnosti za građane tih zajednica - zaključila je Pindžo.\nDirektorka Turističke organizacije Srbije Marija Labović skrenula je pažnju na niz vidljivih efekata ostvarenih kroz realizaciju ovog projekta. U to ime navela je izradu brošura, poput „Dunavske biciklističke rute“, kao i zajedničko učešće na sajmovima u Briselu, Fridrihshafenu i Gentu.\n- Posebnu pažnju skrenula bih na kreiranje jednog od najznačajnijih zajedničkih projekata – program „Danube@ITB“. Takođe, film „Dunav u Srbiji - 588 utisaka“, koji prikazuje lepote ovog evropskog puta ostvario je neverovatne uspehe na međunarodnim festivalima turističkog filma širom sveta i dobio ukupno čak 13 nagrada - objasnila je Marija Labović i zaključila da su sve ove aktivnosti odličan primer kako partneri iz privatnog, javnog i NGO sektora mogu uspešno da sarađuju na razvoju i promociji turističkih destinacija, a u ovom slučaju turističke destinacije Dunav.


U Srbiji do sada dato 5,2 miliona doza vakcina protiv korone, 20 gradova prešlo 50 odsto vakcinisanih, evo ko prednjači – Naši u svetu\nU Srbiji do sada dato 5,2 miliona doza vakcina protiv korone, 20 gradova prešlo 50 odsto vakcinisanih, evo ko prednjači\nObjavljeno 23/06/21 u 11:00\n“Na vrhu liste nalaze se Priboj i Niš koji su dostigli broj od 60 odsto. Tu su još Beograd, Bosilegrad, Užice, Mali Zvornik, Kikinda, Novi Sad, Kladovo i sve je više onih koji se približavaju tom broju od 50 odsto”, rekao je Jovanović za RTS.\n“Upravo je ideja da oni koji imaju digitalni zeleni sertifikat mogu da ucestvuju na ”Egzitu”. Zbog toga sa njima pripremamo logistički dolazak na festival, pokazivanje digitalnih zelenih sertifikata i za one koji se nisu eventualno vakcinisali, PCR testiranje i dobijanje brzog rezultata, kako bi moglo da se pokaže na telefonu”, rekao je Jovanović.\n“Svi jedva čekamo”: Tim Srbije sve brojniji, petoro džudista na OI u Tokiju\nUskoro bismo mogli i da ih UDIŠEMO: Kineski stručnjaci napravili NOVU VAKCINU protiv…


U Berlinu o integraciji u EU i regionalnoj saradnji - EU Konvent\nHome Uncategorized U Berlinu o integraciji u EU i regionalnoj saradnji\nU Berlinu o integraciji u EU i regionalnoj saradnji\nU Berlinu će se 28. avgusta održati konferencija o Zapadnom Balkanu koja treba da pruži podstrek integraciji regiona u EU i razvoju infrastrukturnih projekata od regionalnog značaja. Na skupu će učestvovati visoki zvaničnici zemalja Zapadnog Balkana, Hrvatske i Slovenije, Nemačke i Evropske unije. Neke zemlje regiona su već najavile projekte za koje će tražiti podršku, poput izgradnje Jadransko-jonskog autoputa, dok se kao zajednički projekat Srbije i Crne Gore pominje obnova pruge Beograd-Bar.\nKonferencija „Zapadni Balkan“ organizuje se na inicijativu nemačke kancelarke Angele Merkel kako bi se potvdila privrženost EU evropskoj prespektivi svih zemalja Zapadnog Balkana i procesu njihovog ulaska u Uniju, između ostalog i kroz podsticanje intenzivnije regionalne saradnje.\nNa poziv nemačke kancelarke 28. avgusta u Berlinu će se okupiti predstavnici BiH, Srbije, Hrvatske, Slovenije, Makedonije, Crne Gore, Albanije, Kosova i Evropske unije. Na skupu će, kako je najavljeno, učestvovati predsednici vlada, ministri spoljnih poslova i ministri ekonomije država učesnica.\nIspred Evropske komisije na konferenciji u Berlinu će biti njen predsednik Žoze-Manuel Barozo i komesari za energetiku i proširenje Ginter Etinger i Štefan File.\nPortparol nemačke vlade Štefen Zajbert izjavio je da je cilj inicijative da se prepoznaju otvorena pitanja i da nov impuls za njihovo rešavanje, pri čemu je težište da se osnaži i pruži podrška saradnji država Zapadnog Balkana.\nTema konferencije biće približavanje tih država Evropi – u političkoj i ekonomskoj sferi i u smislu vladavine prava, dodao je portparol, koji je ponovio da Nemačka stoji pri svojoj podršci evropskoj perspektivi za Zapadni Balkan.\nAngela Merkel je uoči konferencije poručila da sve zemlje regiona „imaju evropsku perspektivu“, ali da članstvo u EU zavisi od brzine srovođenja potrebnih reformi.\nMerkelova je ukazala da je na Balkanu potrebno imati „dug dah“, da zemlje regiona „ne smeju prerano biti prepuštene same sebi“ i konstatovala je da čak i kada postoji napredak u regionu, da se on odvija „tempom puža“.\nObjasnila je da je konferencija u Berlinu organizovana povodom 100. godišnjice početka Prvog svetskog rata, kako bi se pokazalo da su „sukobi prevaziđeni“.\nPovezivanje kroz zajedničke projekte\nU središtu konferencije je podsticanje regionalne saradnje, pre svega razvoj infrastrukturnih projekata, koji bi, kako je istakla Merkelova u poruci povodom skupa, mogli doprineti jačanju zajedništva među nekada sukobljenim ljudima i narodima.\nSrbija bi, prema pisanju lista Danas, mogla da zatraži podršku zajedno sa Crnom Gorom za modernizaciju pruge Beograd-Bar, a očekuje se i da ponudi i neke projekte sa Bosnom i Hercegovinom, odnosno Republikom Srpskom i sa Makedonijom.\nU okviru priprema za skup, premijeri Crne Gore, Hrvatske, Albanije i Bosne i Hercegovine saglasili su se 25. avgusta u Cavtatu da je izgradnja Jadransko-jonskog autoputa zajednički interes četiri države. Krajnji rok za završetak Jadransko-jonskog autoputa, koji bi preko Hrvatske, BiH, Crne Gore i Albanije trebalo da poveže srednju i zapadnju Evropu sa Grčkom, je 2050. godina.\nNemački poslanik Josip Juratović ocenio je 27. avgusta da Zapadni Balkan može da pokrene ekonomski i infrastrukturni razvoj i stvori relevantno tržište za različite investitore.\nNemačka planira da odobri 140 miliona evra Srbiji\nSkup će biti prilika i za bilateralne susrete, a premijer Srbije Aleksandar Vučić se dan u okviru radne posete Berlinu uoči konferencije sastao sa nemačkim ministrom za ekonomsku saradnju i razvoj Gerdom Milerom.\nVučić je nakon sastanka sa Milerom rekao da Nemačka planira da do kraja godine odobri Srbiji 140 miliona evra kroz donacije i povoljne kredite. Miler i Vučić su razgovarali i o temama iz oblasti energetike, komunalnih usluga i poljoprivrede, saopštila je vladina pres služba.\nPremijer Srbije sastaće se tokom boravka u Berlinu i sa predstavnicima Svetske banke i kompanije Goldman Saks (Sachs), kao i zvaničnicima zemalja Zapadnog Balkana.\nRadna večera po završetku konferencije „Zapadni Balkan“ biće prilika za susret učesnika konferencije sa kancelarkom Angelom Merkel.


Potpisan ugovor o poslovnoj saradnji sa Infobip-om - International Burch University\nKick off meeting: Sarajevo Study – Pandemics and Open Public Space\nSimpozij u sklopu projekta “Hatinac. Iza struktura”\nPotpisan ugovor o poslovnoj saradnji sa Infobip-om\nDanas je u prostorijama Internacionalnog Burch univerziteta potpisan ugovor o poslovnoj saradnji sa kompanijom Infobip, jednim od lidera IT industrije na našim prostorima. Saradnja će se ogledati u realizaciji zajedničkih razvojno-istraživačkih, obrazovnih i drugih projekata, provedbi stručne prakse, dijeljenju znanja i infrastrukture i drugim oblicima saradnje na obostrano zadovoljstvo.\nRektor našeg univerziteta prof.dr. Mersid Poturak istakao je da je cilj Internacionalnog Burch univerziteta približiti privredu studentima te će i ova saradnja doprinijeti upravo tom cilju.\n„Za kvalitetno obrazovanje potrebne su nam ovakve saradnje koje će nam pomoći da pratimo stvarne potrebe tržišta i promjene koje se brzo dešavaju, naročito u IT sektoru. Zajedno možemo raditi na boljem obrazovanju, unapređenju naših nastavnih programa te pripremi budućeg kadra za tržište kroz mogućnosti prakse za naše studente“, rekao je rektor Poturak.\n„Mi smo sretni, jer unutar naše kompanije na odgovornim pozicijama imamo osobe koje su završile Internacionalni Burch univerzitet. Znamo da se radi o kvalitetnom kadru i ova saradnja je prirodan korak. U teškom vremenu kada veliki broj mladih ljudi odlazi iz naše zemlje želimo da im ponudimo kvalitetna radna mjesta i uvjete kako bi smo ih zadržali“, rekao je Dino Ibrahimović, direktor Infobip-a.\nRektor Poturak dodao je da su dva razloga odlaska mladih iz BiH: potraga za kvalitetnim obrazovanjem i kvalitetnim zaposlenjem. Kroz ovakve saradnje kreira se alternativa odlasku.\nNakon potpisivanja ugovora upriličen je i obilazak prostorija Univerziteta.


Besplatni Wi-Fi u svim država EU – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Slobodno vreme > Život > Besplatni Wi-Fi u svim država EU\nBesplatni Wi-Fi u svim država EU\nRTV Vojvodina 30/05/2017 Život\n“WiFi4 EU inicijativa doprinosi našoj viziji da svako evropsko selo i grad u svojim centrima od javnog interesa imaju besplatan bežični internet do 2020. godine”, izjavio je predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker.\n“Digitalna strategija jedinstvenog tržišta ima za cilj da izgradi potpuno povezanu Evropu gde će svako imati pristup visoko kvalitetnim digitalnim mrežama. WiFi4 EU poboljšaće povezanost upravo na mestima gde je internet bio ograničen. Ovo je prvi korak ka uspostavljanju brzih veza i mreža visokog kapaciteta na celoj teritoriji EU”, naglasio je potpredsednik Evropske komisije zadužen za digitalno tržište Andrus Ansnip.\nInicijativu “WiFi4 EU” najavio je 2016. godine predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker kao deo ambicioznog remonta telekomunikacionih pravila EU što uključuje i rastuću potrebu povezivanja Evropljana, kao i jačanje kunkurentnosti EU.


Kompanija DHL obnovila svoj vozni park vozilima marke FIAT - Press Office - Fiat Group Automobiles\nKompanija DHL obnovila svoj vozni park vozilima marke FIAT\nSvečanim uručivanjem ključeva i primopredajom automobila marke FIAT u hotelu Metropol, završena je isporuka poslednjih 19 od ukupno 21 vozila, kompaniji DHL od strane Fiat Automobili Srbija. Modeli Fiat 500L i Fiat Punto VAN, su samo dodatak voznom parku ove kompanije koja osim ovih modela poseduje i Fiat Ducato i Fiat Doblo.\n„Kompaniji kao što je DHL brzina i kvalitet predstavljaju ključ uspeha. Veoma je važno u svom poslu imati dobrog partnera. Saradnja sa kompanijom FIAT datira više od dvadeset godina i nadamo se da ćemo sarađivati i u budućnosti na obostrano zadovoljstvo″, izjavio je ovom prilikom g.din Darko Babić direktor DHL.\n„Kompanija FAS prepoznala je u DHL strateškog i pouzdanog partnera i nadamo se da će naša vozila biti namenjena obavljanju efikasnog i uspešnog poslovanja i u budućnosti″, izjavio je g.din Umberto Janućeli , Komercijalni direktor kompanije FIAT Automobili Srbija.\nOstvarivanjem saradnje sa kompanijom DHL, kompanija Fiat Automobili Srbija još jednom je potvrdila poverenje svojih partnera, koje je stekla zahvaljujući ulaganju u proizvodnju. Svojim proizvodnim paketima namenjenim flotama kompanije se na najbolji mogući način prilagođava specifičnim potrebama svih svojih klijenata.\nDHL je vodeća svetska kompanija u oblasti poštanskih i logističkih usluga. Pored međunarodnog ekspresnog kurirskog transporta pošiljaka “Od vrata do vrata”, DHL nudi drumski, brodski i železnički transport robe. DHL primenjuje najsavremenija logistička rešenja za privredu, pružajući usluge skladištenja, carinjenja i distribucije u međunarodnom i domaćem saobraćaju.


sanitarna deponija Archives - Regionalna deponija Srem-Mačva Sremska Mitrovica - Regionalna deponija Srem-Mačva Sremska Mitrovica\nPoseta Šefa Delegacije EU u RS Vensana Dežera regionalnoj deponiji “Srem-Mačva”\nObeležavajući Dan zaštite životne sredine, Šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Nj.E. Vensan Dežer (Vincent Degert), državni sekretar Minstaristva energetike, razvoja i zaštite životne sredine Dušan Mrakić, gradonačelnik Šapca Miloš Milošević i gradonačelnik Sremske Mitrovice Branislav Nedimović obišli su 5.juna novoizgrađeno postrojenje transfer stanice u Šapcu i objekat regionalne deponije u Sremskoj Mitrovici, gde su svečano najavili početak rada ovog sistema za upravljanje komunalnim otpadom.\nPrilikom obilaska istaknuto je da ukupna vrednost izgrađenih objekata sanitarne regionalne deponije iznosi 6.320.000 evra, i u njenom finansiranju učestvovali su: EU sa donacijom od 5.020.000 evra kroz program za razvoj opština MISP, gradovi sa 1.000.000 evra, dok je 300 000 evra obezbeđeno preko nekadašnjeg Eko fonda ministarstva za zaštitu životne sredine.\nNovoformirano regionalno preduzeće JKP Regionalna deponija “Srem-Mačva“ Sremska Mitrovica počeće sa radom u toku narednih nekoliko meseci, nakon završetka tehničkog pregleda regionalne deponije i dobijanja dozvole za probni rad od pokrajinskog Sekretarijata za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine.\nOvim projektom se omogućila izgradnja jedne od najvećih regionalnih deponija u Vojvodini i mačvanskom okrugu koja će obezbediti ekološko odlaganje otpada za preko 200.000 građana. Takođe, plan upravljanja čvrstim otpadom će imati dugotrajne pozitivne efekte na biodiverzitet područja reke Save.


Početak/Društvo/U toku procena štete od poplava. Na proleće rad na trajnom rešenju\nSvetlana Petrović15. januara 2021.\nGradonačelnica Niša Dragana Sotirovski i direktor JVP ”Srbijavode” Goran Puzović obišli su područja ugrožena Nišavom od Vrežinskog mosta do ušća u Južnu Moravu i razgovarali sa meštanima Trupala, Popovca i Mezgraje.\nNiš se dobro snašao u nevolji, kazala je gradonačelnica, jer je oko 200 dobrovoljaca brzo reagovalo i od džakova sa peskom napravilo branu koja je sprečila veće štete.\n„Želimo da Srbijavode trajno reše problem na teritoriji GO Crveni Krst gde imamo najveći problem i to po modelu sela Vitkovac kod Aleksinca. Tamo gde grad ima saradnju sa Srbijavodama je, takođe, buduća lokacija kvantaške pijace, tačnije staro korito Južne Morave gde su nam je Srbijavode bez razmišljanja dala saglasnost da to zemljište koje sada pripada republici, bude gradsko, i da mi možemo da izmestimo kvantašku, možda čak i auto pijacu. To je, zapravo, najbolji pokazatelj saradnje republičkog preduzeća sa lokalnom samoupravom“, kazala je Sotirovski.\n„Srbijavode” će ove godine očistiti korito Nišave od drveća i sprudova kako bi voda mogla u sličnim prilikama da nesmetano otiče. Timovi stručnjaka ovog preduzeća i Grada Niša će izaći na teren i predložiti način ojačavanja bedema na onim mestima gde je Nišava pretila da se izlije i ugrozi objekte i stanovništvo u velikoj meri, što bi bila kratkoročna mera, a zajednički će se raditi i na pripremi tehničke dokumentacije kako bi problem regulacije Nišave bio trajno rešen.\n„Ohrabruje to što ćemo, konačno, regulisati bedem, što će ovaj deo reke biti regulisan i što će naši građani biti bezbedniji. Time ćemo, posle 20 godina, rešiti veliki problem“, rekao je Miroslav Milutinović, predsednik GO Crveni krst.\nNa jugu Srbije situacija pod kontrolom\nZadatak svih lokalnih samouprava, Niša, Leskovca i Vranja je da u narednom periodu što pre 85 porodica, koliko ih je u vreme poplava iseljeno, vrati u njihove domove.\n„Na snazi su interventni radovi. U Dimitrovgradu već zatvaramo neku kasetu koja je bila oštećena, u Beloj Palanci smo ispumpali vodu koja se zadržala u nekoliko džepova u zaleđu u nekim naseljima, u Vranju završavamo nasipanje jednog dela nasipa koji je bio oštećen pre tri noći, a u Vlasotincu rešavamo problem vodosnabdevanja, jer je u tom mestu cevovod bio oštećen u dužini od oko 150 metara. To su radovi koji će biti završeni u toku vikenda“, rekao je Goran Puzović direktor „Srbijavoda“.\nSve raspoložive snage su još na terenu i do utorka će biti izvršena procena štete, rekao je Puzović. Tada će se znati koliko je novca potrebno da se ono što je najprioritetnije sanira, a potom će se razgovarati i o trajnom rešenju problema u pojedinim područjima gde nije učinjen ni korak napred u poslednjih 50 godina.\nDobra vest je da se smanjio vodostaj na području Južne Morave i Nišave, kao i njihovih pritoka.\npoplave Puzovic Sotirovski srbijavode trajno resenje\nBiće raskinut ugovor sa firmom koja rekonstruiše centralni gradski trg\n15. januara 2021. u 23:37\nKad ce te napraviti nasip od usca Nisave u Moravu do Donje Trnave to je naj kriticniji deo, mnogo manje opstine su to uradile i Aleksinac i Leskovac, pa cak i Negotin za dva dana napravio nasip od 2 km 2014. na Dunavu. U Nisu se godisnje iskopa na hiljade kubika zemlje samo je treba iskoristiti, a ne da se sipa tamo gde smeta ljudima nego gde je potrebna, plan i kordinacija su kljuc uspeha.\n16. januara 2021. u 10:36\nNeša-guska i Miki-iljadarka su dali veliku ozbiljnost ovoj šetnji. Oni će naterati Sotirovsku da nešto uradi.\nS. N. (Erozija) kaže:\n16. januara 2021. u 12:09\nVrlo sarkastično, a našli Puzovića vrlo poznatog Agenciji za borbu protiv korupcije. Čovek završio Poljoprivredni fak. i bavi se navodnjavanjima useva a ne odbranom od poplava.\n16. januara 2021. u 19:33\nSkupio se trust mozgova grada Niša na jednom mestu.


Na poslanike 368 miliona dinara, Banđuru samo za gorivo 900.000\n08/03/2022 | 19:09\nPoslanicima Narodne Skupštine, 2021. godine isplaćeno je ukupno 367,9 miliona dinara bez poreza.\nMeđu prvih deset najplaćenijih nalaze se južnjaci Nenad Krstić i Slaviša Bulatović, poslanici Srpske napredne stranke, dok se Miloš Banđur nalazi među poslanicima kojima je isplaćeno najviše para za gorivo, pokazuju podaci CINS.\nPrema pisanju Centra za istraživačko novinarstvo, pored raznih troškova na osnovu kojih je poslanicima isplaćivan novac, najviše para izdvojeno je za plate – 202,5 miliona dinara.\nSagledavajući sve troškove, najplaćeniji je predsednik Narodne Skupštine Ivica Dačić za čiji rad i platu je isplaćeno 4,3 miliona dinara, dok se među onima u vrhu nalazi i Nenad Krstić, inače bivši predsednik Opštine Trgovište, koji je novembra prošle godine napao demonstrante na Gazeli u Beogradu.\nNa Krstića kao poslanika Srpske napredne stranke, otišlo je 2,5 miliona dinara, dok se na listi 10 najplaćenijih našao i Slaviša Bulatović prvi čovek vranjskih naprednjaka, kome je isplaćeno 2,1 miliona dinara.\nUpravo su oni uzeli i najviše para za službena putovanja u Srbiji – 1,3 miliona dinara. Oko polovine tog iznosa, koji pokriva poslaničku dnevnicu, prevoz i smeštaj, dato je za putovanja Krstića, dok je na Bulatovićeve dolaske na sednice otišlo oko 500.000 dinara.\nKada su u pitanju isplate za korišćenje sopstvenog automobila, poslaniku Milošu Banđuru koji se našao na sedmom mestu, isplaćeno je skoro 900.000 dinara za gorivo i amortizaciju.\nParlament je raspušten februara prošle godine, a Predsednik Srbije Aleksandar Vučić raspisao je vanredne parlamentarne izbore za 3. april.\nplate/poslanici/Skupština Srbije/Skuština Srbije/troskovi\nUkrajinska IT firma iz Novog Sada seli u Zagreb\n“Tehnologija 5G je ključna za ekonomski oporavak Srbije”


Šabac – politički brend – Podrinske\nŠabac – politički brend\nU prethodnim vremenima Šabac je bio prepoznatljiv po rukometašima „Metaloplastike“, po horu „66 devojaka“, po velikim fabrikama „Zorki“ i „Šapčanci“, a u ovom vremenu postavio se kao bastion slobode, kao svetionik i rt nepristajanja na naprednjačko pokorstvo 170 opština i gradova u Srbiji. Poslednji primer šabačkog unikatstva bilo je gostovanje u na TV N1, u emisiji „360 stepeni“, gradonačelnika Šapca Nebojše Zelenovića i zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića. To je bilo svoje vrste čudo jer godinama već u medijskom predstavljanju nema sučeljavanja mišljenja političkih protivnika i različitih opcija. Ono što je evidentno Šabac je izrastao u grad za respekt, ne samo po političkim izuzetnostima, nego i po kulturnim, privrednim i drugim osobenostima. Pa se tako desilo da je prestonica izgubila nekadašnje perjanice slobodnog novinarstva: Studio B, B 92, Radio Indeks, kao i instituciju za ugled – RTS. Čudno je bilo da se po civilizacijskim dostignućima Šabac izdignuo nad prestonicom, gde nema, na primer, postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, gde nema kanalizacije ni u delu Dedinja, gde se u Savu i Dunav direktno izliva više od 300 kanalizacionih cevi… Pa kao centar obrazovnih i inih institucija u prestonici nedostaju brojni vrtići, dok u Šapcu nema liste na čekanje. U privrednom smislu, jeste da Beograd prednjači po proseku plata sa oko 70.000 dinara, nasuprot šabačkog proseka nešto većem od 50.000 dinara, ali ovde je nezaposlenost oko sedam odsto i ovde je najveća industrijska zona na Balkanu. Povrh toga Šabac je dva puta uzastopno po „Fajnešal tajmsu“ biran u top deset destinacija za investicije, a primera radi tu je i Maribor, iz zemlje Evropske unije i sa aerodromom. Osobenost Šapca je kultura, gde se iz budžeta izdvaja čak sedam odsto. Šabačko pozorište, na primer, priređuje najkvalitetniji festival sa najboljim predstavama u toku godine, Biblioteka šabačka ima 15.000 čitalaca, što je u visokom rangu evopske kulture… I najposle, u arhitektonskom smislu gde prestonica nezamislivo tone u kičeraj, od Beograda na vodi, uništavanja Kalemegdana, beznadežnog „kockanja“ Trga Republike, „pevajuće fontane“ na Slaviji, i drugih izliva burazerske radinosti od kojih se ozbiljni Beograđani groze, Šabac poprima izled jednog uređenog srednjeevropskog grada. Počev od uređenja trgova i ulica, izlaska na Savu, novog koncepta gradskog saobraćaja, i to pre svega po meri građana. Ona osnovna razlika je što se u Šapcu građani pitaju i odlučuju šta će uraditi sa svojom sredinom, pa i u šta će investirati od poreza na imovinu.\nU onom ličnom duelu zamenik gradonačelnika Beograda spočitnu da predstavnici SNS nemaju pristup šabačkim medijima, i da vlada medijski mrak. Oni koji žive u ovom gradu trebalo bi da znaju da su šabački mediji: TV Šabac i Glas Podrinja nebrojeno puta pozivali predstavnike SNS da iznesu svoja gledišta. No, očigledno da im ne prija da odgovaraju na profesionalna pitanja novinara, nego bi pre da gostuju u plaćenom terminu, i da praktično govore ono što hoće. Što se tiče „Podrinskih“ SNS je ostao dužan više od 300.000 dinara za prošlu izbornu kampanju, mada bi rado ugostili visoke predstavnike ove stranke ali i da odgovore na određena pitanja. Na primer ko je i kako zataškao slučajeve zaraženih korona virusom, ko je i kako bespravno iskoristio pečat u vreme poplava, da li doktor fizičkog vaspitanja zna da pliva… I poređenja radi Šabac je za medijske projekte izdvojio 36 miliona dinara, gotovo jedan odsto budžeta, dok je prestonica škrtarila sa nedostojnih 86 miliona dinara, a budžet im je veći od sto milijardi dinara.\nI nažalost, Šabac je ostao jedini slobodni i opozicioni grad u Srbiji, i to skupo plaća, a da mu država duguje više od 30 miliona evra. Na svakom koraku republička vlast saplitala je mnogobojne inicijative, na primer izgradnju auto-puta Ruma-Šabac, termoizolaciju stambenih zgrada, uređenje prilaza gradu, izgradnju trafo stanice i druge faze postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda… Ono što je nezamislivo u političkoj praksi da su se protiv interesa svoje sredine strasno upregli domaći naprednjaci. Za razliku od nekih drugih vremena Šabac je, uprkos svemu i svima, itekako iskoračio kao najevropskiji srpski grad!


Bista Primakova otkrivena u Ruskom domu – SveVesti.net\nBistu su otkrili Irina Primakova, udovica bivšeg ruskog premijera, i autor umetničkog dela, ruski vajar Andrej Tirtišnikov, član ruske Akademije umetnosti.\nSvečanosti su prisustvovali predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ministar odbrane Aleksandar Vulin, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko, bivši predsednik Vlade Rusije i bliski prijatelj Primakova Sergej Stepašin, direktorka Ruskog centra za nauku i kulturu – Ruski dom, Eleonora Mitrofanova.\nKada je 2011. godine u Beogradu predstavljao svoju knjigu ”Svet bez Rusije” Primakov je rekao da je ”radostan što je ovde, jer voli Srbe” i naglasio da je Rusija nikada neće priznati nezavisnost Kosova.\n”Na Kosovu je stvorena situacija ćorsokaka. Moram da kažem da sam kao ministar spoljnih poslova Rusije bio član Kontakt grupe i moram da podvučem da nikada ni u jednom dokumentu nije pomenuto da Kosovo može postati samostalno”, rekao je tada bivši ruski premijer.\nImao je i bogatu naučnu karijeru, a u njegovoj biografiji zabeleženo je da je bio član Predsedništva Ruske akademije nauka, član Predsedničkog saveta Ruske Federacije za nauku i obrazovanje, član Naučnog saveta eksperata…\nPredsednik Srbije rekao je danas u Ruskom domu u Beogradu, da je Primakov ostavio neizbrisiv trag u ruskoj i međunarodnoj politici, a da je u Srbiji posebno poznat po “zaokretu iznad Atlantika”.\n“Danas kada Ruska Federacija slavi Dan narodnog jedinstva, širom naše drage Rusije, proslavlja se i 90 godina od rođenja oca moderne ruske diplomatije, velikog državnika, koji je dalekovidnom politikom trajno upisao svoje ime ne samo u rusku, već svetsku istoriju. Iza sebe ostavio je neizbrisiv trag”, rekao je Vučić.\nPodsetio je i na čuveni demarš 1999. godine, nakon što je Primakov saznao za početak bombardovanja SRJ, suverenu zemlju, poznat kao “zaokret iznad Atlantika”, koji je za Srbiju, kaže Vučić, značio mnogo.\n“Iako nismo tada spašeni, vidimo danas koliko je to bilo dalekovido. Taj korak je značio potpuni zaokret u spoljnoj politici Rusije, čiji prioriteti imaju praktičnu primenu u aktivnosti današnje generacije ruskih političara”, objasnio je on.\n“Snaga Rusije tada i danas nije za poređenje. Ipak i u takvim uslovima radio je sve što je mogao da zaštiti Rusiju i bio je siguran u njen povratak na svetsku scenu”, dodao je on.\n“Iskreno cenimo šta je Primakov uradio za Rusiju, ali i šta je uradio za Srbiju”, naglasio je Vučić i dodao da je Primakov pomogao Srbiji u borbi za slobodu i da budemo svoj na svome.\nBocan-Harčenko:Primakov voleo i potovao srpski narod\n“Jevgenij Primakov mnogo je voleo Srbiju i srpski narod”, kazao je ambasador Ruske Federacije u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko nakon otkrivanja biste nekadašnjem ruskom premijeru i ministru spoljnih poslova u Ruskom domu u Beogradu.\n“Godine prolaze i svaka još jasnije definiše značaj Primakova kao političara, diplomate, naučnika i velikog humaniste”, kazao je Bocan-Harčenko obraćajući se na srpskom jeziku u znak, kako je rekao, ličnog poštovanja i ljubavi prema srpskom narodu, ali i ljubavi i poštovanja koje je prema Srbiji, srpskoj tradiciji i kulturi negovao i sam Primakov.\nBocan-Harčenko je podsetio na reči ruskog predsednika Vladimira Putina koji je Primakova nazvao “velikim građaninom Rusije” i dodao da te reči govore sve o bivšem ruskom premijeru.\n“Primakov je odlučio da organizuje ministarsku konferenciju o primeni Dejtona i zahvaljujući svom umeću uspeo je da dobije veću ravnotežu u implementaciji tog sporazuma”, rekao je ruski ambasador.\n“Primakov je bio jedan od autora Rezolucije 1244 u kojoj se rešenje kosovske krize temelji na međunarodnom pravnom poretku”, kazao je Bocan-Harčenko.\n“Njega vlast nije iskvarila i ostao je veliki čovek”, kazao je Stepašin.\n“U teško vreme za Srbiju, krajem devedesetih godina, Rusija nije pomogla koliko je mogla, ali je Primakov učinio sve što je bilo u njegov moći”, rekao je Stepašin na šta se nadovezao predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji je rekao da je Primakov tada nudio raketnim sistem S 300, ali da to nije prihvaćeno.\nDirektorka Ruskog centra za nauku i kulturu “Ruski dom” Eleonora Mitrofanova je rekla da je bista Primakovu simbol prijateljstva dve zemlje i da je Primakov u svim oblastima u kojima je radio – nauka, politika, diplomatija, radio na najvišem nivou.\n“Bio je mio i drag čovek koji je bio spreman da uvek pruži pomoć, a to možemo da potvrdimo svi koji smo ga poznavali”, kazala je Mitrofanova.\nPodsećajući na to da se ove godine obeležava 20 godina od NATO bombardovanja SR Jugoslavije, Mitrofanova je ukazala na gest Primakova – “zaokret nad Atlantikom” kojim je, kako je rekla, pokazao podršku Jugoslaviji i da je protiv groznog čina bombardovanja.\nPrevious Đorđević: Pomoć penzionerima jer imamo višak u budžetu\nNext Ozvaničena saradnja Udruženja penzionera Novog Sada i RTV-a


Vesti online / Vesti / Svet / Hoće li Kijev ostati sredstvo borbe protiv Rusije\nSpecijalni izaslanik za Ukrajinu Kurt Volker održao je brifing za medije u Vašingtonu tokom kojeg je izneo ciljeve SAD u radu sa novim ukrajinskim rukovodstvom - plan je da se sprovodi identična politika kao i za vreme bivšeg predsednika Petra Porošenka.\nVolker je u svom izlaganju objasnio da je Amerika tesno sarađivala sa prethodnim predsednikom Petrom Porošenkom i njegovim kabinetom, te da je namera da se ta saradnja nastavi i sa Vladimirom Zelenskim sa ciljem da se produži "ukrajinski put reformi usmeren ka progresu i razvoju zemlje".\nOn je, pre svega, mislio na nastavak snabdevanja Kijeva oružjem i vojnom tehnikom, pravdajući to floskulama da "Ukrajina, baš kao i bilo koja druga zemlja, ima pravo na samoodbranu, te da će upravo zbog toga SAD nastaviti da rade sa Kijevom kao što rade i sa drugim zemljama sveta, poštujući njihove legitimne potrebe za osiguranjem bezbednosti".\nPrema mišljenju stručnjaka, ova izjava Volkera upućena je direktno Zelenskom i treba je razumeti kao svojevrsni "podsetnik" na ulogu SAD u ukrajinskoj, ali i međunarodnoj politici.\nŠtaviše, predstavnik Centra za evropske studije pri Ruskoj akademiji nauka Vladimir Olenčenko smatra da je Volker ovom izjavom "osvežio" prisustvo SAD u Ukrajini i ukazao na to da Vašington neće prestati da koristi Ukrajinu kao instrument u američko-ruskim odnosima.\n- Dokaz tome je činjenica da je tema Ukrajine na poslednjim pregovorima šefova diplomatija SAD i Rusije, Majka Pompea i Sergeja Lavrova, bila marginalizovana. Doduše, i Lavrov i Pompeo su jasno rekli jedan drugom da su njihovi stavovi o Ukrajini nepromenjeni, te su konstatovali da je situacija loša, ali ni jedan ni drugi nisu izneli nikakav predlog kako bi se ta situacija promenila - smatra on.\nOn ističe da je Amerika Ukrajinu koristila samo sa jednim ciljem - da Rusiju u što većoj meri veže za rešavanje ukrajinskog problema kako ne bi imala mogućnosti da reaguje na drugim mestima širom sveta.\nMeđutim, dodaje on, Ukrajina to nije uspela, već se desilo obratno - umesto da se troše ruska sredstva, Kijev je sve više počeo da koristi američka, doduše možda ne finansijska, ali svakako diplomatska i politička.\n- Na žalost Vašingtona, do toga nije došlo zbog nekompetentnosti ukrajinskih političara. Oni nisu uspeli Ukrajinu da pozicioniraju tako da ona za Rusiju postane problem broj jedan. Pored toga, prethodna vlast, uprkos naporima, nije uspela da prikuje ruske resurse za Ukrajinu. Rusija se prilično slobodno oseća i u Siriji i u Venecueli, baš kao i u Ukrajini - kaže on.\n- Tramp je praktično rekao da želi da menja odnos sa Rusijom, budući da je za Ameriku glavni neprijatelj postala Kina. Upravo zbog toga američki predsednik pokušava da sa Rusijom uspostavi makar privremeno primirje, ali problem je što čak i u tom privremenom primirju glavni trn u oku Amerikanaca sada postaje Ukrajina, a Vašington tu ništa ne može da učini - zaključuje Iščenko.


Pomenuta sredstva obezbedili su investitori EQT i južnoafrička kompanija Naspers, prenosi agencija Rojters.\nKompanija Dot, čiji su e-skuteri prisutni u Briselu, Parizu, Lionu i Milanu, saopštila je da će uskoro zatvoriti rundu finansiranja "serije A", i da će prikupljena sredstva uložiti u lansiranje dva nova modela e-skutera sa zamenjivim baterijama, što bi trebalo da produži životni vek skutera, dok će u narednih nekoliko meseci lansirati novu generaciju e-bicikala.\nEvropske kompanije Dot, Tier i VOI, kao rivali američkim kompanijama "Bird" i "Lime", izvele su na evropske puteve na hiljade električnih skutera, a samo u prošloj godini uspele su da pribave značajna sredstva i da privuku visokoprofilne investitore, poput Alfabeta, vlasnika Gugla i kompanije Uber.\nPopović:Srbija među NAJBOLJIM sredinama za STARTAP\nItalijanska DEPObank prva je banka u Evropskoj uniji koja je omogućila trenutne transfere na indirektan način. DEPObank je objavila aktivaciju prvog Payment Service Provider (PSP) za slanje i primanje instant transfera sa svim evropskim ugovornim stranama indirektno u skladu s odredbama zakonodavstva, prenosi portal Indikator.ba.\nProizvodnja sirka koji se koristi u proizvodnji metli nije skupa ni teška sve do završne faze, kada se sve obavlja ručno, te treba pripremiti dosta novca.\nAkcije na Volstritu i na evropskim berzama danas beleže skok vrednosti, a identična situacija je i sa dolarom i evrom.\nPOSLE DVONEDELJNOG KARANTINA Srbi evakuisani iz Vuhana krenuli iz Frankfurta za Beograd


Evo koliko dana treba da traje odmor da biste se kući vratili "kao novi" - Daljine.rs\n“Bolje išta nego ništa” posebno važi u ovim danima leta, da ne kažemo pakla, kada svi maštamo o barem sat vremena na plaži, pored mora, u hladu, dok vetar pirka, a konobar nam prinosi koktel. Ukoliko vam šef odobri takvu akciju, ne propuštajte priliku, ali ako još niste išli na odmor, dobro povedite računa koliko noćenja ćete uplatiti, pošto je sada naučno dokazano koliko dana nam je neophodno da se zaista resetujemo.\nPrema istraživanjima naučnika sa Univerziteta Radboud u Holandiji, koje je zanimalo kakav uticaj na naše zdravlje ima dužina odmora, postoji broj dana nakon kog ćete biti kao novi.\nU toku proučavanja psiholoških procesa povezanih sa dužim odsustvom sa posla, kod 54 učesnika, prosečne starosti od 42,5 godina, od kojih su svi bili zaposleni, praćeno je šest stvari: zdravstveno stanje, umor, zadovoljstvo, raspoloženje, napetost i nivoi energije.\nRaspon u kom se odvijalo posmatranje ispitanika bio je od 15 do 34 dana, odnosno 23 dana u proseku. Rezultati objavljeni u časopisu Žurnal studija o sreći kažu da se zdravstvene prilike ubrzano popravljaju osmog dana odmora, ali se nakon istog perioda od povratka kući i one vraćaju u normalu.\nIsto tako, kod odmora koji su trajali duže od osam dana, primećeno je da se opšte zdravstveno stanje trajno popravlja, što znači da bez osam dana ne treba ni da pomišljate na pravi odmor, dok onaj koji će vas zaista pripremiti za nove radne pobede sve do sledećeg leta (ili bar odmora) mora trajati duže.


Kompanija Adacta je prošle nedelje organizovala svoj veliki godišnji događaj „ Adacta Day 2019: Intelligent Business“ u hotelu Hilton u Beogradu gde je predstavila nove tehnologije i koje su sve mogućnosti da ih danas kompanije u Srbiji inkorporiraju u svoje poslovanje. Ovo je bio samo jedan od naših 365 „inteligentnih“ dana u godini koji smo podelili sa više od 100 postojećih i potencijalnih klijenata. Dan koji je bio posvećen tzv. pametnom poslovanju proželi smo virtualnom realnošću, veštačkom inteligencijom i mašinskim učenjem, i pokazali prisutnima kako izgleda kada digitalni svet zameni fizički.\nBE-terna Group - pouzdani partner na putu osvajanja zapadnoevropskih tržišta\nOvo leto i 2019. godina će biti obeležena kao značajna prekretnica u poslovanju za kompaniju Adacta Group, prema rečima Ivana Đolića – Country Manager, Adacta Beograd. Svoj budući razvojni put, kompanija Adacta će nastaviti pod okriljem BE-terna grupacije, koja je jedna od vodećih Microsoft i Infora partnera za implementaciju poslovnih rešenja na području D-A-C-H regije. Putem ovog spajanja, kompanija Adacta je preuzela svoj prvi korak u realizaciji strategije širenja na zapadnoevropska tržišta.\nIvan Đolić - Country Manager, Adacta Beograd: Intelligent Business with Adacta and BE-terna\nMatjaž Fajfar - General Manager, Adacta Beograd: The Winners of the 20ies\n„Svaka kompanija će morati da ovlada setom novih tehnologija. Upotreba novih tehnologija će svakako predstavljati osnovu za rast na tržištu. Ali, ono na šta posebno treba obratiti pažnju je poverenje. Poverenje je preduslov za dobrobit novih tehnologija i to je ono što će praviti razliku na tržištu.\nSamo one kompanije koje budu ulagale u sebe i svoje talente mogu sebe smatrati pobednicima u vremenu koje nam dolazi.“ – dodaje Matjaž Fajfar.\n„U eri modernih tehnologija, svaka industrija i kompanija mora da redizajnira sebe i svoje poslovanje. Veliki deo ove „pametne“ transformacije sastoji se u pronalažanju novih načina kako kompanije da sarađuju sa svojim postojećim i potencijalnim klijentima, sa svojim zaposlenima, kako da optimizuju svoje poslovne procese i na koji način da iskorišćavaju svoje postojeće podatke. Svakako možemo zaključiti da ključ uspeha leži u besprekornoj povezanosti poslovanja, koja je podržana pametnim aplikacijama i novim tehnologijama.“ – poručila je Tatjana Lukić u svom obraćanju.\nMilan Maksić, Adacta Beograd & Bojan Vesić, NLB Banka Beogrd: Intelligent Customer Story\nFotografije sa događaja: Adacta Day 2019: Intelligent Business


Simex kruškovača 700ml staklo cena akcija Srbija\nSimex kruškovača 700ml staklo cene\ncena 1.114,00 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Simex kruškovača 700ml staklo\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Simex kruškovača 700ml staklo po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Simex kruškovača 700ml staklo na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Liker cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Simex Liker, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Simex kruškovača 700ml staklo sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Simex kruškovača 700ml staklo. Pre kupovine, podatke za Simex kruškovača 700ml staklo proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


"SAD i EU se ne slažu oko Kosova i Ukrajine" - Čivijaš Radio Šabac\n„SAD i EU se ne slažu oko Kosova i Ukrajine“\nin Featured, Kosovo, Srbija, UKRAJINA, VESTI\nSpecijalni predstavnici SAD i EU Gabrijel Eskobar i Miroslav Lajčak naredne nedelje dolaze u Prištinu i Beograd, kako bi “podstakli dijalog”, ali nekadašnji srpski diplomata Milisav Paić navodi da ne očekuje ništa specijalno od pomenute posete, s obzirom na velike razlike između Vašingtona i Brisela ne samo u vezi kosovskog pitanja nego i Ukrajine.\nKako navodi Paić, “Brisel nema jedinstven stav po pitanju Kosova jer postoji pet zemalja EU koje ne priznaju jednostranu proglašenu nezavisnost Kosova i sama ta činjenica govori da unutar EU nema konzesusa po tom pitanju”.\n– Amerikanci sarađuju sa zemljama koje podržavaju njihov stav, pre svega Nemačkom koja pokušava da nametne glas EU. Tako da floskula o EU i Kosovu jeste nešto što ne odražava stav svih članica, a vidite da ima nekih indikacija i da bi Mađarska mogla da preispita svoj stav o nezavisnosti Kosova. Amerikanci su prepustili pitanje dijaloga između Beograda i Prištine EU, i Brisel na neki način ima mandat za rešavanje tog pitanja, odnosno razgovori se vode pod patronatom EU – kaže Paić.\nEU ima mnogo ozbiljnijih preokupacija\nNekadašnji diplomata navodi da “SAD imaju svoj geostrateški cilj, a to je da na neki način utiču na Srbiju da prizna takozvano Kosovo jer je to uslov da bi Kosovo moglo da uđe u UN i NATO, jer članice Alijanse mogu da budu samo države koje su i članice UN”.\n– Čak i to kada bi se dogodilo, veliko je pitanje šta bi uradio Savet bezbednosti koji na osnovu rez 12 44 ima krajnju reč o rešavanju pitanja KiM, jer po rezoluciji 12 44 Srbiji kao naslednici SRJ i SCG se priznaje njen integritet i suverentet nad celom teritorijom. To što Amerikanci hoće, to je u sferi njihovih želja i interesa. Ali to što hoće u ovom momentu nije realno niti ostvarivo jer se međunarodna situacija bitno promenila u odnosu na onu posle američke agresije na SRJ – kaže Paić.\nO samoj predstojećoj poseti Eskobara i Lajčaka, Paić dodaje da je to postao jedan svojevrstan ritual koji traje već godinama i da od te posete ne očekuje previše.\n– To što SAD traže međusobno priznanje na kraju dijaloga, jeste apsurd jer Srbiji nije potrebno priznanje od entiteta koji je deo pravno njene suverene teritorije. Taj američki koncept je neodrživ ne samo za Srbiju već i veliki deo članica EU i niza drugih zemalja. Od ovog najnovijeg dolaska Eskobara i Lajčaka apsoslutno ništa se neće bitno dogoditi niti ima šanse da se dogodi, jer se njihov dolazak poklapa sa zategnutim odnosima u Ukrajini koja je u ovom momentu ključna briga međunarodne zajednice. A tu je Rusija koja podržava Srbije i malo je realno da bi u okviru postojeće situacije došlo do nekog napretka ili dogovora kada su sada na ivici međunarodnog sukoba”.\nBlaga upozorenja iz Vašingtona i Brisela\n– I pozicije EU i SAD u vezi sa Ukrajinom su različite, pa tako Nemačka odbija da pruži pomoć Kijevu, Francuska ima svoje poglede i mnoge manje države EU kao što su Finska koja je demantovala navode da bi mogla da zatraži prijem u NATO. Imate jednu Norvešku odakle je glavni ratnohuškač Stoltebnerg, koja ne želi dopunske trupe NATO na teritoriji. Bugarska je rekla da njeni vojnici neće učesotvovati u tom sukobu, čak i Milanovič je izjavio da nijedan hrvatski vojnik neče učestvovati u tom sukobu. Tako da EU u ovom trenutku ima mnogo ozbiljnijih preokupacija nego rešavanja pitanje KIM.\n– Kurti sem mlakih upozorenja iz Brisela i Vašingtona ne pokazuje meru i nameru da odstupi od maksimalističkih pozicija i on se u svim ti razgovorima ponaša kao neki suveren ispred KiM koji eto ima svoje pravo da samostalno odlučuje šta se događati. Neće biti pomaka od strana Prištine jer Kurti sve vreme govori da se u suverena država i nema nameru da odstupi.


Ko je pobednik, a ko najveći gubitnik izbora na Kosovu - 23.10.2017, Sputnik Srbija\nMeđu albanskim strankama nema apsolutnog pobednika, a posle drugog kruga izbora vlast će morati da formiraju po ugledu na parlamentarni sastav. Srpska lista... 23.10.2017, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, lokalni izbori, izbori\n14:00 23.10.2017 (Osveženo: 15:28 29.10.2021)\nIshod lokalnih izbora na Kosovu i Metohiji, može se slobodno reći, daleko je povoljniji za srpsku zajednicu na Kosovu, nego što je za albanske stranke. Srbi, odnosno lista Srpska, na osnovu 65 odsto prebrojanih glasova Centralne izborne komisije pobedila je u devet od deset opština, dok će albanske stranke morati u šest opština da idu u drugi krug izbora.\n23 Oktobar 2017, 13:24\nSagovornik Sputnjika Stefan Surlić sa Fakulteta političkih nauka kaže da su rezultati što se tiče srpske zajednice očekivani, s tim što kaže da treba sačekati još ishod u Klokotu kako bi Srpska lista mogla da proglasi totalnu pobedu u svih 10 opština.\n„Najubedljivija pobeda je svakako u Gračanici, potom u Ranilugu, Štrpcima… Sa pobedom u prvom krugu, Srpska lista će biti potpuno slobodna da odlučuje o daljim koracima kada je u pitanju formiranje Zajednice srpskih opština i drugih tela na lokalnom nivou. Budući da je Srpska lista bila zvanično podržana od strane Beograda, kao jedina lista koja predstavalja interese srpskog naroda i koja ima podršku od Beograda, jasna je politička poruka da Priština mora oko ključnih stvari da pregovara sa Beogradom. Takođe, i da politički predstavnici Srba, kako na lokalu tako i u centralnoj vlasti u Prištini, neće preduzimati bilo kakve korake a da se nisu prethodno konsultovali sa vlastima u Beogradu. Srpska lista je sada i na centralnom i na lokalnom nivou apsolutno dominantna“, uveren je Surlić.\nAko je kod Srba na Kosmetu posle izbora sve jasno, kod Albanaca stvari stoje drugačije.\nPrema podacima koje je iznela kosovska nevladina organizacija Demokratija na delu, prema preliminarnim rezultatima, pobednik lokalnih izbora je Demokratski savez Kosova (LDK) bivšeg kosovskog premijera Ise Mustafe s 210.000 glasova. Na drugom mestu je Demokratska partija Kosova sa 140.000 glasova, dok je na trećem pokret Samoopredeljenje sa 130.000 glasova. Stranka aktuelnog premijera Kosova Ramuša Haradinaja je na četvrtom mestu sa 100.000 glasova, ali je opšta ocena da je naveći gubitnik u odnosu na parlamentarne izbore — Samoopredeljenje.\n20 Oktobar 2017, 14:18\nSurlić, bazirajući se podatke iz većih gradova na Kosovu, na čelu sa Prištinom, kaže da je opozicija dosta lošije prošla od očekivanog, dok su vladajuće stranke ostvarile očekivane rezultate u svojim tradicionalnim sredinama.\n„Ono što nam sada govore izborni rezultati jeste da među albanskim strankama nema apsolutnog pobednika, kao i da se u mnogo opština ide u drugi krug, što govori o značajnoj disperziranosti glasova i opredeljenja građana albanske nacionalnosti. Očekivano je da će se vlast u opštinama formirati po ugledu na kosovski parlament, naročito u glavnom gradu Pokrajine“, mišljenja je naš sagovornik.\nIzbori su održani u 38 opština za gradonačelnike i odbornike. Pravo glasa imalo je 1.890.000 stanovnika Kosova, koji su glasali na 889 glasačkih centara i na 2.490 glasačkih mesta.\nNa izborima je učestvovao 91 politički subjekat, od toga jedna koalicija, 35 političkih stranaka, 30 građanskih inicijativa i 25 nezavisnih kandidata. Na ovogodišnjim lokalnim izborima takmičio se 7.091 kandidat, od toga 204 kandidata za načelnike 38 opština na Kosovu, odnosno 6.887 kandidata za odbornike u opštinama. Izbore je posmatralo blizu 32.000 domaćih i stranih posmatrača.


Sekopak Srbija, upravljanje ambalaznim otpadom, otkup plastike\nSekopak Srbija, upravljanje ambalaznim otpadom\nSekopak, organizacija osnovana od strane srpske privrede koja se bavi upravljanjem ambalažnim otpadom, potpisala je danas Ugovor o uspostavljanju novog sistema za upravljanje svim vrstama ambalažnog otpada za Grad Niš, sa Javnim komunalnim preduzećem Medijana i Gradom.\nTim ugovorom, Sekopak, Grad Niš kao i JKP Medijana, uspostavljaju sistem za upravljanje svim vrstama ambalažnog otpada tj. uvode primarno razvrstavanje svih vrsta ambalažnog otpada: plastike, papira, kartona, stakla, drveta i svih metala, od strane građana, industrije i komercijalnog sektora. Sekopak, kao organizacija odgovornih kompanija koje plasiraju robu široke potrošnje na tržište Srbije, time se obavezala da finansijski podrži aktivnosti komunalnog preduzeća u gradu Nišu, a koje se tiču sakupljanja, razvrstavanja, baliranja, transporta i reciklaže ambalažnog otpada.\nU ime grada Niša, Ugovor je potpisao gradonačelnik Mr. Miloš Simonović i direktor JKP Medijana Dragan Radisavljević, dok su ispred Sekopak-a Ugovor potpisali Rebeka Božović, generalni sekretar i Miroslav Premović, menadžer operacija. Tom prilikom su svi potpisnici Ugovora istakli da je cilj ovog posla da se građanima Niša ponudi mogućnost razvrstavanja kućnog otpada radi njegove dalje prerade, odnosno reciklaže.\nGradonačelnik Niša Mr. Miloš Simonović, istakao je da će se u Nišu zajedničkim snagama potpisnika građani upoznati sa svim prednostima učešća u reciklaži kroz razvrstavanje njihovog kućnog otpada, čime će Grad Niš i životna sredina postati čistiji.\n“Ovim Ugovorom, Sekopak nastavlja još od 2006. započet posao stabilizacije sistema reciklaže u Srbiji i na taj način doprinosi daljem ispunjavanju nacionalnih ciljeva koje je država postavila na polju saniranja ambalažnog otpada. Treba naglasiti, da rok za usklađivanje sa usvojenim zakonima o otpadu i ambalažnim otpadom, ističe krajem maja 2010. godine, a da je do sada ovaj Ugovor potpisan sa gradom Leskovcem i okolnim opštinama (Lebane, Medveđa, Vlasotince, Vladičin Han i Crna Trava), a sada je tu i Grad Niš, ali da se očekuje veoma uskoro da se ovom sistemu priključe i ostali gradovi u Srbiji”, istakla je Rebeka Božović, generalni sekretar Sekopak-a.\nPET Reciklaža fabrika se bavi otkupom i reciklažom PET ambalaže. Ukoliko želite da se pridružite našoj sakupljačkoj mreži, plastičnu ambalažu možete sakupljati i individualno i preko firme. Detaljnije informacije kako da nam se što brže i jednostavnije priključite pročitajte na linkovima:\nKako da postanem sakupljač PET ambalaže kao fizičko lice\nKako da postanem sakupljač PET ambalaže kao pravno lice\nKada sakupite otpad, javite nam se putem telefona 018 4892003 ili popunite svojim podacima formular na linku Besplatan odvoz PET ambalaže. Mi ćemo organizovati i obaviti otkup plastike koju ste sakupili i obezbediti vam najbolje otkupne cene PET-a.


Obama: Odlučnija borba protiv oružanog nasilja u SAD - 01.01.2016, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Barak Obama najavio je danas u svom novogodišnjem obraćanju odlučnu borbu protiv oružanog nasilja u SAD tokom 2016. godine. 01.01.2016, Sputnik Srbija\nvesti, barak obama\n© Sputnik / Vladimir AstapkovichPredsednik SAD Barak Obama\nAmerički predsednik Barak Obama najavio je danas u svom novogodišnjem obraćanju odlučnu borbu protiv oružanog nasilja u SAD tokom 2016. godine.\nNa početku poslednje godine svog mandata u Beloj kući, Obama je izrazio žaljenje zbog malog napretka u proteklih sedam godina kada je reč o suzbijanju američke „epidemije“ oružja, prenosi Rojters.\nSAD: Policija sprečila teroristički napad tokom dočeka\n31 Decembar 2015, 19:35\n„Moja novogodišnja odluka je da postignem što veći napredak u našem nedovršenom poslu. To je naročito tačno za jedan deo tog nedovršenog posla, a to je naša epidemija oružanog nasilja“, rekao je Obama.\nOn je ponovio da je nezadovoljan zbog neusvajanja mera u Kongresu radi smanjenja oružanog nasilja.\n„Širom Amerike oni koji su preživeli oružano nasilje i oni koji su izgubili dete, roditelja, supruga u takvom nasilju moraju da se prisećaju takvih teških godišnjica svaki dan, a Kongres još nije uradio ništa da spreči da se ono što se desilo njima ne desi i drugim porodicama“, rekao je Obama.\nOn je podsetio da je pre tri godine predložen zakon o proveri osoba koje poseduju oružje i da je ta mera imala podršku većine američke javnosti, uključujući i vlasnike oružja.\n„Ali lobisti oružja mobilisali su se protiv toga. I Senat je blokirao zakon“, naveo je on i dodao da se od tada desetine hiljada Amerikanaca našlo na meti oružanog napada.


Presretači - 1\n20. 02. 2020 10:17\nBANJALUKA – Kontrola učesnika u saobraćaju na putevima koji su na području Banjaluke od 21. do 27. februara vršiće se pomoću radarskih sistema "Gatso'', odnosno, "presretača".\n18. 01. 2020 07:30\nBANJALUKA, GRADIŠKA - Brzina od 266 kilometara na čas kojom se kretao motociklista na magistralnom putu Banjaluka - Gradiška najveća je koju su evidentirali presretači u Republici Srpskoj u prošloj godini.\nPresretači "ulovili" 1.300 vozača za mjesec dana\n29. 07. 2019 19:38\nBANJALUKA - Za prvih mjesec dana rada presretači su zabilježili 1.300 prekršaja u saobraćaju. Matematički gledano, to je u prosjeku 41 prekršaj dnevno.\n27. 06. 2019 10:03\nBANJALUKA, PRIJEDOR - Dva presretača na putevima RS, dva neobilježena policijska vozila crna škoda superb i crni hjundai i30, u prvih pet dana nakon što su puštena u saobraćaj zabilježili su čak 437 prekršaja prekoračenja dopuštene brzine.\n12. 06. 2019 11:33\n11. 06. 2019 16:04\nBANJALUKA - Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske predstaviće sutra sistem radarske kamere ugrađen u neobilježena policijska vozila, a sistem će se naći na putevima Srpske već sljedećeg dana, 13. juna.\n26. 12. 2018 07:15\nBANJALUKA - Prva policijska vozila s presretačima se ipak neće naći na putevima širom RS u decembru, kako se očekivalo, jer je ponuđač zatražio prolongiranje iz objektivnih razloga, te se ugradnja presretača očekuje u drugoj polovini januara, a na drumovima će se naći u februaru.\nBANJALUKA - Brza policijska vozila bez oznaka već tokom decembra bi trebalo da love nesavjesne vozače na putevima širom RS jer se u narednih mjesec dana čeka isporuka ovih uređaja.\n22. 06. 2018 15:20\nBANJALUKA - Brza policijska vozila bez oznaka na jesen bi trebalo da “love” nesavjesne vozače na putevima širom Srpske, jer je u toku nabavka dva presretača.\n07. 06. 2018 21:32\nS ciljem daljnjeg smanjenja broja nesreća na hrvatskim cestama, u ponedjeljak je ministar unutrašnjih poslova Davor Božinović MUP-u uručio ključeve 78 vozila ukupne vrijednosti 29 miliona kuna s PDV-om, nabavljenih u sklopu Nacionalnog programa bezbjednosti drumskog saobraćaja.


Demencija ne može da se izleči, ali može da se uspori - Smedia\nDemencija ne može da se izleči, ali može da se uspori\nIako bi mnogi bar potajno želeli da žive znatno duže nego što traje prosečan životni vek (a u Srbiji je to 75 godina), decenija ili dve "pride" dobro bi nam došle, pod uslovom da je mentalno i fizičko zdravlje relativno dobro, ali duboka starost nam se, uglavnom, ipak ne bi mnogo dopala. Jer, ako bismo živeli 120 godina, svima bi nam "Alchajmer" zakucao na vrata, uvereni su naučnici.\nNišta ne garantuje da se s vremenom neće razviti demencija, a njena žrtva može da bude svako. Ipak, treba što više "trenirati" mozak, jer se to smatra jednom od mera prevencije. Zato se i u starijim godinama preporučuje da se što više čita, da se uče strani jezici, rešavaju ukrštenice...\nTakođe, važno je i održavanje zdravlja krvnih sudova, pravilna ishrana bez loših masti koje se smatraju...


Tuck, \_'\_'Mamurluk u Vegasu\_'\_' i dalje na prvom mestu box office liste!\nVaša lokacija: Naslovna strana » Vesti » ''Mamurluk u Vegasu'' i dalje ...\n''Mamurluk u Vegasu'' i dalje na prvom mestu box office liste!\nUrnebesna komedija ‘’Mamurluk u Vegasu’’ je i ovog vikenda na prvom mestu americke box office liste sa zaradom od $33.4 miliona dolara, sto zajedno sa prethodnim vikendom cini ukupnu zaradu od neverovatnih $105.3 miliona dolara.\nHit film ‘’Mamurluk u Vegasu’’ reditelja Toda Filipsa debitovao je proslog vikenda u bioskopima sirom Amerike i tom prilikom osvojio trece mesto u istoriji najboljih otvaranja komedija, koje su namenjene publici starijoj od 18 godina. Ovaj film pretenduje da postane najgledanija komedija svih vremena.\nU ovom neverovatno zabavnom filmu igraju Bredli Kuper, Ed Helms, Zek Galifianakis, Heder Grejm i Dzastin Barta a cuveni Majk Tajson se pojavljuje kao specijalni gost filma.\nFilm “Mamurluk u Vegasu” pocinje da se prikazuje u domacim bioskopima od 18. juna.\nNa trecem mestu box office liste se nalazi uzbudljivi triler ‘’Otmica u metrou 1 2 3’’ sa ostvarenom zaradom od $25. miliona dolara.\nRimejk filma iz 1974 godine, rezirao je Toni Skot a radnja je smestena u savremeni Njujork. Denzel Vasington tumaci ulogu Valtera Garbera, dispecera podzemne zeleznice. Njegov obican radni dan se pretvara u haos kada cetiri otmicara zauzimaju voz podzemne zeleznice i za putnike traze otkup. Dzon Travolta glumi Rajdera, vodju i kriminalni um medju cetvoricom kidnapera. Prete da ce ubiti jednog po jednog taoca svakog minuta, u narednih sat vremena, dok otkup ne bude u potpunosti isplacen. Dok tenzija raste, Garber mora da upotrebi sva znanja koja ima o podzemnoj zeleznici kako bi spasio taoce, medjutim postoji jos jedna zagonetka koju Garber treba da resi: ukoliko uspe da nabavi novac, kako ce se svi oni spasiti?\nU nasim bioskopima film ‘’Otmica u metrou 1 2 3’’ pocinje da se prikazuje od 27. avgusta.


Novi prijedlog rezolucije UN o Kosovu predviđa odlaganje odluke o statusu četiri mjeseca\nSjedinjene Države i Evropska unija stavile su u opticaj novi prijedlog rezolucije Savjeta bezbjednosti UN, kojom se predviđa četvoromjesečno odlaganje implementacije plana UN o nadgledanoj nezavisnosti za Kosovo.\nPrijedlog predviđa i nastavak pregovora predstavnika Srbije i kosovskih Albanaca, s tim što bi - u slučaju da ti pregovori ne donesu rezultat - rezolucija omogućila automatsku primjenu plana, koji je u ime UN izradio izalsanik generalnog sekretara Marti Ahtisari.\nMeđutim, ruski ambasador u UN Vitali Čurkin nazvao je predloženu rezoluciju neprihvatljivom, indicirajući da će Moskva staviti veto na predloženi akt.\nSavetnik za medije srpskog premijera, Srđan Đurić izjavio je da Vlada Srbije snažno pozdravlja odluku Rusije o odbacivanju nacrta nove rezolucije o Kosovu. U pitanju je nastavak principijelne politike i saradnje Beograda i Moskve, zasnovan na ostvarivanju međunarodnog prava i Povelje UN, rekao je Đurić agenciji Beta.\nAgencija Itar Tas prenijela je riječi ruskog šea diplomatije, Sergeja Lavrova, koji je ponovio da je za Moskvu neprihvatljivo svako rješenje protiv koga su lideri Srbije ili kosovski Albanci.\nNastavak konsultacija ove nedjelje\nVelika Britanija se zalaže da ove nedjelje budu održane nove konsultacije, kazala je zamjenica britanskog predstavnika u UN, Karen Pirs. Kazala je da proces rešavanja statusa Kosova predugo traje i da je sada vrijeme da bude završen.\nTakođe je rekla kako "nije tajna da EU podržava prijedlog Martija Ahtisarija" te da bi Velika Britanija "više voljela" da pitanje Kosova bude riješeno u okviru Saveta bezbjednosti.\nŠta još predviđa rezolucija?\nPrema nacrtu nove rezolucije, kako su prenijele zapadne novinske agencije, 120 dana od njenog stupanja na snagu Evropska unija bi preuzela kontrolu nad Kosovom, kako je predvidjeno planom Martija Ahtisarija. Predvidjeno je i da generalni sekretar UN, Ban Ki Mun, odmah kontakira zainteresovane strane kako bi se nastavili razgovori o konačnom statusu Kosova, tokom 120 dana po usvajanju rezolucije.\nU nacrtu se sve strane pozivaju "na uzdržanost od bilo kakvih jednostranih odluka koje bi se ticale konačnog statusa Kosova" Nacrt rezolucije predviđa i da će Savet bezbjednosti UN svoje ocene toka pregovora zasnivati "na izvještaju generalnog sekretara ili njegovog predstavnika". Naglašava se da budući status Kosova mora da bude riješen i ističe se da "status kvo na Kosovu nije održiv".\nNovim nacrtom se apeluje na generalnog sekretara da što prije imenuje novog specijalnog predstavnika za Kosovo, kako bi mogao da podnese izvještaj o položaju izbjeglica i raseljenih lica u regionu i bavio se pitanjem nestalih osoba.\nTakodje se apeluje na međunarodnog civilnog predstavnika da uzme pažljivo u obzir dostignuća koje je Kosovo postiglo u ispunjavanju medjunarodnih standarda i uslova za povratak raseljenih i izbjeglih, kao i u zaštiti ljudskih prava.


Početna Software Upravljanje izlaznom štampom BENS Server\nPrilagođavanje svakom okruženju štampe\nBENS Server funkcioniše kao mrežni server za štampu koji optimizuje strimovane podatke za štampu kako bi se integrisali proizvodni uređaji kompanije Konica Minolta u praktično bilo koje okruženje štampanja, na primer, SAP. Potpuno nezavistan od aplikacije, BENS Server prerađuje podatke za štampu kako bi proizveo željene rezultate. Možete da dodate bar-kodove, fontove ili makroe i možete da kreirate duplikate da biste zamenili matrične štampače ili preveli originalne strimove podataka za štampu, kao što je Prescribe, u standardne jezike štampača. Potpuna fleksibilnost osigurana je za filtere i licence. BENS Server istovremeno igra i ulogu pametnog rešenja za kreiranje radnih procesa štampe i obrade dokumenata specifičnih za korisnika. Skup njegovih funkcija pruža vrednu podršku za objedinjeno upravljanje odeljenjem za štampu, olakšava definisanje smernica štampe, omogućava obradu zadataka zasnovanu na proizvodu i podržava efikasno upravljanje redom za čekanje za štampu.\nKontaktirajte nas za više informacija o BENS serveru\nObjedinjeno upravljanje odeljenjem za štampu\nSmernice i pravila štampanja\nKontrola štampanja u boji\nSmernice za ekološki prihvatljivo štampanje\nPrilagođeno kreiranje pravila\nSačuvajte kopiju zadatka štampe\nObrada zadataka zasnovana na proizvodu\nUpravljanje redom za čekanje za štampanje\nredovima za čekanje i postavkama\nFleksibilna svojstva reda za čekanje\nŠtampanje bilo gde\nOsnovna raspodela količine posla\nBENS Server brošura


Pomoćnik gradonačelnika Zaječara osuđen zbog nasilja u porodici - Glas Zaječara\nHome Društvo Pomoćnik gradonačelnika Zaječara osuđen zbog nasilja u porodici\nPomoćnik gradonačelnika Zaječara osuđen zbog nasilja u porodici\nMilan Stanković predsednik GrO SNS-a u Zaječaru, i pomoćnik gradonačelnika Zaječara, pravnosnažno je osuđen zbog nasilja u porodici, saznaje portal Glas Zaječara. Gradonačelnik Zaječara Boško Ničić, kazao je 6. jula 2019. godine za portal Zaječar Onlajn, da ukoliko se u bilo kom, konačnom, postupku zvaničnih državnih organa dokaže da je bilo ko od funkcionera SNS ili grada to učinio biće najoštrije sankcionisan. Umesto kazne, stigla je nagrada, Stanković je postavljen za pomoćnika.\nOsnovni sud u Zaječaru je svojom presudom oglasio krivim Milana Stankovića, zbog krivičnog dela nasilje u porodici. Odlučujući po žalbi istu presudu potvrdio je svojom odlukom i Viši sud u Zaječaru, kao drugostepeni sud, te je time i odluka Osnovnog suda u Zaječaru postala pravnosnažna. Shodno tome Milan Stanković je pravnosnažno osuđen zbog nasilja u porodici.\nPodsećamo, u ponedeljak 1. jula 2019. godine, policija je postupila po prijavi jedne ženske osobe za nasilje u porodici.\nTragom ove informacije pokušali smo tada da dođemo do opširnijeg saopšenja o počinjenom delu. Portparolka Policijske uprave u Zaječaru potvrdila nam je da su policijski službenici zaista intervenisali u slučaju porodičnog nasilja, ali da nije u mogućnosti da nam, zbog zaštite žrtve nasilja, otkrije identitet počinioca.\nUsledio je odgovor portparola nalik onom koje smo prvobitno i dobili: bez navedenih inicijala i godina starosti počinioca.\nDan kasnije, tačnije 3. jula 2019. godine redakcija portala Glas Zaječara poslala je upit OJT-u u Zaječaru, iz koga nam je stigao sledeći odgovor:\n„Javnom tužiocu dostavljena je naredba Policijske uprave u Zaječaru od 01.07.2019. godine kojom je prema M.S, rođenom 1969. godine, izrečena hitna mera privremenog udaljenja mogućeg učinioca iz stana i privremena zabrana mogućeg učinioca da kontaktira žrtvu nasilja M.S, rođenu 1976. godine i prilazi joj u trajanju od 48 časova“\nU prethodnim saopštenjima Policijske uprave Zaječar o slučajevima nasilja u porodici inicijali i starost počinioca dela nisu bili strogo čuvana tajna, te nas je ovo još više zainteresovalo da istražimo o kome je reč.\nSa molbom za izjavu obratili smo se tada Milanu Stankoviću, predsedniku Gradskog odbora SNS u Zaječaru. Gospodin Stanković nas je zamolio da ga kontaktiramo za par minuta, nakon čega više nije odgovarao na naše pozive.\nPredsednik Skupštine grada Zaječara, Stefan Zankov takođe tada nije želeo da da svoj komentar o navodima o počinjenom delu i eventualnoj umešanosti funkcionera Srpske napredne stranke.\nTadašnja šefica Informativne službe SNS-a Vladanka Malović, koja je javno dala podršku Ivani Vučićević i Barbari Životić, novim žrtvama prostačina i bitangi iz Đilasovog saveza, kako je pisao Informer 11. decembra 2018. godine, zamolila nas je da pitanje uputimo SMS porukom, nakon čega nije odgovarala na naše pozive.\nRedakcija portala Zaječar Onlajn 6. jula 2019. godine pitala je gradonačelnika Zaječara Boška Ničića da se obrati zvaničnim saopštenjem u kome bi odgovorio na sledeća pitanja:\nUmesto odgovora na postavljena pitanja, usledilo je saopštenje gradonačelnika Zaječara Boška Ničića.\nLjudima se ne sudi i ne stavljaju ih na “stub srama” na osnovu glasina, insinuacija i ulicnih tračeva. U ovoj zemlji postoje institucije pravosuđa koje su dužne da rade svoj posao i kada ga završe, ukoliko se dokaže da je bilo ko učinio nešto što je nedostojno njegove funkcije, isti će odgovarati.\nNekakav linč, prema gradskim funkcionerima SNS i samog grada, koji je ovih dana evidentan jeste proizvod isfrustriranosti nejakih opozicionih stranaka i njihovih medijskih mentora, a ne proizvod dokazanih stvarnih događaja. Gotovo sam siguran da će, nakon okončanja čitave ove “hajke” na navodne nasilnike iz SNS-a, ovi ljudi, koji su meta prozivki, smoći snage da zadovoljenje zbog urušavanja ugleda potraže pred pravosudnim organima.\nI na kraju da jos jednom podvučem da se SNS i rukovodstvo grada GNUŠA svakog DOKAZANOG nasilja, a posebno nad ženama!”, naveo je u saopštenju Boško Ničić.\nPodsećamo, gradonačelnik Zaječara Boško Ničić, Na osnovu člana 58. stav 2. i člana 66. stav 4. Zakona o lokalnoj samoupravi, 22. juna 2021. godine doneo je rešenje o postavljenju pomoćnika gradonačelnika grada Zaječara, Milana Stankovića.\nPostavljenjem Stankovića, Ničić je pogazio sve ono što je kazao 6. jula 2019. godine i uradio sve suprotno od onog što je naveo da u slučaju nasilja u porodici, radi stranka kojoj pripada. Umesto da bude smenjen, Stanković je nagrađen.\nPrethodni tekstRat saopštenjima: Ne smiruju se strasti nakon meča Timok – Bačka\nNaredni tekstDnevni horoskop za utorak 2. novembar


PORTAL KRUG - U UŠĆU NEMA DOVOLJNO RADNIKA\nU UŠĆU NEMA DOVOLJNO RADNIKA\nPrevious Article EVO VAM ZEMLJA NA DLANU\nNext Article RUDARSKI HLEB SA SEDAM KORA\nPreduzeće «Tehnooprema», koje u pogonu u Ušću zapošljava stotinak radnika, moglo bi da zaposli još toliko, ali u ovom mestu, zbog iseljavanja, nema dovoljno mladih koji bi bili zainteresovani da u pogonu rade\nPogon za preradu drveta preduzeća porodične kompanije „Tehnooprema“ u Ušću obišao je gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić sa ciljem da, kako je rekao, “sagleda načine na koje grad može da pospešimo, na prvom mestu, proizvodnju, ali i druge privredne delatnosti koje zapošljavaju ljude i doprinose razvoju čitavog grada Kraljeva“.\nOva porodična firma, osnovana 1991. godine, čije sedište se nalazi u Kraljevu, bavi se preradom drveta, proizvodnjom i prodajom nameštaja i drugih proizvoda od drveta, izgradnjom i prodajom stambeno-poslovnih prostora, trgovinom građevinskim materijalom, uslugama transporta u zemlji i inostranstvu. U ušćanskom proizvodnom pogonu, bivšoj parketari „Jasena“, koju je preduzeće pre deset godina kupilo iz stečaja, delatnost je preusmerena na preradu drveta, proizvodnju, od drveta - masivnih lameliranih ploča, nameštaja, podnih i zidnih obloga, peleta. Preduzeće nameštaj izvozi, uglavnom na tržište Nemačke i Francuske.\nPrema rečima vlasnika Milanka Karovića, i pored problema karakterističnih za privredu, posebno proizvodnju, preduzeće dobro posluje.\n„Imamo odlično tržište, čak bismo mogli da dupliramo proizvodnju, ali imamo problem sa radnom snagom, jer na ovom području praktično nema više mladih ljudi koji su zainteresovani da rade, otišli su za Kraljevo, Beograd, u druge gradove“, kaže Karović, ističući da bi, uz 90-100 radnika, koliko ih je trenutno angažovano, mogli da zaposle još toliko.\nPosetu gradonačelnika svom preduzeću Karović je naročito pohvalio, budući da je prvi put imao priliku da ugosti prvog čoveka grada u kojem živi i radi. Kako je naglasio, mnogo je bitna komunikacija sa privredom, sa ljudima koji se bave stvaranjem novih vrednosti.\nGradonačelnik se osvrnuo na to da je, angažovanjem grada, a zahvaljujući podršci Ministarstva privrede, preduzeće već rešilo neke od problema sa kojima se susreće. On je izjavio da je tokom proteklog vikenda, sa direktorima javnih preduzeća čiji je osnivač grad Kraljevo, prisustvovao sastanku Saveta MZ Ušće, na kome je razgovarano o komunalnim problemima ušćanskog kraja, a kojem su prisustvovali i u radu učestvovali i privrednici sa ovog područja.\n„Problem sa kojima se suočavaju privrednici, pored poreske politike, jeste i nerešena infrastruktura. Do sada smo uspeli da u sam rebalans budžeta i Program Javnog preduzeća za uređivanje građevinskog zemljišta ubacimo nekoliko projekata, čime rešavamo problem privrede u Kraljevu“, rekao je dr Predrag Terzić.\nDirektor bivše Direkcije za planiranje i izgradnju Kraljevo Aleksandar Nestorović, koji je sa gradonačelnikom posetio ovo uspešno preduzeće, obećao je da će, s obzirom na to da su naišli na veoma ozbiljnu firmu, koja može i želi da radi i razvija se, i upošljava nove radnike, uz grad, i preduzeće na čijem se čelu nalazi, rešavanjem infrastrukturnih problema, dati doprinos da se ljudi vrate u Ušće i da ostaju u njemu.


Han poziva vlade Balkana da osiguraju slobodu medija | BIRN Srbija\nNaslovna > Han poziva vlade Balkana da osiguraju slobodu medija\nHan poziva vlade Balkana da osiguraju slobodu medija\n12.6.2015 | 10:00 Evropski komesar za proširenje EU Johanes Han izjavio je za BIRN-ovu konferenciju da je sloboda medija na Balkanu postala pitanje koje izaziva veliku zabrinutost i kojim je neophodno hitno se pozabaviti\t Foto: Rojters\nHan je izjavio u petak da sloboda medija na Balkanu “ostaje pitanje koje izaziva posebnu zabrinutost” Evropske komisije – a naročito uplitanje i pretnje vlasti usmerene na nezavisnost javnih emitera.\n“Suočeni smo sa važnim izazovima kojima se treba odmah pozabaviti”, rekao je Han obraćajući se, putem video linka, BIRN-ovoj regionalnoj medijskoj konferenciji u Sarajevu.\n“Osim angažovanja vlasti potrebni su dodatni napori kako bi se obezbedila politička i finansijska nezavisnost regulatornih agencija i brža funkcionalna samoregulacija”, izjavio je Han.\nEvropski komesar je rekao da će nastaviti da vrši pritisak na vlade u regionu kako bi se obezbedio napredak.\n“Takođe, postoji potreba rešavanja problema neformalnog ekonomskog pritiska na medije. Ovo obuhvata transparentnost medijskog vlasništva i sprečavanje prekomerne koncentracije istog. I poslednje, mada ne manje važno, moraju biti definisane transparentne uloge u procesu javnih nabavki u vezi sa državnim oglašavanjem”, izjavio je on.\nHan je rekao da se sloboda izražavanja i mediji nalaze u samoj srži procesa evropskih integracija.\n“Sloboda govora i informisana, profesionalna štampa su neophodne za demokratsko društvo, one su od suštinske važnosti za izbore koje građani prave, a koji se tiču budućnosti zemlje”, izjavio je Han.\n“Bez njih javnost ne može da izvaga opcije ili oceni vođe; bez njih rastu opasne predrasude i pogrešne predstave, što podriva šanse za mir i stabilnost”, dodao je on.\nRegionalna konferencija o medijima, pod nazivom “Izazovi medijskih sloboda”, održava se u sklopu obeležavanja BIRN-ove desetogodišnjice rada.\n“Ja lično želim da čestitam i zahvalim BIRN-u na njegovom dragocenom doprinosu i naporima u vezi sa slobodom izražavanja i slobodom medija na Balkanu”, rekao je Han.\n“Vi poznajete, daleko bolje od mene, moć slobode izražavanja i medija, i kompleksne pretnje sa kojima je ona suočena u vašim zemljama. U tom smislu, podrška profesionalnom novinarstvu i edukaciji novinara je od ključne važnosti. Sa ciljem da izgradi i ojača posvećen i tesno povezan tim novinara širom Balkana, BIRN ima ulogu jakog partnera u regionu koji nudi impresivan spektar raznovrsnih usluga”, dodao je on.\nDirektori BIRN-a i medijski stručnjaci okupili su se u bosanskom glavnom gradu da razgovaraju o pitanjima od ključne važnosti za ovaj sektor.\nKonferencija je takođe napravila i spisak preporuka vladama na Balkanu sa ciljem unapređenja medijske situacije u regionu.\nPreporuke su rezultat zajedničkih napora više od 30 medijskih radnika i stručnjaka koji su se okupili u Sarajevu dan ranije na regionalnoj radionici o slobodi izražavanja kako bi diskutovali o pravima radnika, državnom finansiranju medija i javnih emitera, medijskom tržištu, transparentnosti vlasništva nad medijima kao i o zastupljenosti ugroženih i marginalizovanih grupa.\nStručnjaci su se okupili u Sarajevu u sklopu Foruma organizacija civilnog društva Zapadnog Balkana, zajedničkog projekta ERSTE fondacije, Friedrich-Ebert- Stiftung fondacije i Karl Renner instituta, u bliskoj saradnji sa Federalnim ministarstvom za Evropu, integracije i spoljne poslove Republike Austrije.\nForum organizacija civilnog društva Zapadnog Balkana pruža jedinstvenu priliku predstavnicima civilnog društva iz Jugoistočne Evrope da iznesu svoja mišljenja kao i konkretne zahteve za visoke predstavnike Evropske unije, njene članice i vlade zemalja Zapadnog Balkana.\nSugestije koje će biti predstavljene u Sarajevu postaće deo šireg paketa preporuka civilnog društva koji će biti prezentovan na Samitu o Zapadnom Balkanu u avgustu mesecu u Beču.\nVideo poruku Johanesa Hana možete pogledati ovde.