Kada su voda i vazduh u savršenoj harmoniji - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nKada su voda i vazduh u savršenoj harmoniji\nKompanija antoniolupi još jednom je potvrdila da kreira proizvode koji su prototipi kada su tuš glave u pitanju, odnosno predmete koji zadovoljstvo tuširanja podižu na jedan novi nivo.\nRotacija glave tuša omogućena je zahvaljujući delu koji stvara prijatan efekat prilikom tuširanja, dok istovremeno čvrsto zadržava poziciju na koju je podešen.\nKao i u svim kolekcijama brenda antoniolupi, estetika igra ključnu ulogu u definisanju projekta. Sofisticirana elegancija satenskog čelika, balans i kompaktnost, čine ove tuš glave poželjnim objektima svakog savremenog kupatila.\nplafonski i zidni\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Nova kolekcija umivaonika sa potpisom Karima Rašida


EL - Olimpijakos trenirao za 1/4 finale - Sportske.net\nEL - Olimpijakos trenirao za 1/4 finale\nKošarkaši Olimpijakosa savladali su Nižnji iz Novgoroda u rezultatski nevažnoj utakmici poslednjeg kola TOP 16 faze Evrolige.\nVicešampion Grčke završio je takmičenje u TOP 16 fazi pobedom nad ekipom Nižnjeg iz Novgoroda u meču koji nije imao rezultatski značaj.\nObe ekipe znale su na čemu su pre susreta u dvorani "Mira i prijateljstva" pa se može reći da je trijumf Olimpijakosa rezultatom 77:70 (25:18, 15:12, 16:26, 21:14) značajan u toliko što su crveno-beli popravili atmosferu posle tri poraza na četiri poslednje utakmice.\nOlimpijakos je u odsustvu prve zvezde tima Vasilisa Spanulisa do pobede vodio Met Lodžeski sa 17 poena i 8 skokova. Pratio ga je Jorgos Printezis sa 12 poena i 7 skokova, dok je u poraženom sastavu najefikasniji bio Ričard Kuksiks sa 17 poena i 2 skoka.\nEkipa iz Pireja završila je TOP 16 fazu Evrolige sa skorom 10-4 što joj je bilo dovoljno za treću poziciju na tabeli grupe "F" iza CSKA i Fenerbahčea a ispred Anadolu Efesa.\nGrčki vicešampiona sada čeka rasplet u grupi "E" i čeka rivala u četvrtfinalu. Ako se ne dogodi veliko čudo Olimpijakos će u plej-ofu igrati protiv Barselone a Katalonci će na prve dve utakmice imati prednost domaćeg terena.\nNižnji Novgorod završava učešće u Evroligi sa skorom 3-11 kao poslednjeplasirana ekipa u grupi "F".


Vesti online / Srpski informativni portal / Svetske sile razgovarale o ukrajinskoj krizi\n"Razgovaralo se o situaciji u vezi sa unutrašnjom ukrajinskom krizom, uzimajući u obzir neuspelu politiku administracije Petra Porošenka i nedavnu promenu državnog rukovodstva u Kijevu. Izraženo je zajedničko mišljenje da kao osnov za mirno rešenje minski 'Paket mera' iz 2015. nema alternativu", navodi se u saopštenju.\n- Izraženo je iznenađenje zbog odbijanja nekih zemalja da u Savetu bezbednosti UN raspravljaju o ovom dokumentu koji je u suprotnosti sa Ustavom Ukrajine, Minskim sporazumima i međunarodnim obavezama Kijeva za zaštitu nacionalnih i jezičkih manjina - ističe se u saopštenju.\n"U razgovoru o situaciji oko Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana o iranskom nuklearnom programu uočen je značaj očuvanja ovog sporazuma koji je ključni faktor za održavanje međunarodne stabilnosti i bezbednosti".\nPutin, Makron i Merkelova su, takođe, razgovarali i o situaciji u Siriji i narušavanju režima prekida vatre u Idlibu.\nPres-služba ističe da su razmenjena mišljenja o sirijskom problemu, uključujući u svetlu brojnih kršenja prestanka borbenih dejstava u Idlibu od strane oružanih radikalnih formacija.


Janković: Izbegavati kontakte koji nisu neophodni - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Janković: Izbegavati kontakte koji nisu neophodni\n0Piše: FoNet 13. novembra 2020. 10.32\nJanković je rekao da je sprovođenje postojećih mera od suštinskog značaja, i da od toga zavisi dalji tok epidemije.\n„Potencijalno će one biti pooštrene, ali to je sada u drugom planu. U prvom planu je da svi zajedno sprovedemo sve što je već na snazi, bez rezerve i bez ostatka, a posebnotreba izbegavati sve kontakte koji nisu esencijalni“, objasnio je Janković.\nRekao je i da je predlog Kriznog štaba bio da se radno vreme ugostiteljskoh objekata skrati do 18h sa aktuelnih 23h.\n„Naglašavam da nije stvar samo u skraćenju radnog vremena, već je na snazi to da unutar objekta ljudi moraju da drže fizičku distancu, da za istim stolom po postojećim merama ne bi trebalo da sede više od dve osobe koje nisu iz istog domaćinstva, da svi moraju da drže distancu i da se maska nosi i na zatvorenom i na otvorenom“, istakao je Janković.\n„Mislim da nikome ko razume potencijal ovog virusa da ugrozi ljudske živote ne treba gora kazna od onoga što virus može da nam uradi“, ocenio je Janković.\n„Ako to sprečimo u dovoljno velikom procentu situacija, mi ćemo zaustaviti i dalji tok epidemije, ali smo daleko od toga“, upozorio je Janković.\nKorona virus, mere, Srđa Janković


Ministar unutrašnjih poslova\nDr Nebojša Stefanović\nNebojša Stefanović je rođen 20. novembra 1976. godine u Beogradu. Devetu gimnaziju „Mihajlo Petrović Alas“ završio je u Beogradu, a diplomirao je na Fakultetu za poslovne studije, Megatrend univerziteta.\nZvanje magistra ekonomskih nauka, Nebojša Stefanović je stekao odbranivši tezu „Savremeni principi menadžmenta u lokalnoj samoupravi“, 2011. godine. Doktorirao je juna 2013. godine, na temu „Nova uloga strategijskog menadžmenta u upravljanju lokalnom samoupravom“. Završio Visoke studije bezbednosti i odbrane.\nOd 2004. do 2008. godine bio je zaposlen u preduzeću za spoljnu i unutrašnju trgovinu „Interspeed“ d.o.o. na poziciji direktora marketinga. Od 2008. godine, prelazi na dužnost finansijskog direktora u preduzeću „Jabuka“ d.o.o.\nU periodu od 2004. do 2008. godine bio je odbornik u Skupštini grada Beograda.\nNa parlamentarnim izborima 2007. godine izabran je za narodnog poslanika, a obavljao je i dužnost predsednika Odbora za trgovinu i turizam Narodne skupštine Republike Srbije.\nNa izborima 2012. godine izabran je za poslanika Narodne skupštine Republike Srbije i odbornika Skupštine grada Beograda.\nOd jula 2012. godine do aprila 2014. godine Nebojša Stefanović obavljao je funkciju predsednika Narodne skupštine Republike Srbije i predsednika Odbora za prava deteta. Bio je i šef delegacije NS RS u Interparlamentarnoj uniji.\nNa parlamentarnim izborima 2014. godine, izabran je za poslanika Narodne skupštine Republike Srbije.\nZa ministra unutrašnjih poslova Republike Srbije izabran je aprila 2014. godine, a od avgusta 2016. godine ujedno je i potpredsednik Vlade Republike Srbije.\nNovembra 2017. godine imenovan je za sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost, a istovremeno obavlja i funkciju šefa Biroa za koordinaciju službi bezbednosti.\nTakođe, obavlja funkcije predsednika Saveta za borbu protiv trgovine ljudima, komandant je Republičkog štaba za vanredne situacije, predsednik Nacionalnog saveta za sprečavanje negativnih pojava u sportu i Koordinacionog tima za usmeravanje aktivnosti u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma.\nOsnivač je Srpske napredne stranke, član njenog Predsedništva i predsednik Gradskog odbora Beograd.\nDr Nebojša Stefanović govori engleski i ruski jezik.\nU braku je sa Anom i ima ćerku Ninu i sina Filipa.


Dva mitinga u Vašingtonu na godišnjicu govora MLK\nDesetine hiljada Amerikanaca okupile su se na dva odvojena mitinga u prestonici Vašingtonu - na kojima su učesnici izrazili različite vizije budućnosti SAD.\nBrojne pristalice poznatog republikanskog TV i radio voditelja Glena Beka okupile su se duž Nacionalnog travnjaka, mašući američkim zastavama i uzvikujući parole, a Bek im poručio da je zemlja predugo "lutala u mraku" i da na današnji dan "ponovo počinje da se okreće Bogu".\nBivša kandidatkinja za potpredsednika Sjedinjenih Država, Sara Pejlin, koju podržava politički pokret "Čajanka", rekla je okupljenima da je Ameriku uvek vodila uzvišena ruka i pozvala Amerikance da odbace pokušaje nekih (nije rekla talčno na koga misli) da iz korena promene državu.\nMiting "Za obnovu časti" izazvao kontroverzu, jer se govori sa stepenica Linkolnovog memorijala, gde je borac za građanska prava Martin Luter King mlađi održao svoj čuveni govor na današnji dan pre 47 godina.\nUprkos tome, što je Bek tokom govora odao počast ubijenom dr Kingu, današnji lideri pokreta za građanska prava, koji su u znak prečasnog Kinga organizovali skup u drugom delu američke prestonice, kritikovali su Beka i njegov miting nazivajući to pokušajem da se osramoti nasleđe Martina Lutera Kinga mlađeg.\nJedan od organizatora tog skupa, sveštenik Al Šarpton pozvao je hiljade okupljenih u jednoj lokalnoj vašingtonskoj srednjoj školi da nastave Kingovu borbu za socijalnu pravdu i rasnu jednakost.\nUčesnici tog mitinga, krenuli su potom u šestnju do mesta na kome se u sklopu Nacionlnog travnjaka, gradi memorijal nekadašnjeg lidera pokreta za građanska prava.\nBilo je manjih verbalnih konfrontacija između učesnika Bekovog skupa i drugih demonstranata.


Srna | 30. apr 2019.\nNakon samo 800 dana na funkciji predsednika Amerike, Donald Tramp je izneo više od 10.000 "lažnih ili pogrešnih tvrdnji", podaci su koje je objavio dnevnik "Vašington post".\nPrebrojavanje pomoću baze podataka lista pod nazivom „Brza provera“ počelo je nakon prvih Trampovih stotinu dana na funkciji. U to vreme je Tramp iznosio po pet lažnih izjava dnevno.\nU proteklih sedam meseci, taj prosek je povećan na skoro 23 dnevno iznesenih na Tviteru, u govorima ili susretima sa predstavnicima medija.\n„Tokom svojih mitinga pod nazivom `Učinimo Ameriku ponovo velikom` Tramp je uzimao najviše slobode oko istine i izneo je 22 odsto pogrešnih komentara pred svojim pristalicama“, piše list.\nDonald Tramp Lažne tvrdnje SAD\n← BIRODI: Ocene FAZ-a o izveštavanju srpskih medija o EU nisu tačne\nJelača kupila Radio Valjevo za 400.000, a od Grada dobila 6,2 miliona →


N1info\t06.06.2019 21:15\n"Da bi se do toga došlo, mora da se pregovara između stranaka opozicije i stranaka vlasti, kakva god da je vlast i kakva god da je opozicija, i ko god činio te stranačke pregovaračke timove", rekao je Đilas, za novi broj nedeljnika Vreme.\nOn je, objašnjavajući da se moraju smanjiti tenzije da bi se došlo do izbora, konstatovao da "živimo u zemlji prepunoj tenzija, agresije, mržnje, u kojoj sutra nije moguće organizovati fer i poštene izbore, jer ko zna do čega bi dovele tenzije".\nNa pitanje zašto je na protestima broj ljudi znatno manji sada nego pre mesec ili dva, Đilas je rekao da "ne možete očekivati da će ljudi da hodaju svakog petka ili subote iz nedelje u nedelju".\nOn je rekao da ih je najviše bilo na šetnji "za Olivera Ivanovića, pa sledeći put 13. aprila, pa će opet na jesen, ako se ništa u ovoj zemlji ne promeni".\n"Ponovo će biti ljudi u velikom broju na ulici. Ta energija ne može da nestane, ona je tu. Ona je dovela da u Srbiji danas koalicija oko SNS može pod ovakvim (ne)uslovima da dobije 43 odsto, a ujedinjena opozicija 41 odsto", rekao je Đilas. Prema njegovim rečima, 19 odsto ljudi u istraživanjima kaže "opozicija, ali ne znam za koga".\n"Onda ide Savez za Srbiju sa 15 odsto i tako dalje. Ti ljudi će izaći na izbore, i zato se zalažem da na izborima mora da bude jedna opoziciona lista. Nema druge. Ali, da bismo došli do tih izbora, moraju da se promene izborni uslovi i moraju da se promene mediji", rekao je Đilas.\nPrema njegovim rečima, predsednik države Aleksandar Vučić "živi kao u Matriksu - živi u virtualnom svetu medija i mediji su mu sve".\n"On vlada medijima, plus parama i pritiskom na ljude, raznim ekipama koje idu po Srbiji i prete, ne vlada rezultatima, pošto ih nema", rekao je Đilas.


Ko šta napada, ko šta brani? - Prnjavorski informativni portal\nIzbori za Evropski parlament, sudeći prema procenama, neće doneti tektonske poremećaje u briselskoj administraciji, ali bi u širem kontekstu mogli da znače pomeranja koja bi u budućnosti mogla da utiču na izgled zajednice evropskih naroda.\nJesenas je bilo mnogo priče o tome da će aktuelni režim u Briselu krajem maja ove godine doživeti potpuni krah, a sve je podgrejalo i uključivanje Stiva Benona, nekadašnjeg bliskog saradnika američkog predsednika Donalda Trampa.\nDa je osovina “Brisel-Berlin-Pariz“ u problemima bilo je evidentno u gotovo svakom aspektu, a brojne “ideje“, “platforme“ i “predlozi načina za reorganizaciju“ kao da su služili da umire duhove i da zabrinutu javnost uvere u to da vrhuška zna šta radi.\nNa sve to su se nadovezali i neobično komplikovani pregovori oko izlaska Velike Britanije iz Evropske unije, koji je odložen, pa će Britanci još jednom, verovatno i poslednji put, poslati svoje predstavnike u klupe Evropskog parlamenta.\nUpravo je Bregzit bio inicijalna kapisla za “veliki“ susret troje tadašnjih lidera zemalja koje čine osovinu Evropske unije – Nemačke, Francuske i Italije.\nDanas je ta grupa “skraćena“.\nAngela Merkel i Emanuel Makron više kao sagovornika nemaju “svog“ Matea Rencija, već se, manje-više za sve u Italiji pita Mateo Salvini, zamenik premijera, ministar unutrašnjih poslova i lider evroskeptičke i antiglobalističke partije Liga.\nSredinom maja meseca njega je nemačka kancelarka Angela Merkel nazvala nemogućim partnerom, istakavši da se radi o “ekstremno desnom populisti“.\n“Ekstremisti su oni koji vode Evropu u nesigurnost i siromaštvo… Merkelova, Makron i Soros“, odgovorio je Salvini.\nTime je Italija ušla u grupu “loših momaka”, kojima su nazivani lideri Višegradske grupe, u koju je Brisel ipak uspeo da se infiltrira kroz kandidovanje i izbor Zuzane Čaputove za predsednicu Slovačke.\nBirači u Velikoj Britaniji će dobiti šansu da omoguće svojim poslanicima šansu da uđu u krug 751 izabranog, ali će taj broj pasti na 705 u momentu kada se kompletira Bregzit. Britanija ima ukupno 73 mesta, a po napuštanju EU, 27 od njih će biti podeljena drugim zemljama članicama.\nPolitičke grupacije bliske aktuelnoj briselskoj administraciji će gotovo izvesno ostati u sedlu, ali će dizgine kojima upravljaju evropskim projektom biti nešto labavije.\nPredviđa se da će Evropska narodna partija, na čijem čelu su aktuelni predsednik Evropskog saveta Donald Tusk i predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker, sa sadašnjih 217 mesta u parlamentu pasti na oko 170.\nTo će kandidata za Junkerovog naslednika, štićenika Merkelove Manfreda Vebera, dovesti u nepovoljniju situaciju, u kojoj će za većinu morati da traži i trećeg partnera, uz aktuelnog – Napredni savez socijalista i demokrata.\nIstorija grupe počinje još 1953. godine, pre deset godina je dobila novo ime, pošto se prethodno nazivala Partijom evropskih socijalista, u odlazećem sazivu ima 189 poslanika, a sada joj se predviđa da će izgubiti oko 40 mesta.\nGrupe koje povezuje centristički ideološki pristup, uz proklamovane sa jedne strane desne, a sa druge leve ideje, suočile su se sa veoma turbuletnim periodom koji nužno ostavlja posledice – EPP “ratuje” sa Viktorom Orbanom, S&D gubi podršku u Italiji, Francuskoj, Nemačkoj i Holandiji, a ravnotežu pokušava da održi uspon španskih socijalista, predvođenih Pedrom Sančesom.\nAnkete uoči izjašnjavanja pokazuju da su “čuvari Brisela” upravo u političkoj organizaciji španskog premijera pronašli način da amortizuju uspon, prema njihovim rečima, populista i ekstremnih desničara u Italiji.\nPSOE bi trebalo da preuzme lidersku poziciju u S&D od posrnule italijanske Demokratske partije, koja je pre pet godina osvojila 40 odsto glasova, a sada se nada da će uspeti da odskoči od katastrofalih 17 na prethodnim nacionalnim izborima.\nPo prvi put neće biti dovoljno da EPP i S&D samostalno formiraju većinu, pa će morati da se obrate Savezu liberala i demokrata za Evropu, kome će se, posle izbora, pridružiti Republika u pokretu, politička organizacija na čijem čelu je francuski predsednik Emanuel Makron.\n“Novo lice Evrope”, bez jasno izraženog ideološkog opredeljenja, iznetog kroz formulaciju “centrizam”, izrazilo je želju da posle izbora bude formirana vladajuća koalicija šira od dosadašnje koju su činili proklamovani konzervativci i socijalisti.\nŽelja će mu gotovo izvesno biti ispunjena, pošto bi ALDE trebalo da zabeleži rast u odnosu na prethodne izbore i da sa 68 mesta “skoči” na nešto manje od stotinu. U prilog tome da će Makron pokušati da preuzme lidersku ulogu ide i predlog da glavni pregovarač EU za Bregzit Mišel Barnije bude kandidat za predsednika Evropske komisije.\n“Desničari”, levičari i Zeleni\nEPP 172 (217)\nS&D 147 (189)\nALDE 97 (68)\nEFA 53 (51)\nGUE NGL 44 (52)\nECR 57 (74)\nEFDD 61 (45)\nENF 55 (37)\nNI 12 (18)\nNove partije – 53\nEvropska unija se poslednjih godina u mnogim svojim državama članicama često naziva i “Četvrtim rajhom”, dok je nemačka kancelarka Angela Merkel percepirana kao neprikosnovena vlasnica noža i pogače.\nBerlinsko-briselska agenda je ogroman animozitet prema sebi stvorila u izbegličkoj krizi, kada je praktično primoravala članice EU da prihvate izbeglice i migrante, čemu se prvi suprostavio premijer Mađarske Viktor Orban.\nDa li nazivani ekstremnim desničarima, populistima, suverenistima, tek lideri slični njemu, i kasnije Salviniju, u centar pažnje stavljaju svoju državu i njene građane, nasuprot uvreženom mišljenju da politika EU treba da bude usmerena ka potpunom jedinstvu.\nOdluke Berlina i Brisela su navele građane EU da se okrenu pričama nuđenim od strane lideri drugačijih uverenja, često pogrešno nazivani desničarima i to uglavnom od onih koji se nazivaju konzervativcima, a delovanje im je daleko od bilo kog postulata tog ideološkog pristupa.\nIpak, desni talas nije dostigao nivo koji je bio očekivan, ali se zaoštrava, pa će tako umerena evroskeptička grupacija Evropskih konzervativaca i reformista izgubiti gotovo dvadeset od aktuelnih 74 pozicija, dok će grupa pod nazivom Evropa za slobodu i direktnu demokratiju, u kojoj je i Najdžel Faraž, dobiti bar desetak pozicija više, u odnosu na prethodnih 45.\nI to bez učešća Alternative za Nemačku, za koju se očekuje da dobije oko 12 odsto glasova.\nVredi napomenuti da ECR, u kojoj se nalazi i “ozloglašena” poljska partija Prava i pravde, očekuje da će u budućnosti dobiti podršku nove španske nacionalističke partije Voks, ali bi obe grupacije mogla da ugrozi Salvinijeva ideja da se formira Evropski savez ljudi i nacija.\nKako će se takva namera odraziti na budućnost grupacije Evropa nacija i sloboda, kojoj se predviđa skok sa 37 na 55 mesta, ostaje da se vidi, s obzirom na to da njenu okosnicu sada čine Nacionalni front Marin le Pen i Salvinijeva Liga.\nOstaje da se vidi kako će na rezultat ENF uticati skandal u koji je bio umešan, sada već bivši vicekancelar Austrije Hajnc-Kristijan Štrahe, pošto je u ovom bloku i njegova Slobodarska partija.\nOčekuje se i da nove, neudružene partije, dobiju više od 50 mesta u parlamentu, dok se očekuje pad rezultata političkih organizacija koje su već učestvovale, a nisu se svrstale ni u jednu grupu, poput grčke Zlatne zore i mađarskog Jobika.\nNa potpuno drugoj strani ideološkog spektra nalaze se Evropska ujedinjena levica i Nordijska zelena levica, čiji su stožeri partije Podemos iz Španije, Siriza iz Grčke i Linke iz Nemačke, ali je njima predviđen gubitak određenog broja poslaničkih mesta.\nAnkete samo za Evropske zelene i Evropski slobodni savez očekuju minimalne korekcije u broju mandata, odnosno porast sa 51 na 53 mesta, a bliskost sa “velikima” od te grupacije čini potencijalnu metu za saradnju ukoliko se lideri odluče za “širu koaliciju”.\nDomino efekat: Talas recesije u Njemačkoj potopiće jednu zemlju u regionu\nPADAO OGROMAN GRAD Nevrijeme u Austriji napravilo haos (FOTO, VIDEO)


Naša Mala Redakcija 4518 objava 0 comments\nU nedelju je u Krajišniku održana prva dobrovoljna radna akcija čišćenja sela posle dugo, dugo vremena. Skoro da niko i ne pamti kada je poslednji put ovako nešto organizovano u samom selu. Cilj akcije je bilo sređivanje šireg centra…\nPredsednik opštine Sečanj Predrag Rađenović danas u Beogradu potpisao ugovor o korišćenju sredstava iz Budžetskog fonda za program lokalne samouprave. Sredstva u iznosu od 3.165.784,00 dinara dodeljuje Ministarstvo državne uprave i…\nAktiv žena “LJiljan” iz Jaša Tomića, uz podršku učenika i nastavnika osnovne škole “Stevan Aleksić” organizuje treći po redu “VESELI USKRS”, druženje i takmičenje koje će se održati 29 aprila. 2019. godine sa početkom u 11.00 časova u…\nDragi sugrađani opštine Sečanj koji slavite Uskrs po gregorijanskom kalendaru upućujem iskrene čestitke, uz želju da praznične dane provedete u miru i radosti sa svojim porodicama i prijateljima. Neka je čestit i blagoslovljen Uskrs!…


Premijerka Srbije na zasedanju Generalne skupštine Ujedinjenih nacija – BTV\n27.09.2018. btv 0 Comments\nAna Brnabić premijerka Srbije boravi u Njujorku gde će se obratiti učesnicima zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija i kako navodi, najveći deo govora biće posvećen Kosovu i Metohiji.\nAna Brnabić će se učesnicima zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija obratiti tokom popodnevne sesije, odnosno u noći između četvrtka i petka po centralnoevropskom vremenu.\nPremijerka Brnabić predvodi delegaciju Srbije na ovogodišnjem zasedanju Generalne skupštine UN. Ona je prisustvovala sednici Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, kojom je predsedavao američki predsednik Donald Tramp. Tema sednice bila je mogućnosti ograničenja upotrebe oružja za masovno uništenje, saopšteno je iz Kancelarije za saradnju s medijima.\nPrethodno, premijerka je prisustovala poslovnom forumu „Blumberg global“ na kojem je imala više značajnih susreta i razgovora.\nPremijerka podvlači da je dobro što je imala priliku da razgovara sa ministrom finansija Kanade, a s obzirom na planiranu posetu toj zemlji, što bi, kako je navela, stvorilo uslove da ojačamo bilateralne veze između dve zemlje, posebno jer je u toj zemlji jaka naša dijaspora.\nNakon susreta sa Švajcarskim predsednikom Alenom Berseom u Njujorku, Brnabić je istakla da je Švajcarska jedna od zemalja koja jako mnogo podržava nezavisnot takozvanog Kosova, po prvi put sada insistirala da čuje šta je to što može da uradi da pomogne Srbiji u dijalogu sa Prištinom“.\n← Zvezda pobedila Napredak\nEvropska noć istraživača deveti put u Srbiji →\nOsma pobeda košarkaša u pripremnom periodu\n25.08.2019. btv 0\n07.01.2019. btv 0


Njujork ipak popustio pred virusom – sajam automobila se odlaže do avgusta - BIGportal.ba\n11 Marta, 2020 11 Marta, 2020 0327\nPrvobitno je trebalo da se održi u prvoj polovini aprila.\nDo pre samo desetak dana organizatori njujorškog auto-salona uveravali su nas da će se manifestacija održati kako je i planirano, i da će početi 8. aprila.\nIpak, kako se situacija u vezi sa širenjem koronavirusa menja iz dana u dan, u utorak je odlučeno da sajam automobila u najvećem američkom gradu bude odložen za četiri meseca, do kada će, kako se očekuje, epidemija u tom delu sveta proći.\nOrganizatori su naveli da su se na ovaj potez odlučili zbog zabrinutosti za zdravlje ljudi usled stalnog širenja korona virusa i rasta broja obolelih. Tako bi, ako sve protekne po planu, sajam automobila u Njujorku trebalo da se održi od 28. avgusta do 6. septembra, dok su 26. i 27. avgust rezervisani za predstavnike medija.\nZa razliku od auto-salona u Ženevi, koji je otkazan bez mogućnosti da bude naknadno organizovan u tekućoj godini, njujorški će se barem održati, doduše u terminu koji nije toliko atraktivan jer dolazi krajem leta i samo par meseci posle značajnijeg sajma automobila u Detroitu, koji se od ove godine umesto u januaru održava u junu.\nOsim njujorškog, još ranije je odložen salon automobila u Pekingu.\nŠto se tiče beogradskog sajma automobila “BG Car Show”, koji bi trebalo da počne 19. marta, organizatori su krajem protekle sedmice saopštili da će se održati po planu.\nIpak, s obzirom da se situacija sa koronavirusom menja na dnevnom nivou, za očekivati je da će prispitati ovu odluku.


► Mali: Arapske investicije u Srbiju povećane za 600 puta u poslednjih nekoliko\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je danas da je vrednost arapskih investicija u Srbiju u poslednjih nekoliko godina povećana za 600 puta, a da su za to zaslužni predsednik Srbije Aleksandar Vučić i princ Abu Dabija Muhamed Nin Zajed Al Nahjan.\nMali je to rekao na sednici prvog Mešovitog komiteta Vlade Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), a, kako se navodi u saopštenju Ministarstva finansija, on je ocenio da odnosi dve države nisu samo partnerski već i prijateljski.\nU saopštenju se dodaje da su danas održani sastanci o saradnji u oblasti poljoprivrede (sertifikati za izvoz hrane), turizma, kulture i kulturnog nasleđa, energetike (obnovljivi izvori, energetska efikasnost, izgradnja i upravljanje branama), obrazovanja, sporta, izgradnje infrastrukture (transportne i logističke), avio saobraćaja, zdravstva, obrazovanja i proizvodnje lekova.\nOn je kazao da je imao priliku da lično učestvuje u projektu "Beograd na vodi" za koji je rekao da je već promenio "lice grada".\nDržavni ministar UAE Ahmed Al Džaber pohvalio je ekonomske reforme koje je Vlada Srbije preduzela tokom proteklih godina i podsetio da su ulaganja UAE u Srbiji dostigla iznos od oko 4 milijarde dolara kroz direktne investicije i strateška partnerstva.\nAhmed Al Džaber


SAD: Najniža stopa nezaposlenosti u pola veka • RTK\nSAD: Najniža stopa nezaposlenosti u pola veka\nRast zaposlenosti u SAD umereno je ubrzao u septembru, dok je stopa nezaposlenosti pala na 3,5 odsto, što je novi najniži nivo u pola veka.\nIpak, mesečni izveštaj o zapošljavanju američkog Ministarstva rada je pokazao da rast plata stagnira i da se smanjuje broj radnika u proizvodnom sektoru, prvi put u šest meseci, prenosi agencija Rojters.\nU izveštaju se dodaje i da je maloprodajni sektor nastavio sa gubitkom radnih mesta.\nAmerički poslodavci su prošlog meseca otvorili 136.000 novih radnih mesta, dok je podatak za avgust revidiran naviše, kako bi pokazao da je u tom mesecu bilo otvoreno 168.000 radnih mesta umesto 130.000 pozicija kako je prvobitno saopšteno.\nBez obzira na kontinuirani rast zaposlenosti i nagli pad stope nezaposlenosti, ekonomisti i dalje očekuju da će američke Federalne rezerve (FED) smanjiti kamatne stope bar još jedanput ove godine, imajući u vidu neizvesnost trgovinske politike.\nIzveštaj Ministarstva rada je, takođe, pokazao da je prosečna zarada po satu prošlog meseca stagnirala, nakon rasta od 0,4 odsto u avgustu.


Istorijat preduzeća – Beobest\nOd osnivanja davne 1992 godine do danas, preduzeće „Beobest“ d.o.o, bavi se proizvodnjom u građevinarstvu, i trgovinom srodnim materijalima.\nOsnovna delatnost preduzeća doskora je bila proizvodnja boja i lakova na vodenoj bazi, a u poslednje vreme, pretežna delatnost preduzeća nije izgradnja sopstvenih nekretnina (iako se i time bavi), već razvoj projekata o nekretninama, s obzirom na činjenicu da preduzeće već godinama priprema izgradnju prodajno-poslovno-stambenog centra površine oko 30.000 m2 u naselju Medaković 3, u Beogradu, na građevinskom zemljištu koje su u vlasništvu preduzeća „Beobest“ d.o.o.\nDanas, nakon više od 20 godina od kada je preduzeće otpočelo sa radom u industriji boja i lakova, direktor preduzeća na pitanje odkud žene u ovoj proizvodnji, odgovara da je za to zaslužna porodična istorija i genetika, i da je to osnovni razlog što je ovaj posao radila, a i danas radi, sa velikom ljubavlju i uživanjem u radu.\nTokom svog rada u proizvodnji boja i lakova na vodenoj bazi (poludisperzija za zidove, disperzija, fasadnih boja, lepkova za drvo, ton pasti, boja za beton, tonera, podloga…), preduzeće je razvilo sopstvene proizvode jako dobrog kvaliteta, i izuzetnog odnosa cena/kvalitet.\nNakon povlačenja sa prostora Srbije tada najkvalitetnijeg proizvođača na prostorima bivše SFRJ, preduzeća JUB Ljubljana, preduzeće „Beobest“ d.o.o je na zahtev svog velikog kupca, Agrovojvodine – tehnohemije iz Novog Sada, i tadašnjih velikih domaćih distributera boja i lakova (Nimex, ColorCo, Roma company…) razvilo paletu boja za beton izuzetnog kvaliteta (boja za beton „best color“), ton pasti, „best“ tonera, a kasnije, tečnih fasadnih premaza („fasabest“), boja za unutrašnje zidove „bestpol“, koja je imala fantastičnu pokrivnost od čak 12 m2 u jednom premazu.\nU proizvodnji lepkova, proizvodi preduzeća „Beobest“ d.o.o, po svom kvalitetu bili su bez premca. Najtraženiji je bio lepak za drvo velike snage Specijal D-11, koji je imao čvrstinu spoja veću nego drvo, pa je pre pucalo drvo, nego mesto gde je izvršeno lepljenje.\nPreduzeće „Beobest“ d.o.o je još pre 20 godina, sa svojim lepkom za tapisone „Uzin best“ pobedilo tada moćne srpske društvene fabrike, i na konkursu za dobavljača lepka za tapisone, koji je tada raspisalo preduzeće „Sintelon“ (danas „Tarket“), kao najveći proizvođač tepiha u SFRJ, a i u celoj Istočnoj Evropi. Ovo preduzeće je u vreme raspisivanja konkursa, završavalo izgradnju velike fabrike u Ukrajini, i želelo je da asortiman upotpuni sa lepkom za tapisone.\nLepak preduzeća „Beobest“ d.o.o, bio je tehnološka inovacija vlasnika preduzeća, kao jedini lepak na vodenoj bazi, lepog mirisa, sa čvrstinom i elastičnošću većom nego što to zahteva DIN standard. Pored daleko boljeg kvaliteta, i osobina koje su omogućavale lakši i zdraviji rad, lepak je bio i 5 puta jeftiniji od lepkova svih drugih učesnika konkursa, pa je izazvao toliko čuđenje tehnologa Sintelona, da su isti ispitivali na najneverovatnije načine, u neverici da takav lepak postoji.


EKO Serbia – Pomoć gde je najpotrebnije - DriveIn\nEKO Serbia, članica Hellenic Petroleum grupe, obezbedila je donaciju u iznosu od 587.000 RSD kao podršku Fondaciji “SOS Dečija sela Srbija” preko portala Donacije.rs\nVeći deo donacije namenjen je nabavci paketa hrane i sredstava za ličnu higijenu, za 126 porodica u kojima je ukupno 364 dece. Drugi deo pomoći biće usmeren na obnovu kuće porodice iz Niša sa šestoro dece.\nU okviru ovog programa, Fondacija „SOS Dečija sela Srbija” omogućila je da, u prethodnih 6 godina, preko 1800 dece nastavi da živi sa svojim biološkim roditeljima, a više od 700 porodica dobilo je podršku kroz različite individualne programe rada. „Od srca se zahvaljujem kompaniji EKO Srbija, i direktoru kompanije gospodinu Loukas-u, na podršci i donaciji našoj Fondaciji preko kampanje koju smo organizovali na platformi Donacije.rs za hitnu pomoć socijalno ugroženim porodicama kojima je pandemija korona virusom zadala velike egzistencijalne teškoće. Zahvaljujući donaciji EKO Srbija pomoći ćemo da 126 porodica dobije pakete hrane i higijenskih sredstava, i popravićemo nekoliko kuća u kojima žive naši korisnici, a koje su u jako lošem stanju. Naši centri za podršku socijalno ugroženim porodicama nalaze se u Nišu, Beogradu i Obrenovcu i već šest godina, kroz direktan i individualan rad sa korisnicima, pomažemo da porodice osnaže svoje roditeljske kapacitete, da prevaziđu teške životne trenutke i da deca koja žive u tim porodicama ne budu odvojena od roditelja. Još jednom u ime Fondacije „SOS Dečija sela Srbija“ i svih korisnika koji će dobiti pomoć, veliko hvala!” - rekla je Vesne Mraković-Jokanović, Nacionalna direktorka SOS Dečijih sela Srbija.\nVanredno stanje donelo je nove probleme sa kojima su se suočili gotovo svi, a posebno socijalno ugrožene porodice u Srbiji. EKO PUT DO SRCA je inicijativa naše kompanije koja je podržala 126 porodica kako bi što lakše prebrodili ova posebno teška vremena i pružila podršku deci i mladima da grade budućnost u svojim porodicama, okruženi ljubavlju. EKO Serbia na ovaj način nastavlja sa podrškom inicijativa koje doprinose celokupnoj zajednici i zaštiti najugroženijih društvenih kategorija.“ izjavila je Danijela Vasić, CSR koordinatorka EKO Serbia.


Raskidi ugovora sa nesavesnim zakupcima lokala\nObjavljeno 01.06.2014. u 10h\nPoslovanje Javnog preduzeća „Gradska stambena agencija” u Zrenjaninu već duže vreme nalazi se pod budnim okom ovdašnje javnosti.\nNajviše se priča o problemima sa zakupcima poslovnog prostora oko naplate dugova, koji se mere desetinama, možda čak i stotinama miliona dinara.\nOdmah pošto je, odlukom većine odbornika Skupštine grada Zrenjanina, Jovana Ljiljak nedavno smenjena sa čelne pozicije u „Gradskoj stambenoj agenciji”, v.d. direktora Laslo Fuks je odlučio da obavi reviziju svih sklopljenih aktivnih ugovora o zakupu. Iako posao nije u celosti gotov, već sada je jasno da će za posledicu imati pozamašnu listu nesavesnih zakupaca koji će, kako najavljuje Fuks, biti ekspresno utuženi.\n-Imaćemo i značajan broj raskida ugovora, jer su se pojedini zakupci pokazali kao nesolidni – kaže Fuks za „Dnevnik” i navodi da je među neplatišama i jedan broj političkih stranaka.\nNeke partije, po rečima Fuksa, uopšte ne plaćaju zakup, iako je on za njih, po osnovu skupštinske odluke, svega pet odsto prave cene.\n– Po prvi put će i partije biti tužene, a slediće im i raskid ugovora, ako ne izmire obaveze. Uz to, podsećam da su mnoge od njih zaposele veoma atraktivne poslovne prostore – napominje Fuks i otkriva da su među nesavesnim zakupcima pronađeni G17 plus i Jedinstvena Srbija.\nNaravno, „Gradskoj stambenoj agenciji” problem ne predstavljaju samo političke partije. I među privrednicima ima puno nesavesnih zakupaca, ali v.d. direktora Laslo Fuks obećava da niko neće biti povlašćen i da će uvesti red u naplatu zakupnina.\n– Nije to samo pitanje kirija, već i režijskih troškova, koje neki nisu mesecima izmirivali – ističe Fuks.\nKada se završi revizija uslediće detaljna obrada podataka i urgentne mere. Mnogi lokali će biti preuzeti od nesavesnih i nesolidnih korisnika i na licitacijama će biti ponuđeni drugim zakupcima,najavljuje Fuks.\nOn ističe da ni stambeni fond, kojim raspolaže „Gradska stambena agencija”, dugo nije bio predmet revizije, pa će i on ubrzo doći na tapet.\nPreliminarne naznake ukazuju da postoje grube zloupotrebe dela stambenog fonda, što se takođe ne sme dozvoliti. A, uskoro slede provere na terenu, nasumične, kao i one po prijavi. Jedino što Fuksa, i pored velikog entuzijazma, može da spreči u obavljanju ovog detaljnog posla jeste da ne prođe na konkursu za direktora tog javnog preduzeća, s obzirom na to da je novi konkurs već raspisan.\nTagovi:dugovanja, gradska zona, lokali, stambeno, stranke, zakup


10 najneobičnijih kafića na svetu - SARAJEVO-INFO\nNova godina u Budimpešti uz Elketours.ba i Galileotrave.ba January 5, 2015\nMačkoljupci su oduševljeni idejom da na jednom mestu mogu da odahnu posle napornog dana, popiju kafu i poigraju se sa omiljenim životinjama. Oni koji su prezaposleni ili nemaju uslova da drže mačku uživaju u konceptu kafića sa mačkama. “Gio cat“ se nalazi u Tokiju i podeljen je na tri dela – deo rezervisan samo za mačke, deo za mačke i goste, dok je treći deo rezervisan za hranu i piće. � ta su ljubitelji mačaka spremni da učine za svoje ljubimce, uverite se pogledom na kolekciju mačaka-manekena čuvenih dizajnera.\nAko ste ljubitelj fikcije, raspitajte se o mračnom kafiću koji je inspirisan čuvenim filmom “Alien“. Ovo bizarno iskustvo odvešće vas u svet naučne fantastike, u kome se možda na vratima mogu pojaviti i “mali zeleni“. “Giger Bar“ se nalazi u � vajcarskoj.


Dan online - Regioni: Ulaz u eko park zatrpan smećem - 2017-03-20\nRegioni NIKŠIĆKE BLACE OPET NA METI NESAVJESNIH GRAĐANA Ulaz u eko park zatrpan smećem\nNIKŠIĆ - Uprkos trudu Društva mladih ekologa Nikšića i onih istinskih ljubitelja prirode, nikšićko izletište Blace opet ne liči ni na ono što bi trebalo da bude. Već desetak dana gomile raznog otpada odložene su na putu prema izletištu, odmah pored table koja upozorava da smeću tu nije mjesto. Stari namještaj, građevinski materijal, limenke i boce, ali i životinjski otpad nesavjesni građani odložili su na ulazu u mjesto koje je prije više od godinu, zahvaljujući projektu DMEN-a, za koji su novac dobili od Pivare „Trebjesa“, makar za malo povratilo nekadašnji sjaj i ponovo privuklo ljubitelje prirode da dođu u Blace. Direktor DMEN-a Miodrag Karadžić ističe da se na terenu Blaca od pravljenja eko-parka konstantno radi na unapređenju stanja, ali napori su nekad i dvostruko veći jer se susreću sa raznim vrstama otpada na prilazu i na samoj lokaciji.\n- Ne pridaje se važnost ni tabli sa upozorenjem da je na toj lokaciji zabranjeno deponovanje otpada. U poslednjih mjesec u Blacama je tri puta deponovan otpad porijeklom iz domaćinstva, zatim opasan otpad kao što su kantice od ulja i antifriza, a pored magistralnog puta ostavljena je i uginula životinja – kaže Karadžić.\nBlace su samo jedan u nizu dokaza, istakao je on, da je više nego očigledno da je problem odlaganja otpada u Nikšiću neriješiv. Neodgovorno ponašanje građana prema životnoj sredini, smatra on, veoma je izraženo pa se otpad odlaže kako pored saobraćajnica, tako i pored riječnih korita što stvara loš imidž zajednice.\n- Još jednom opominjemo neodgovorne da su takve aktivnosti nedopustive i da napokon nađu prihvatljiv način odlaganja otpada. Takođe, pozivamo nadležne ekološke inspekcije da konkretizuju svoje poslove i da već jednom procesuiraju prekršaje prema životnoj sredini – naglašava Karadžić.\nMobilijar u eko-parku, koji je DMEN postavio u okviru projekta, već je jednom bio oštećen, pa su ga ekolozi popravili. DMEN je lani pokrenuo i inicijativu da se Blace i Studenačke glavice stave pod zaštitu u kategoriji „predio izuzetnih odlika“.


Već duži niz godina Fondacija Kvinna till Kvina sprovodi regionalni program zagovaranja za EU, koji uključuje sve zemlje zapadnog Balkana. Cilj ovog programa je pružiti ženskim organizacijama veću vidljivost u procesu EU integracija, ojačati učešće žena u njima i osigurati poštovanje ženskih ljudskih prava.\nOve godine, usled pandemije kovida 19, nedelja konsultacija između aktivisktinja ženskih organizacija sa Balkana i predstavnika/ca EU institucija odvija se onlajn u od 4. do 12. novembra. Na brojnim sastancima, predstavljanjima i diskusijama braniteljke ženskih i ljudskih prava iz regiona imaće priliku da predstavnike/ce Evropskog parlamenta, Evropske službe za spoljne poslove, Odeljenja za politiku EP, Generalnog direktorata itd., upoznaju sa svojim radom, raspravljaju o stanju u pojedinačnim državama; ali i od predstavnika EU institucija čuju koji su glavni izazovi sa njihove sstrane u sprovođenju EU integracija. Cilj je naravno doprinost ženskih organizacija ovom procesu, ali i unapređenje rodne jednakosti i položaja žena na Balkanu.\nSkup je započet u utorak, 4. novembra, sesijom sa članicom Evropskog parlamenta i predsednicom Parlamentarnog odbora za pridruživanje i stabilizaciju EU−Srbija Tanjom Fajon.\nNedelja konsultacija deo je programa „Jačanje ženskih prava, učešća i uticaja na Zapadnom Balkanu“, čiji je cilj osnaživanje ženskih prava i ravnopravno učešće žena u donošenju odluka na Zapadnom Balkanu. Program od 2015. godine doprinosi rodnom pristupu procesima pristupanja EU i jačanju ženskih organizacija civilnog društva u šest zemalja koje se pridružuju EU.


Srpski fudbalski reprezentativac Sergej Milinković Savić napustiće Lacio u slučaju odgovarajuće ponude, izjavio je predsednik rimskog kluba Klaudio Lotito.\nLotito je letos odbijao sve ponude za Sergeja, zahtevajući čak 180 miliona evra za transfer, ali se po svemu sudeći predomislio svestan da naš fudbaler ne igra u formi kao prošle sezone.\n"U današnje vreme veoma je komplikovano da igrač ostane u jednom klubu do kraja karijere. Lacio je stabilan, ide nam dobro i naši igrači pokazuju sjajne igre i možda razmišljaju da ostanu zbog svega što radimo", rekao je Lotito za "Tutomerkato".\nZa bivšeg đaka Vojvodine, koji je nedavno produžio ugovor sa Rimljanima do 2023. godine, u trku se uključio i Inter, čiji novi sportski direktor Đuzepe Marota ima visoko mišljenje o Srbinu.\n"Nažalost, ekonomska moć Lacija nije kao što je imaju Barselona i Real Madrid, pa ako bi stigla ponuda koja se dobija jednom u životu za igrača, došli bismo u problem", dodao je Lotito.\nMilinković Savić je privukao interesovanje Mančester Junajteda, Juventusa, Milana, Čelsija i Pari Sen Žermena, a ranije su se spominjali i Barselona i Real Madrid.


Istočna Srbija na međunarodnom sajmu turizma – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBOR, BEOGRAD – Međunarodni sajam turizma u Beogradu, koji se ove godine održava 42. put, završen je 23. februara. Uz učešće više od 900 izlagača iz 40 zemalja sa svih kontinenata, sajam je ove godine potpuno ispunio očekivanja i po sadržajima bio jedan od najvećih do sada.\nPosetioci sajma imali su priliku da na turističke aranžmane ostvare značajne popuste, koji su se kretali i do 50 odsto za pojedine destinacije, dok su popusti za najpopularnija letovanja u Grčkoj, Bugarskoj i Turskoj iznosili od pet do 20 odsto.\nIstočna Srbija i turistička ponuda ovog kraja bila je ove godine u fokusu. Kako se čulo na sajmu, Evropska unija i Nemačka uložiće 16 i po miliona evra u razvoj turizma u istočnoj Srbiji, jer je ovaj kraj, kako je ocenjeno, neotkriven biser koji može značajno da doprinese turističkoj ponudi Srbije.\nTuristička organizacija Bor imala je na sajmu značajno predstavljanje, a prema rečima gradonačelnika Bora Aleksandra Milikića, koji je posetio štand, predstavljene su najznačajnije destinacije za turiste u Boru, od Lazareve pećine, preko Brestovačke Banje do Borskog jezera koje je bilo i ostaje prioritet za razvoj turizma u okolini grada Bora.\nTags: Bor, evropska unija, grad bor, istocna srbija, sajam turizma, turizam\nPrevious Projekat podrške integraciji Roma na području Bora\nNext Javna rasprava o planu teretne obilaznice oko Bora


KPKT: Privrednici i vlast razgovarali o smanjenju parafiskalnih nameta - BHRT\nYou are here: Home / Privreda / KPKT: Privrednici i vlast razgovarali o smanjenju parafiskalnih nameta\nKPKT: Privrednici i vlast razgovarali o smanjenju parafiskalnih nameta\n14.02.2018. By B.E. Off 23\nMinistar trgovine, turizma i saobraćaja Tuzlanskog kantona Mirsad Gluhić istaknuo je da je cilj sastanka da se sagleda i “stavi na papir“ koji su to parafiskalni nameti koji opterećuju privrednike.\n“To treba riješiti zakonskim putem. Naravno da bi to omogućilo brži razvoj privrede i stvaranje boljeg ambijenta za strane ulagače, ali i domaće privrednike koji bi se trebali širiti”, rekao je Gluhić.\nPrema njegovim riječima, u privredi postoje parafiskalni nameti te da privrednici danas treba da kažu koji su to nameti i da se sagleda koji se realno mogu ukinuti.\n“Federalni zakon o turizmu ukinuo je turističku taksu i to je jedan doprinos skidanju jednog od parafiskalnih nameta, i tako treba krenuti redom”, ocijenio je Gluhić.\nPredsjednik Udruženja za trgovinu, ugostiteljstvo i turizam KPKT-a Kasim Selimović smatra da je privreda BiH preopterećena parafiskalnim nametima, te da oni privredu opterećuju “više od 200 posto”.\n“Mi smo pravili analizu zajednu s privrednom komorom i imamo oko 300-400 parafiskalnih nameta od raznih nivoa vlasti”, kaže Pavić.\nPotvrdio je je da poslodavci nemaju mogućnost radnicima povećati plate zbog opterećenja parafiskalnim nametima.\nRadnici Hidrogradnje s Dunovićem: Stalno vršiti pritisak da se problem riješi 14.02.2018.\nNarodno pozorište Sarajevo: Večer Broadwaya sa Bredley Deanom 14.02.2018.


Stopirana trgovina akcija Zetatransa – Bankar.me\nNovember 27, 2019 BERZA, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nNa taj način je spriječeno da Slovenci prilikom preuzimanja Zetatransa plate višu cijenu akcija zainteresovanim prodavcima akcija. Od 15. novembra do ponedjeljka 25. novembra cijena dionica Zetatransa porasla je oko 20 odsto i zadržala se (nakon prekida trgovine od strane uprave berze), na prosječnom nivou od oko 1,09 eura.\n“Pošta Slovenije” 15. novembra 2019. godine je obavijestila da je kao povezano lice na posredan način stekla 69,26 odsto akcija “Zetatransa”, a po osnovu sticanja (13. novembra 2019. godine) 72,13 odsto akcija grupacije “Intereuropa” iz Kopra, dosadašnjeg većinskog vlasnika podgoričke firme. Istovremeno najavili su da će ispoštovati zakonsku i objaviti ponudu za preuzimanje i ostalih akcija Zetatransa.\nU postupku preuzimanja akcija kompanije u Crnoj Gori, prema zakonskim pravilima, minimalna ponuđena cijena mora biti ona koja je posljednja bila na berzi, a može i biti viša, ukoliko to novi strateški investitor odluči.\nU skladu sa stavom iz člana 168. pravila Montenegroberze, berza može obustaviti trgovinu akcijama “u slučaju primanja obavještenja o namjeri objavljivanja ponude za preuzimanje, ako se akcijama trguje u modalitetu kontinuirane trgovine”.\nPrivremena obustava trgovanja akcijama Zetatransa ne može trajati duže od deset dana. O eventualno dodatnom produženju suspenzije, da bi se spriječile eventualne manipulacije u trgovini akcijama na berzi, morala bi da odlučuje Komisija za tržište kapitala.Zetatrans je 16. januara 2008. godine, postalo je član Intereuropa grupacije.\nDrugi po veličini vlasnik Zetatransa je građevinska kompanija Zetagradnja biznismena Blagote Radovića sa 2,28 odsto\nPOJMOVIakcije zetatransa Zetatrans zetatrans montenegroberza\nPrevious Eksperti neophodni modernim kompanijama, ali još potrebniji timski igrači\nSljedeći Koliko se zarađuje od sponzorisanih objava na društvenim mrežama?


OSTAVLJENI NA MILOST: Talibani oduzeli obezbeđenje bivšem predsedniku Avganistana\n26. 08. 2021. u 12:02\nTALIBANI su oduzeli obezbeđenje bivšem predsedniku Avganistana Hamidu Karzaju i bivšem premijeru Abdulahu Abdulahu, koji zvanično na čelu Visokog saveta za nacionalno pomirenje.\nTalibani su u ponedeljak konfiskovali oružja iz Karzajeve pratnje i oduzeli mu vozila, zbog čega se bivši predsednik udružio sa bivšim rivalom na predsedničkim izborima 2014. godine, preneo je CNN.\nU sredu, talibani su pretražili Abdulahov dom i oduzeli i njemu telohranitelje i vozila.\nKarzaj i Abdulah su zvanično u kućnom pritvoru u Kabulu, bez obezbeđenja, ostavljeni na milost talibanima, rekao je CNN-ov izvor.\nProšle nedelje, portparol talibana izjavio je za CNN da je njihova grupa želela inkluzivnu vladu, a od tada je održala razgovore sa Karjazem i Abdulahom, koji su ostali u Kabulu kada su ga talibani preuzeli.\nAbdulah je prethodno rekao da se nada da će talibani formirati inkluzivnu vladu, ali je sada manje optimističan nego pre nedelju dana, dodao je izvor CNN-a.\n"MORAMO IH IZVADITI IZ RUKU TALIBANA": Sportistkinje apeluju za pomoć SAD u evakuaciji\n19. 08. 2021. u 11:58\nTALIBANIMA POKLON OD SAD I NATO: Ostavili im 83 milijarde dolara u oružju, opremi i obučenim ljudima\n18. 08. 2021. u 15:38\nKRIZA U AVGANISTANU: Japan zatvorio amabasadu u Kabulu\n17. 08. 2021. u 11:09\ntalibani vesti Avganistan vesti obezbeđenje Hamid Karzaj


M. D. 21. novembra 2016. 21:00\nĐaci uče lekcije o orijentaciji, o snalaženju uz pomoć godova drveta, mahovine i zvezde Severnjače, a udžbenik koji je štampan 2015. godine ni jednom rečenicom ne spominje GPS, iako danas gotovo svaki učenik ima mobilni telefon i koristi gugl mape…\nOvako je u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti, na nedavnoj tribini o reformi osnovne škole govorio dr Filip Marić s Matematičkog fakulteta u Beogradu. On nije bio planirani govornik na ovoj tribini Odbora za obrazovanje SANU, javio se tokom diskusije iz poslednjih redova. Ispričao je kako su sva deca u odeljenju njegove ćerke koja ide u treći razred izglasala da žele izborni predmet „Od igračke do računara”. Ali, učiteljica je odbila rezultat „plebiscita”, s obrazloženjem da nije osposobljena da drži nastavu. Dr Marić je rešio problem tako što volonterski drži sekciju trećacima u školi svoje ćerke.\nUpravo je predlog promene koncepcije tehničkog i informatičkog obrazovanja (TIO), uz model buduće devetogodišnje osnovne škole po modelu 3+3+3, izazvao najviše polemike u SANU. Uvođenje informatike i računarstva kao obaveznog, posebnog predmeta i odvajanje od sadašnjeg predmeta TIO, izazvala je proletos žestoke reakcije nastavnika tehničkog, potom burnu raspravu na Nacionalnom prosvetnom savetu (NPS), koji je taj predlog za sada odbacio, a o tome se nedavno raspravljalo čak i na zasedanju Skupštine Srbije.\n– Zašto nastavnici TIO nemaju svog predstavnika u NPS, ako ga imaju društva matematičara, nastavnika geografije, muzičkog…? Naši stavovi su mogli da se čuju samo zahvaljujući tome što je predsednik Saveta Aleksandar Lipkovski dozvolio da govorimo na sednici na kojoj se o tome odlučivalo – rekao je prof dr Slobodan Popov, predsednik Centra za razvoj i primenu nauke, tehnologije i informatike.\nPo njegovom mišljenju, nepotrebno je došlo do suprotstavljanja ova dva područja, jer „nije dobro da se na bilo kojem nivou razdvaja tehničko od informatike”. On je objasnio da je do ovoga došlo jer su se oni koji nisu stručni za ovu oblast „upetljali” u pravljenje nove koncepcije i onda su na silu pokušali taj predlog da proguraju kroz zvanične institucije.\nJapanski zadatak namenjen đacima mnogo je namučio i odrasle\n– Potrebno je formirati ekspertski tim pri SANU, u koji bi bili uključeni i stručnjaci zavoda, privredne komore, ali i nastavnici TIO. Tražimo i da se obezbede savremeni kabineti jer škole nisu opremljene – rekao je Popov.\nOn je istakao i da to ne znači da su nastavnici TIO protiv reforme, naprotiv, i kao primer sporosti promena naveo da je važeći normativ za opremanje kabineta za tehničko i informatičko obrazovanje pisan još 1987. godine. Tu se pominju „muzejski” predmeti poput grafoskopa i dijaskopa, u školama odavno prevaziđeni.\nDr Stevan Jokić iz Instituta za nuklearne nauke Vinča, koji je bio inicijator projekta „Ruka u testu”, koji 2003. uveden kao izborni predmet u školama širom Srbije, smatra da je današnjim klincima potrebna drugačija škola.\n– Deca u školi su „palčići”, uglavnom sve rade s dva palca na mobilnom telefonu, svako dete sve informacije ima u džepu, okrenuti su kulturi ekrana, gledaju sliku dve sekunde, a odgovor traže za 15, ona bukvalno žive u virtuelnom svetu i ako mi nastavnici to ne poštujemo, nećemo moći da komuniciramo s njima. Mi smo im usadili da uče napamet, umesto da se pridržavamo one rečenice „da je bolja upotrebljiva nego puna glava” – rekao je dr Jokić.\n– Tačno je da deca danas dosta koriste računare, ali ne za učenje. Takođe često čujemo da informatika nije moguća bez računara, što nije tačno. Novi svetski trend koji je krenuo s Novog Zelanda pokazuje da je učenicima u nižim razredima moguće preneti znanje bez korišćenja računara – rekao je dr Đorđe M. Kadijević iz Instituta za pedagoška istraživanja.\nBilo je i drugih učesnika u raspravi koji su zastupali stav da nastava informatike u nižim razredima može da se organizuje bez računara – dovoljni su tabla, kreda i motivacija…\nČulo se i da 80 odsto onoga što profesori nauče na fakultetu zastari dok dođe vreme da se prenese učenicima, a da za preostalih 20 odsto profesor čak i nije potreban, jer đak ima mogućnosti da sve sazna a da ne izađe iz svoje sobe. Mnogi govornici su rekli i da je potpuno nebitno koji ćemo model škole usvojiti, bitno je da se deca aktiviraju, umesto da 95 odsto vremena na času sede i slušaju nastavnika.\nInformatika u modelu škole „3+3+3”\nU obrazovnom sistemu tipa 3+3+3 informatika se može uključiti kao opšteobrazovni predmet od prvog razreda. Prve tri godine predmet bi bio kroz razrednu nastavu i učilo bi se o informaciono-komunikacionim tehnologijama na najopštijem nivou. Sledeće tri godine informatika bi bila u vidu predmetne nastave kroz konkretne primere, a poslednja tri razreda bi bila fleksibilna: svi učenici bi imali obavezne sadržaje informatike, ali i mogućnost izbora dodatnih oblasti. Ovaj predlog u SANU su zastupale mr Biljana Marić iz Hemijsko-prehrambene tehnološke škole i i Bojana Satarić iz Srednje škole za ekonomiju, pravo i administraciju iz Beograda.


U 2018. godini – Evropskoj godini kulturnog nasleđa, Ministarstvo za evropske integracije Republike Srbije, koje predstavlja Srpsko nacionalno telo Intereg-IPA CBC Mađarska-Srbija Programa, lansiralo je internet platformu www.srbija-projektieu.rs, posvećenu nacionalnim kulturnim spomenicima u Srbiji. Glavni ciljevi ovog projekta digitalizacije nacionalne kulturne baštine su predstavljanje ovih spomenika širem auditorijumu, kao i isticanje važnosti njihove obnove i značaja korišćenja sredstava iz EU fondova u oblasti kulture i stvaralaštva.\nPored istorijskog pregleda, informacija o projektima obnove i video klipova, ova platforma takođe pruža posetiocima mogućnost virtuelnog razgledanja pet spomenika koje predstavlja: Subotičke sinagoge, Bačke tvrđave, Crkvenog kompleksa u Jablanici, Pirotske tvrđave i Golubačke tvrđave.\nObnova ovih pet spomenika je sufinansirana je od strane Evropske unije, a putem IPA programa prekogranične saradnje između Srbije i susednih zemalja: Bugarske, Crne Gore, Mađarske i Rumunije.\nObnova Subotičke sinagoge i Bačke tvrđave realizovana je kroz IPA program prekogranične saradnje Mađarska-Srbija (2007-2013), putem projekata DIAMOND i FRESCO. Dodatne informacije o ovim projektima dostupne su u publikaciji Katalog projekata.


Program je otvoren emitovanjem i zvučnih i audio-zapisa u kojim Ćosić govori o svom odnosu prema zavičaju, za koji je bio višestruko vezan, i u koji je rado dolazio i pomagao njegov kulturni i ukupni razvoj.\n"Zavičaj je moja primarna, prvorodna slika sveta: antropološka, jezička, psihološka, etička matrica mog književnog dela", govorio je Ćosić koju godinu pred smrt (umro je 2014). "Ja i jarko i tamno pamtim moju Veliku Drenovu, njene ljude pretovarene iskustvima životne muke i za sve spremne; pamtim polje - Reku i Belo brdo sa vinogradima, gde mi je deda Jeftimije ljubavlju otkrivao život i lepotu biljaka; pamtim životne neumore i patnje majke seljanke, i patnje većih mučenica od nje, pamtim bedu drenovskih, stragarskih i parcanskih nadničara, kojima je svaki dan bio gladna godina..."\nPozdravljajući prisutne u punoj sali Doma kulture, Gerasim Atanasković, predsednik Skupštine opštine Trstenik, najavio je da će se uskoro u ovom mestu podići odgovarajući spomenik Dobrici Ćosiću, a pesnik Veroljub Vukašinović, upravnik Biblioteke "Jefimija", govorio je o značaju Ćosićevog kljiževnog dela i njegovoj borbi za kulturne vrednosti srpskog naroda, pre svega za jezik, tradiciju, moral i veru.\nU tribinskom delu svečanosti o Ćosiću i njegovom delu govorili su književni istoričar Milivoje Pavlović, sociolog kulture Zoran Avramović i istoričar Predrag Marković.\nPavlović se osvrnuo i na značaj Ćosićevog dela izvan proznog stvaralaštva - na tomove tzv. nefikcijske književnosti (dnevnici, biografski zapisi, portreti pisaca, polemike, pisma) bez kojih se ne može precizno ispisati novija istorija srpske kulture i naše duhovnosti. "Ćosić je raspolagao velikom epistolarnom energijom, i u njegovim pismima, razaslatim različitim ljudima na sve četiri strane sveta, Ćosićeva poetička pozicija potvrđivala se kao visokomoralna i duboko etička", kazao je Pavlović.\nOsvetljavajući Ćosićev javni angažman iz ugla sociologije, Zoran Avramović je takođe istakao principijelnost i doslednost velikog pisca, koji je na sebe primio i različite javne šamare, pa i one namenjene srpskom narodu.\nIstoričar Predrag Marković govorio je o Ćosićevom patriotizmu i lokalpatriotizmu, ali i o njegovom uticaju na društvene, a ne samo kulturne prilike u Jugoslaviji i Srbiji u drugoj polovini prošlog veka, i na početku trećeg milenijuma.\nĆosić je bio čovek koji je stvari uvek nazivao pravim imenom, zaključeno je na tribini.\nSto godina od Ćosićevog rođenja biće obeleženo nizom prigodnih događaja i izdanja.\nNaredna tribina održaće se iduće subote u Udruženju književnika Srbije, u Francuskoj 7 u Beogradu.\nsvečana akademija Trstenik vesti Vek Dobrice Ćosića Narodna biblioteka Jefimija


Ulaganje u istraživanje, razvoj i inovacije / 1\nPlanirate li ulaganje u jedno od navedenih područja istraživanja:\nEksperimentalni ili teorijski rad poduzet prvenstveno kako bi se stekla nova znanja o temeljnim načelima fenomena i vidljivih činjenica, bez predviđene izravne tržišne primjene ili uporabe (samo kao aktivnost koja također uključuje faze industrijskog istraživanja i/ili eksperimentalnog razvoja).\nStjecanje, kombiniranje, oblikovanje i uporaba postojećih znanstvenih, tehnoloških, poslovnih i ostalih mjerodavnih znanja i vještina u cilju razvoja novih ili poboljšanih proizvoda, procesa ili usluga. To može uključivati i, primjerice, djelatnosti u cilju konceptualnog definiranja, planiranja i dokumentiranja novih proizvoda, procesa ili usluga.\nPlanirano istraživanje ili kritički pregled u cilju stjecanja novih znanja i vještina za razvoj novih proizvoda, procesa ili usluga odnosno za postizanje znatnog poboljšanja postojećih proizvoda, procesa ili usluga. To obuhvaća stvaranje sastavnih dijelova složenih sustava i može uključivati izradu prototipova u laboratorijskom okruženju ili u okruženju sa simuliranim sučeljima postojećih sustava te pilot-linije ako je to neophodno za industrijsko istraživanje, prvenstveno za provjeru generičke tehnologije.\nEvaluacija i analiza potencijala projekta, čiji je cilj podržati proces donošenja odluka objektivnim i racionalnim otkrivanjem njegovih prednosti i nedostataka, mogućnosti i prijetnji (SWOT) te utvrditi resurse potrebne za njegovu provedbu i u konačnici njegove izglede za uspjeh (prihvatljivo kao jedina projektna aktivnost samo za velika poduzeća).


Gledaj.rs | VAKCINE Korona virus Unicef\nAutor : Beta, gledaj.rs / 20-10-2020 / 0 Komentara\n„Vakcinisati svet protiv KOVIDA-19 uskoro će biti jedna od najvećih zadataka u istoriji čovečanstva, i treba da možemo da delujemo onoliko brzo koliko se brzo budu proizvodile vakcine“, rekla je danas Henrijeta For, generalna direktorka Dečjeg fonda Ujedinjenih nacija (UNICEF) u saopštenju.\nDa bi moglo da se radi brzo, treba već sada delovati brzo, i do kraja godine će Fond već imati pola milijardi špriceva rasporedjenih na mestima gde mogu brzo da se podele i po najboljoj ceni.\nDa bi dala ideju o veličini poduhvata rekla je da bi 520 miliona špriceva koje organizacija namerava da uskladišti do kraja ove godine, ako bi se poredjali jedan do drugog, mogli opasati svet jedan i po put.\nNovac za špriceve i za pet miliona kutija da bi se bezbedno odbacili kada budu upotrebljeni, je iz Udruženja za vakcine Gavi, u saradnji sa državnim vlastima, fondacijama, medjunarodnim organizacijama i firmama. UNICEF, najveći kupac vakcina na svetu, zadužen je za koordinisanje nabavke.


Dug za porez možete odložiti do 60 rata\nponedeljak, 4. april 2016. 17:58h\nSekretarijat za poresku administraciju grada Pančeva obaveštava poreske obveznike da je Skupština Republike Srbije usvojila izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, i da su stvoreni uslovi da poreski obveznici pod povoljnim uslovima mogu ostvariti pravo na odlaganje poreskog duga na rate.\nGrađani imaju pravo na podnošenje zahteva za odlaganje duga do 60 rata i otpis kamate na predmetni dug Pixabay.com\n1. Poreski obveznici koji na dan 4.3.2016. godine imaju glavnicu poreskog duga koji ne prelazi 2.000.000 dinara mogu odložiti plaćanje glavnice poreskog duga najduže do 60 mesečnih rata uz otpis 100% kamate\nZahtev za odlaganje plaćanja poreskog duga poreski obveznik može podneti samo jednom, i to počev od 1. aprila i najkasnije do 4. jula 2016. godine.\nUslov za ostvarivanje prava na plaćanje dugovanog poreza na rate jeste da poreski obveznik izmiri sve tekuće obaveze dospele za plaćanje od 4.3.2016. godine do dana podnošenja zahteva i dostavi dokaz o tome.\nPoreskom obvezniku koji redovno izmiruje rate odloženog poreskog duga i tekuće obaveze u skladu sa zakonom, po isteku svakih 12 meseci otpisuje se kamata na uplaćenu glavnicuduga.\nAko poreski obveznik pre isteka roka odloženog plaćanja poreskog duga isplati glavnicu odloženog duga u potpunosti, poreskom obvezniku se otpisuje celokupna kamata na taj dug.\nZa vreme plaćanja poreza na rate na taj porez obračunava se kamata po stopi jednakoj referentnoj kamati Narodne banke Srbije.\n2. Poreski obveznik koji na dan 4.3.2016. godine ima glavnicu poreskog duga koja prelazi 2.000.000 dinara, takođe može podneti zahtev za odlaganje plaćanja poreskog duga koji u sebi sadrži 50% pripadajuće kamate nakon ovog datuma.\nPodnošenje zahteva za odlaganje plaćanja poreskog duga iznad 2.000.000 dinara nije oročeno.\nPoreski obveznik može poreski dug na ovaj način odložiti najviše do 60 meseci.\nPoreski obveznik za vreme trajanja odloženog plaćanja poreskog duga na rate je dužan da plaća rate odloženog poreskog duga kao i tekuće obaveze.\nPoreski obveznik koji redovno izmiruje rate odloženog plaćanja kao i tekuće obaveze u skladu sa zakonom, stiče pravo da mu se otpiše 50 % kamate koja se odnosi na taj poreski dug plaćen u tom periodu, po isteku svakih 12 meseci - do izmirenja tog duga u potpunosti.\nU slučaju da ovakav poreski obveznik i pre isteka roka plaćanja poreskog duga na rate isplati poreski dug u potpunosti, otpisaće mu se 50% kamate na taj dug.\nZa vreme plaćanja poreza na rate na taj porez obračunava se kamata po stopi jednakoj referentnoj kamati Narodne banke Srbije, navodi se u saopštenju.


Dino Dvornik rođen je 1958. godine u Splitu. Muzičku karijeru započeo je u sastavu „Kineski zid“, koji su činili on i njegov brat Dean. Ovaj sastav izdao je debi album 1983. godine i posle toga prestao sa radom. Dean potom odlazi u Ameriku (poslednjih godina i on je izdao nekoliko solo albuma), a Dino nastavlja sa radom u muzičkim studijima.\nPosle pet godina rada „iza zavese“, počinje da se pojavljuje na festivalima po bivšoj Jugoslaviji kao solista. Njegovi prvi albumi doneli su fank hitove, koji su se veoma često okretali po diskotekama, radio stanicama i televizijama. Za veoma kratko vreme stekao je veliku popularnost širom bivše Jugoslavije.\nKrajem osamdesetih sarađivao je sa najpoznatijim muzičarima stare Jugoslavije, među kojima su javnosti najpoznatiji Davor Gobac iz „Psihomodo Popa“ i Rambo Amadeus. Sredinom devedesetih godina imao je kraću pauzu u karijeri zbog privatnih problema, ali se posle nekoliko godina vratio na scenu.\nGrađanski rat je u velikoj meri usporio njegov uspon na muzičkoj sceni, posebno geografski, što se pokazalo i na otkazanim koncertima u Sava centru u Beogradu, kada je prodat izuzetno mali broj karata.\nPoslednjih godina priklonio se tehno zvuku, a ovaj pravac je, čini se, bio i logičan nastavak popularne muzike za narodne mase koju je radio.


AZK dala saglasnost na predlog Glavnog grada o biznis zonama – Portal Podgorica\nAZK dala saglasnost…\nAZK dala saglasnost na predlog Glavnog grada o biznis zonama\nSavjet Agencije za zaštitu konkurencije (AZК) ocijenio je početkom ovog mjeseca da je Nacrt izmjena i dopuna odluke o osnivanju biznis zona Glavnog grada u skladu sa Zakonom o kontroli državne pomoći.\nRadi se o predlogu administracije gradonačelnika Ivana Vukovića, funkcionera Demokratske partije socijalista (DPS), koja je izgubila vlast na parlamentarnim izborima održanim krajem avgusta, piše Dan.\nNovim predlogom, koji je, kako tvrde iz AZК, usklađen sa zakonom, biznis zona u Podgorici uvećava se za osam novih parcela ukupne kvadrature 813,78 hiljada kvadrata, koje se nalaze u katastarskoj opštini Cijevna.\nGlavni grad Podgorica je donio odluku o osnivanju biznis zona Podgorica jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam, osam devet i deset.\nOdluka je rješenjem Savjeta AZK od 5. novembra prošle godine ocijenjena kao usklađena sa Zakonom o kontroli državne pomoći. Ona sadrži podatke o preciznoj lokaciji i vlasništvu zemljišta na kojem se osniva biznis zona, načinu upravljanja, infrastrukturnog opremanja lokacije, vrste djelatnosti koje se mogu obavljati i onima koje ne mogu, olakšicama koje se mogu odobriti korisnicima, međusobna prava i obaveze osnivača i vlasnika ako je lokacija ili njen dio u privatnom vlasništvu i druga pitanja u cilju podrške ekonomskom razvoju opštine i otvaranju novih radnih mjesta.


90 godina od podizanja Spomen kompleksa 'Cerska bitka' u Tekerišu\n2018. godine na stogodišnjicu završetka Prvog svetskog rata i 104-tu godišnjicu pobede srpske vojske u Cerskoj bici, navršava se još jedna izuzetno bitna godišnjica, 90 godina od podizanja Spomen-kompleksa 'Cerska bitka' u Tekerišu.\nTekeriš i planina Cer, zauzimaju posebno i značajno mesto u istoriji Srbije. Legendarni vojvoda Stepa Stepanović sa svojim ratnicima, cerskim junacima, na ovom području je održao 'lekciju' iz ratovanja tada neprikosnovenoj velikoj vojnoj sili Austro-Ugraskoj. Cerska bitka je imala posebno mesto kod svakog srpskog vojnika i komandanta do kraja rata, ona je bila izvor snage za sve pobede i patnje kroz koje je prošla srpska vojska u toku Prvog svetskog rata.\nSpomen – kompleks u Tekerišu godišnje ima 10.000 poseta. Od 10.000 poseta, 8.000 su đaci, a samo 2.000 posetioci koji dolaze, u organizovanim grupama i individualno, da se poklone senima cerskih junaka.


Global Voices najavljuje investiranje od strane Omidyar mreže. · Global Voices na srpskom\nPrevod objavljen 09/07/2010 20:22 GMT\nPročitajte članak na македонски, Malagasy, عربي, বাংলা, Italiano, 繁體中文, 简体中文, English\nSa oduševljenjem najavljujem da je Omidyar mreža investirala 1.2 miliona dolara u rad Global Voices. Omidyar je filantropska fondacija koju su napravili osnivači eBaya Pierre Omidyar i njegova supruga Pam da bi poboljšali živote ljudi iskorištavajući “moć tržišta”. Omidyar je podržala neke organizacije kojima se najviše divimo Wikimedia fondaciju, Creative Commons, Ushahidi, Witness –i mi smo izuzetno ponosni što smo deo “razreda” koji uključuje MySociety organizaciju iz UK i kenijsku družinu XYZ Show, koja se bavi političkom satirom.\nOmidyar je poznat po tome što pruža izazov onima koje finansira da idu ka finansijskoj stabilnosti, put koji smo već odredili kao naš visoki prioritet. Sa podrškom Omidyar planiramo da proširimo našu čitalačku publiku online i preko e-maila, i da napravimo sporazume o sindikalnom udruživanju (kao one koje imamo sa La stampa i Reuters) sa najmanje 5 novih partnera te da započnemo kreiranje originalnih sadržaja na francuskom i španskom, kao što je to slučaj sa engleskim jezikom.\nFinansiranje od strane Omidyar će nam takođe pomoći da podupremo infrastrukturu koja je neophodna za upravljanje našim kompleksom i međunarodnim timom. Global Voicesovi urednici i saradnici su na svim kontinentima izuzev Antarktika, a naš menadžment je rasut širom sveta. Dok smo radili na tome da postanemo virtualna organizacija bez kancelarija i ormara za kartoteku, suočili smo se sa mnogo praktičnih i administrativnih izazova kako bi dokazali da smo sposobni da nastavimo proširivanje i razmenjivanje glasova građana iz celog sveta. Ko god je radio u neprofitnom sektoru razume da je najteže pronaći podršku za finansiranje te vrste neprivlačnih aktivnosti. Zato smo mi posebno zahvalni da Omidyar investira u celu našu organizaciju, a ne samo u specifične projekte.\nZaista smo uzbuđeni zbog ovog novog napretka i bliske saradnje sa našim prijateljima iz Omidyar-a, posebno sa Stephen King, višim direktorom za investicije. Naš Upravni odbor će kasnije ove godine biti proširen sa dva člana, uključujući Stephen-a, i trećim, koji će biti izabran iz redova naših zaposlenih i volontera. Hvala Omidyaru i svim našim divnim podržavaocima koji ovu organizaciju čine mogućom.\npre 1 nedeljeJužna Amerika


Burger King ponovo u Rumuniji - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nBurger King ponovo u Rumuniji\nNakon dve godine „zatišja”, Burger King se vraća na tržište Rumunije.\nKako objavljuju rumunski mediji, američki lanac planira da u naredne četiri godine u Rumuniji otvori 30 restorana. Burger King je, inače, pre dve godine „nestao“ sa ovog tržišta kada se tadašnji nosilac franšize Atlantic Restaurant System povukao iz posla usled nesolventnosti, zatvorivši sve restorane američkog fast-food brenda.\nIz sedišta kompanije u Americi, pak, ovih je dana potvrđeno da se Burger King vraća u Rumuniju, s tim što će matična kompanija ovog puta biti direktno uključena u razvoj mreže. Kompanija je osnovala joint venture Burger King SEE, koji će, pored Rumunije, biti zadužen i za razvoj franšize u Italiji, Poljskoj i Grčkoj. Novoosnovana kompanija je, zapravo, nosilac master franšize i ima pravo da dalje daje pojedinačne franšize.\nPovratkom na tržište Rumunije, Burger King je najavio i da je spreman da uloži više desetina miliona evra u razvoj mreže, a planirano je da budu otvoreni restorani sva tri formata – drajv-in (drive-in), ulični restorani i restorani prilagođeni šoping molovima.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Apr.2020, 02:12\nAnimacija koju su spremili naučnici sa Aalto univerzteta pokazuje kako samo jedan kašalj može lako da zarazi prisutne u radnji.\nKompjuterska simulacija pokazujekako virus sa inficirane osobe putuje u zatvorenom prostoru, a čak i kada inficirana osoba ode, za njom >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << ostaje oblak kapljica.\nKako se na snimku vidi,čim se osoba zakašlje, virus se širi kroz rafove. Plave kuglice su delovi virusa koji ostaju niže, dok žuti idu više od njih.\n"Ako morate u radnju, idite što je ređe moguće i ostanite tamo što je kraće moguće", poručuje Vile Vuorinen, naučik sa finskog Aalto univerziteta koji je radio na ovoj simulaciji.\nKako dalje objašnjavaju naučnici sa ovog univerziteta, padanje kapljica na pod može da traje i do nekoliko minuta, a ekstremnomale čestice virusani ne padaju na pod već se kreću vazduhom ili ostaju da lebde u njemu ukoliko nema vazdušnih struja. Neke od tih čestica mogu da završe u respiratornom traktu prolaznika.\n"Kupci u supermarketima opipavaju jabuku ili paradajz i morate da budete svesni da kući nosite hranu na čijoj se površini nalaze mikrobi od stotina prstiju', rekao je za"Hafington post" Džef Nilken, stručnjak za bezbednost hrane u Los Anđelesu.


Nove lokacije i stanovi za porodice sa niskim primanjima - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Vesti Nove lokacije i stanovi za porodice sa niskim primanjima\nNove lokacije i stanovi za porodice sa niskim primanjima\nUsvajanjem odluke o obezbeđivanju preduslova za realizaciju projekta izgradnje stanova namenjenih porodicama sa niskim i srednjim primanjima, u narednom periodu na pet lokacija biće izgrađeno 400 stanova. Projekat se realizuje kreditnim sredstvima Razvojne banke Saveta Evrope i drugih izvora.\nPored dve postojeće lokacije u naseljima Aerodrom i Kolonija, grad Kragujevac će radi ispunjenja preuzetih obaveza opredeliti još tri lokacije u Tankosićevoj ulici, Bulevaru Kraljice Marije i ulici Prvoslava Stojanovića.\nSa realizacijom projekta se kasnilo, kazao je Vladan Mihajlović direktor Gradske stambene agencije, jer je taj posao započela prethodna Vlada.\nNa spremnim lokacijama Aerodrom i Kolonija gradnja počinje odmah, ima stanova i za zakup i neprofitni otkup.\nPrethodni članakSeoske kuće za izbeglice bez rešenog stambenog pitanja\nSledeći članakNagrađeni polaznici Regionalnog centra za talente


„BMD“ pobjednik turnira u malom fudbalu | Palelive.com\nPočetna Regija Milići „BMD“ pobjednik turnira u malom fudbalu\n„BMD“ pobjednik turnira u malom fudbalu\nMILIĆI – Međunarodni turnir u malom fubalu u Milićima završen je pobjedom milićke ekipe „BMD“ /“Boksit“- „Mileks“- „Drina osiguranje“/ koja je osvojila novčanu nagradu od 10.000 KM.\nEkipa „BMD“ sinoć je u finalu pobijedila ekipu „Opština Pale“ rezultatom 4:3.\nDrugoplasiranoj ekipi sa Pala pripala je novčana nagrada od 5.000 KM, dok je nagrada od 2.000 KM pripala „Zekerić voću“ iz Tuzle, ekipi koja se plasirala na treće mjesto pobjedom nad ekipom „Auto-plac“ iz Valjeva rezultatom 7:0.\nPo 100 KM nagrade dobili su najbolji strijelac turnira Dušan Ćirković iz milićkog „Samatinija“, najbolji golman Darko Milanović iz „BMD“ i najbolji igrač turnira Mario Aladžić iz „BMD“.\nNa turniru je učestvovalo 13 ekipa iz BiH i Srbije, sa blizu 200 takmičara.\nTurnir je organizovan u okviru LJetnog festivala kulture i sporta, koji organizuje Kompanija „Boksit“, a pokrovitelji su opština Milići, „Drina osiguranje“ i preduzeće „Mileks“.\nZatvarajući takmičenje, čiji je ovogodišnji nagradni fond iznosio rekordne 24.000 KM, direktor milićkog „Drina osiguranja“ Milomir Durmić rekao je da je ova osiguravajuća kuća, kao glavni pokrovitelj turnira, i ranije podržavala brojne kulturne i sportske manifestacije, kao i donatorske akcije.\n„`Drina osiguranje` ove godne slavi 20 godina postojanja i rada. Mogu sa ponosom da kažem da smo već dvije godine lideri na tržištu osiguranja u Republici Srpskoj, a ovim pokroviteljstvom mi te uspjehe na prigodan način i obilježavamo“, rekao je Durmić.\nPrethodni članakPočeo turnir u odbojci na pijesku\nNaredni članakZaprašivanje komaraca od 11. do 15. jula


Evo gdje će biti baza NATO-a u Crnoj Gori (foto) - 06.11.2017, Sputnik Srbija\nPredsjednik Demokratske narodne partije i član Predsjedništva Demokratskog fronta Milan Knežević iznio je danas detalje urbanističkog plana u rejonu planine... 06.11.2017, Sputnik Srbija\nI ako to budu dozvolilu ima da zatruju celu planinu. Pa kad budu videli efekte toga na svom zdravlju oni koji cuteci u Crnoj Gori to podrzavaju ima dada se pitaju da li je zarad delica konformizma vise vredno zrtvovanje obraza i zdravlja... Ima onih koji misle da ce sad cena nekretnina da skoci i td neke gluposti a bice to ds ce biti jos veci robovi.\nmrgud12 pa znalo se zasto su vlasti prodale crnu goru a sto crna gora treba natovcima ne samo sto su dobili zemlju nego ce im narod placat papreno\n17:17 06.11.2017 (Osveženo: 03:45 26.08.2021)\n© REUTERS / Ints KalninsVojnik NATO-a\nPredsjednik Demokratske narodne partije i član Predsjedništva Demokratskog fronta Milan Knežević iznio je danas detalje urbanističkog plana u rejonu planine Sinjajevine, za koji tvrdi da ima veze sa izgradnjom baze NATO-a u Crnoj Gori.\nInstaliranje baze NATO-a u Crnoj Gori samo je stvar trenutka i valjda niko više ne postavlja pitanje kako je to naša država zavrijedila toliko geopolitičke pažnje osim kao još jedna u nizu globalnih kolonija čije će prirodne i privredne potencijale NATO koristiti kao sirovinu, a onda kad više ne bude imao interes, ostaviće sprženu zemlju bez budućnosti, saopštio je Knežević.\nOblast oko Sinjajavine\nKako je dodao, nemušti demanti Ministarstva odbrane da će u Crnoj Gori biti instalirana ikakva vojna baza doživljavaju se isključivo kao „blijedi pokušaj prikrivanja tragova još jedne nacionalne izdaje“.\n„Ovom prilikom želim da crnogorskoj javnosti dostavim urbanistički projekat urađen u Ministarstvu odbrane, a odnosi se na planinu Sinjajevinu. Prema ovom planu, projekat bi trebalo da tretira čitav prevoj Sinjajevine, od početne tačke u Vučju u opštini Kolašin do završne tačke Korman kod Žabljaka, dok bi centralna tačka projekta bila planina Ružica. Ovaj prostor predstavlja idealnu geostratešku poziciju za instaliranje radara i vojne baze, preko koje bi NATO ostvario potpunu obavještajnu kontrolu nad Zapadnim Balkanom“, tvrdi Knežević.\n„Instaliranjem vojne baze na Sinjajevini u potpunosti bi se raspršila ionako klimava režimska teza o ravnopravnim odnosima u NATO-u“, kaže Knežević.\nNakon javne prezentacije povjerljivog dokumenta, Knežević je pozvao Ministarstvo odbrane Crne Gore da se izjasni o priloženom urbanističkom planu i objasni crnogorskoj javnosti otkud ovaj plan kod njih i šta je njime predviđeno ako to nije vojna baza NATO-a.\n„Imajući u vidu činjenicu da je ulaskom Crne Gore u NATO čitav Mediteran osim Sirije pod punom kontrolom NATO-a, instaliranje baze na crnogorskom primorju gotovo da nije potrebno, jer za to već imaju spremne najmanje dvije luke, ali ovaj projekat na Sinjajevini bio bi od vitalnog interesa za NATO, jer geografski položaj ove planine predstavlja idealan prostor za vojnu bazu. Instaliranjem vojne baze na Sinjajevini u potpunosti bi se raspršila ionako klimava režimska teza o ravnopravnim odnosima u NATO alijansi, i da za istim stolom ravnopravne sjede Donald Tramp, Tereza Mej i Duško Marković. Uostalom, imali smo priliku da vidimo tu ’ravnopravnost‘ kad je Donald Tramp ćušnuo premijera Markovića jer mu je zauzeo mjesto prilikom samita NATO-a“, zaključio je Knežević.\n6 Novembar 2017, 21:20\n6 Novembar 2017, 21:53


Zalihe plina sve oskudnije na pumpama u RS :: realno55 ::\nBANJALUKA - Na pumpama širom Srpske sve su oskudnije zalihe tečnog naftnog gasa (TNG), kažu stručnjaci iz ove oblasti i ističu da je pred nama zimski period, kada se bilježi povećanje potrošnje ovog energenta, a pored toga postoje već određeni problemi prilikom nabavke gasa.\nFoto: Hrvoje Jelavić/Pixsel/Ilustracija\n"To u praksi znači odmah povećanje cijena i problem sa snabdijevanjem. Inače je u ovom periodu primjetno da se povećavaju cijene iz razloga povećane potražnje, a smanjene ponude, ali imamo takođe problem i sa globalnim tržištem snabdijevanja. Siguran sam da se radi o geopolitičkim interesima ili velikim trejderima", kazao je Trišić.\n"Probleme nam pravi nabavka, tako da je moguće da dođe opet do poskupljenja, odnosno do viših cijena u prosjeku od tri do pet feninga po litru", ističe Trišić.\nMilovan Bajić, direktor "Krajinapetrola" iz Banjaluke, u razgovoru za "Nezavisne" potvrdio je da su zalihe tečnog naftnog gasa sve oskudnije jer, kako kaže, probleme imaju pri nabavci.\n"Mi trenutno imamo zaliha, a koliko će nam to trajati, ne znamo, a ni na koji način ćemo u narednom periodu vršiti nabavke", kazao je Bajić.\n"Međunarodni lanci distribucije su opterećeni, na globalnim trgovačkim rutama nedostaje brodova i transportnih kontejnera, tako da je sve to razlog manjak TNG-a na tržištu i viših cijena", kazao je Bajić.\n"Međutim, ponovo na berzi nafta brent ima uzlaznu putanju i dostigla je 665 $ po toni ili 78 $ po barelu, što ukazuje na moguće povećanje ulaznih cijena u narednih desetak dana", kaže Trišić.\n"Gas sada košta 1,31 KM, dok litar dizela košta 2,28 KM, a litar benzina 2,29 KM", kazali su s ove pumpe.\nMurisa Marić, izvršna direktorica Udruženja građana DON Prijedor, rekla je nedavno da je svaki rast cijena gasa i goriva, ali i drugih proizvoda, udar na novčanike potrošača.\nIzvor: Nezavisne N.


Tri Zavidovićanke i bivša rukometašica Turbine nova pojačanja ŽRK ilidža – Sport Centar Tri Zavidovićanke i bivša rukometašica Turbine nova pojačanja ŽRK ilidža – Sport Centar\nRiječ je o mladim rukometašicama koje će puno doprinjeti tome, da Ilidžanke ostvare što bolje rezultate kako u Premijer ligi BiH, tako i na evropskoj sceni gdje ih očekuje nastup u Challlenge Cupu.\nSara Čahtarević je rođena 1998. godine, juniorska je reprezentativka naše države, igra na poziciji srednjeg beka i dolazi iz redova Krivaje iz Zavidovića.\nKao i Čahtarević, Bjelić i Saletović su također bivše rukometašice Krivaje. Pomenute igračice mogu pokritvati pozicije lijevog krila i lijevog beka, Bjelić je 1996. godište, a Saletović 1994.\nInes Halebić u Ilidžu dolazi iz redova Turbine iz Jablanice i najstarija je od novajlija, rođena 1990. godine. Ono što krasi Halebić je činjenica da može igrati na tri bekovske pozicije.\nOvome dodajmo da su redove Ilidže pred početak nove sezone napustile juniorska i kadetska reprezentativka naše zemlje, Almedina Imširović i Amina Pašović.


Sarajevo /Nastavljeno suđenje u predmetu Vikić i drugi za ratni zločin u Velikom parku / Radio Sarajevo\nSarajevo / Nastavljeno suđenje u predmetu Vikić i drugi za ratni zločin u Velikom parku\n22. 03. 2018. u 18:19:00 Fena\nNekadašnja sekretarica Specijalne jedinice policije je izjavila da je u aprilu 1992. godine u sarajevski Dom policije dovedeno osam pripadnika Jugoslavenske narodne armije (JNA) koji su kasnije ubijeni u Velikom parku.\nFahrida Mustafić je posvjedočila da je tokom rata sjedište Specijalne jedinice bilo u Domu policije, a da je komandant bio Dragan Vikić.\n"Tek sam ujutro saznala da ih je Prazina pobio. Od vojske to saznala, koja je to pričala. Neko je Vikiću rekao da se krv sapere u parku", izjavila je ona, dodavši da o tom događaju nikada nije pisala izvještaj.\nBivši policijski službenik Suad Smajlović je naveo da je u prijavnici Doma policije saznao da je izvjesni Mišo Žmiro zarobio nekoliko ljudi na Alipašinom Polju i doveo ih u Dom.\n"Tada sam saznao da su ubijeni u Velikom parku. Neki su rekli da ih je ubio Žmiro, a neki Prazina. S Vikićem nikada nisam razgovarao o ovome događaju", izjavio je Smajlović.\nTagovi: suđenje ratni zločini Dragan Vikić Jusuf Pušina Veliki park\nPotpredsjednik SNSD-a / Špirić optužio ministra: Mektić vodi hibridni rat protiv RS-a\nBL / Predsjednik "Noćnih vukova": Čudi nas koliko se priče vodi oko našeg boravka u BiH\nBanja Luka / Salkić s udruženjima žrtava genocida: Osuda veličanja ratnih zločinaca


Pismo međunarodnih organizacija premijerki Srbije o stanju u ustanovama za osobe sa invaliditetom | CEMAFORUM.rs\nMedjunarodne organizacije osoba sa invaliditetom i organizacije za zaštitu ljudskih prava uputile su danas premijerki Srbije Ani Brnabić otvoreno zajedničko pismo o podacima o KOVIDU-19 i stanju u ustanovama za osobe sa invaliditetom u Srbiji, piše agencija Beta.\nTe organizacije su upismu izrazile "zabrinutost zbog situacije u kojoj su hiljade žena, muškaraca i dece sa invaliditetom koje žive u tim institucijama širom Srbije".\nOrganizacije povodom pandemije KOVIDA-19 traže od premijerke "više informacija o odgovoru Vlade Srbije na situaciju, posebno u pogledu koraka koje preduzima kako bi se obezbedila ljudska prava osoba sa invaliditetom, uključujući i one koji žive u rezidencijalnim ustanovama".\nU pismu se navodi da je organizacija "Hjuman rajts voč" 14. aprila poslala pismo Ministarstvu rada, zapošljavanja, boračke i socijalne politike "zahtevajući informacije o, između ostalog, potezima koje je Vlada preduzela da spreči širenje KOVIDA-19 u rezidencijalnim ustanovama za decu i odrasle osobe sa invaliditetom".\nSlično tome, piše u pismu, Inicijativa za prava mentalnog invaliditeta MDRI-S poslala je 2. jula Ministarstvu rada i Republičkom zavodu za javno zdravstvo zahtev za podatke o zaraženoj deci i odraslima koji žive u ustanovama za osobe sa invaliditetom, i o broju osoba sa invaliditetom koji žive u institucijama koje su umrle od KOVIDA-19.\nOrganizacije-potpisnice pisma još jednom traže "jasne informacije o ukupnom broju infekcija i smrtnih slučajeva unutar institucija otkad je 11. marta 2020. Svetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju KOVID-19".\nS tim u vezi, premijerka Srbije u pismu se poziva da osigura "da svako ograničenje kretanja i poseta uspostavi ravnotežu zaštite osoba s invaliditetom od rizika izloženosti korona virusu, i njihove potrebe za porodicom, povezanošću i pravom na slobodu".\n"Na kraju, pozivamo vas da preduzmete korake ka reformi svih zakona i politika kako bi se ispunile obaveze Srbije prema UN", piše u pismu premijerki Brnabić uz navod iz medjunardne Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom.\nOrganizacije na kraju izmedju ostalog traže da se "hitno razvije plan za brzu deinstitucionalizaciju dece i odraslih sa teškoćama... kako bi se osiguralo da svaka osoba sa invaliditetom može da napusti instituciju i živi u zajednici", kao i da se "odrede odgovarajući finansijski i ljudski resursi za podršku prelaska sa institucionalne nege na nezavisan život u zajednici".\nPismo su potpisale organizacije: "Disability Rights International", "European Network on Independent Living ENIL", "Human Rights Watch", "Inclusion Europe", "MDRI-S" i "Validity Foundation".


Predata dokumentacija za upotrebnu dozvolu nove zgrade | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Predata dokumentacija za upotrebnu dozvolu nove zgrade\nISTOČNO SARAJEVO – Gradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Samardžija izjavio je Srni da je danas zvanično predata dokumentacija u opštinu Istočno Novo Sarajevo povodom zahtjeva Skupštine grada za dobijanje upotrebne dozvole za novi objekat gradskog Administrativnog centra.\n“Iskoristili smo danas priliku da zvanično u novim prostorijama održimo i prvi sastanak gradske uprave, i da na taj način uvjerimo javnost da ćemo, kako smo i najavljivali, do kraja mjeseca početi sa useljavanjem u nove prostorije”, istakao je Samardžija.\nPrema njegovim riječima, drugi razlog za ovaj sastanak jeste i stavljanje do znanja jednom od izvođača radova, koji kasni sa radovima, da Skupština grada više nema vremena za čekanje, mada ti radovi mogu biti nastavljeni i bez upotrebne dozvole i po useljenju gradske administracije u novu zgradu u Lukavici.\nOn nije želio da precizira o kojoj firmi je riječ, ali je rekao da se radi o radovima na klimatizaciji prostorija i lokalnom preduzeću koje ima određenih poteškoća u poslovanju, za šta grad Istočno Sarajevo i njegova uprava imaju razumijevanje.\n“Zvanično otvaranje nove zgrade Administrativnog centra grada Istočno Sarajevo planirano je za 17. septembar, na dan krsne slave grada – Svetog Petra Zimonjića Sarajevskog”, podsjetio je Samardžija.\nPrema dinamici preseljavanja gradske uprave u novi objekat, najprije će biti preseljena odjeljenja koja su do sada bila smještena u zgradi Elektrotehničkog fakulteta u Lukavici, a potom i odjeljenja iz objekta “Kikinda” sa Pala.\n“Od naredne sedmice planiramo i prve susrete predstavnika grada Istočno Sarajevo sa zvaničnim delegacijama i stranim diplomatama”, najavio je Samardžija.\nSredstva za završetak i opremanje ove zgrade, koja je prije privatizacije “Telekoma Srpske”, odlukom Vlade Republike Srpske izuzeta iz vlasništva ove kompanije i dodijeljena Skupštini grada Istočno Sarajevo sa ciljem izgradnje administrativnog centra grada, obezbijeđena su putem kredita kod Investiciono-razvojne banke Republike Srpske u iznosu od četiri mliona KM, s tim da je u prvoj fazi izgradnje potrošeno dodatnih milion KM.\nPrethodni članakUskoro prezentacija projekta nove bolnice\nNaredni članakUspostavljena saradnja Nikšića i Sokoca


U 3 koraka do savršenog beauty kutka - My Cup of Tea\nU 3 koraka do savršenog beauty kutka\n6 Februar, 2022 9 0\nKoliko puta ste, tokom svoje beauty i make up rutine uhvatili sebe da nervozno preturate po neseserima i fijokama, jer ne možete da nađete baš ono što vam treba. To je verovatno zato, što se ne odričete onih stvari, koje više ne koristite i zbog čega je vaš beauty kutak pretrpan lomom.\nVreme je da se otarasite svega i svoj kutak za šminkanje i negu pretvorite u pravu malu beauty oazu i to u samo 3 koraka:\nОбјава коју дели London Blogger◾Justine (@itsjustinesjournal)\n#Proverite rok trajanja svega što imate\nBeauty i make up proizvodi su nešto što nanosimo direktno na naše lice, zbog čega je veoma važno da redovno proveravate rok trajanja ovih preparata, kako biste bili sigurni da ne štetite koži lica. Kada odstranite sve čemu je istekao rok, ne samo da ste se oslobodili suvišnih proizvoda, već ste i svojoj koži učinili veliku uslugu.\n#Sve što ne koristite jednostavno bacite\nLom proizvoda, koje ima svaka od nas, samo stvara haos i zbunjuje nas. Većinu tih proizvoda niste koristili mesecima, zašto ih onda čuvate? Kako bi vaš beauty kutak bio pregledan, lepo organizovan i funkcionalan, vreme je da se otarasite svega što je zaista suvišno.\n#Vreme je za čišćenje\nTemeljno prebrišite svoj beauty kuta, očistite bočice sa šminkom i beauty proizvodima, operite četkice i sunđere i sve dekorišite po vašoj meri. Posvetite malo pažnje svom beauty kutku i to će u par poteza postati vaše omiljeno mesto u domu – lepo uređeno mesto, na kome i sami postajete još lepši.\nKako savršeno naneti ruž u samo 4 koraka?\nOmiljeni make up trendovi za ovo leto!


Izvor: Economy - Arhiva vesti 26.01.2010 - Naslovi.net\nEconomy » Arhiva vesti za utorak 26. januar 2010\nSrbijagas i Sogas osnivaju osiguravajuću kuću\nEconomy utorak, 26. januar 2010.\nRuska osiguravajuća kompanija Sogas (Sogaz), u vlasništvu Gasproma, i Javno preduzeće Srbijagas osnovaće zajedničku kompaniju za osiguranje u Srbiji, izjavio je danas predsednik upravnog odbora Sogasa Vadim Janov. On je novinarima u Moskvi kazao da će Sogas Srbija u kojem će ruska kompanija imati... »\nUpravljanje kontinuiranim poslovanjem (Business Continuity Management)\nUpravljanje kontinuiranim poslovanjem (Business Continuity Management) je poslovni proces koji ima za cilj da omogući kontinuirano poslovanje kroz zaštitu vitalnih poslovnih funkcija i kompanijske aktive, tj. inventara. Jedan od osnovnih elemenata u okviru ovog procesa je plan kontinuiranog... »\nIntegracija Krajzlera u Fiat\nŠef italijanskog Fiata Serđo Marčione (Sergio Marćionne) rekao je da je nova Krajzlerova (Ćrysler) fabrika koju će praviti Fiatove motore na jugoistoku Mičigena "ogroman korak napred" za integraciju Krajzlera u Fiat. Marčione je skupu akcionara u Milanu rekao da će ulaganje u novu fabriku uvesti... »\nUprkos krizi Bambi-Banat zabeležio izuzetne rezultate u 2009. godini\nKoncern Bambi-Banat u 2009. godini zabeležio je rast ukupne prodaje za 9,7 odsto i ostvario promet od 6.6 milijardi dinara. Kroz domaću prodaju zabeležan je prihod od 5,3 milijardi dinara i ostvaren rast 13 odsto u odnosu na 2008. godinu. - U godini koja ja za nama, a koja je obeležena brojnim... »\nPapa pozvao sveštenstvo da više koristi Internet\nPapa Benedikt XVI pozvao je članove i sveštenstvo Katoličke crkve da u svojoj komunikaciji sa postojećim i budućim članovima više komuniciraju putem Interneta i iskoriste prednosti novih tehnologija. Iako se crkve smatraju tehnološki zaostalim organizacijama, u svojoj poruci Katoličkoj crkvi... »\nTojota planira povećanje prodaje\nJapanska Tojota (Toyota) je danas objavila da planira prodaju 8,27 miliona vozila širom sveta ove godine, 6 proceneta više nego prošle. Plan pokazuje da je najveći svetski proizvođač automobila uveren u mogućnosti rasta posle udara koje zadobio tokom krize. Tojota je 2009. godine prodala 7,81... »\nMMF podigao prognozu ovogodišnjeg svetskog ekonomskog rasta\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) očekuje da svetski privredni rast u 2010. dostigne četiri odsto, tri četvrtine procenta više nego što je globalni kreditor prognozirao jesenas u izveštaju "Svetske ekonomske perspektive". Globalni privredni oporavak snažniji je nego što se računalo ali se njegova... »\nVećina radnika želi znati platu svojih saradnika\nKako su pokazali rezultati ankete, zbog povećanja obima posla, sve većih pritisaka na radnom mestu te zahteva poslodavaca, radnici su postali osetljiviji po pitanju plaćanja produktivnosti. U skladu s navedenim, čak je 48 posto ispitanika navelo da ih zanima kolike plate imaju njihovi saradnici –... »\nPonovo odloženo odbravanje kredita EBRD Srbijagasu\nUpravni odbor Evopske banke za obnovu i razvoj (EBRD) danas neće razmatrati kredit od 150 miliona evra za Javno preduzeće Srbijagas, kako je bilo planirano. Portparol EBRD Bojana Todorovska kazala je agenciji Beta da se pregovori sa Vladom Srbije i Srbijagasom o kreditu nastavljaju i da bi... »\nDundee Precious Metals: prodaja prava na istraživanja zlata u Srbiji\nKanadska rudarska kompanije Dandi prešs metals (Dundee Precious Metals) najavila je danas da će prodati prava na istraživanje i eksploataciju zlata na Crnom vrhu u Srbiji, okviru projekta Timok. Kako se navodi na sajtu kompanije www.dundeeprecious.com, kanadska kompanija prodaće srpsku ćerku-firmu... »


Direktor Đurić konstatovao je da je stopa povratka nezadovoljavajuća - Radio Televizija KISS\nDirektor Đurić konstatovao je da je stopa povratka nezadovoljavajuća\nby admin · јул 1, 2014\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić održao je juče sastanak sa Peterom Due, predstavnikom generalnog sekretara UN i šefom Kancelarije Ujedinjenih nacija u Beogradu. U razgovoru su obuhvaćena pitanja koja spadaju pod nadležnosti Misije UN na Kosovu i Metohiji, UNMIK, shodno Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti.\nKao glavna tema neizostavno se nametnuo povratak interno raseljenih lica, za koji je direktor Đurić rekao da je u prethodnom periodu ostao u senci političkih dešavanja. Direktor Đurić konstatovao je da je stopa povratka nezadovoljavajuća i da tom problemu treba pristupiti na novi način. Gospodin Due izneo je stav da pristup problemima raseljenih lica treba da uključi UNMIK i UNHCR, kao specijalizovanu agenciju iz UN sistema koja ima mandat da radi sa izbeglicama i sa raseljenim licima. Dodao je da UN stoji na raspolaganju za dalju saradnju u pitanjima koja se odnose na interno raseljena lica i njihov povratak.\nСамо поштовање мера спречава епидемиолошку криву да расте\nNext story 44 rođendan Univerziteta PR\nPrevious story Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić, položiće u Banjskoj, kamen temeljac za zgradu


Predsednik Vlade Kosova Agim Čeku posetio je juče porodicu Stijović u selu Ugljare kod Kosova Polja i izrazio saučešće povodom tragične smrti njihovo dvoje dece stradale u požaru. Čeku je potom obišao i zgarište stana porodice Stijović i izjavio da je došao kao građanin i premijer da izrazi saučešće povodom tragedije.\nPredsednik Vlade Kosova Agim Čeku posetio je juče porodicu Stijović u selu Ugljare kod Kosova Polja i izrazio saučešće povodom tragične smrti njihovo dvoje dece stradale u požaru. Čeku je potom obišao i zgarište stana porodice Stijović i izjavio da je došao kao građanin i premijer da izrazi saučešće povodom tragedije. Čeku je dodao da je u ostvarenju tog cilja potrebna saradnja svih zajednica. Za danas je zakazana sahrana 18-mesečnog Branka i četvorogodišnje Anđele, stradalih i požaru koji je izbio u njihovom domu u nedelju uveče.


Odugovlačenje u iskopavanjima na lokacijama na kojima se sumnja da se nalaze nestale osobe tokom rata na Kosovu\nAgron Limani iz Male Kruše i njegova porodica i dalje čekaju da saznaju sudbinu oca, strica i brata od strica. 2014. su na masivnom groblju u blizini Prizrena pronađeni posmrtni ostaci brata Luana. Njegov otac, brat i dva strica su ubijeni u podne 26. marta 1999. u masakru u Maloj Kruši, zajedno sa još 106 drugih osoba. Luan je imao 21 godinu u proleće 1999, kada su ga odvele srpske snage i porodica 15 godina nije ništa znala o njegovoj sudbini.\nLimani kaže da bi svaka informacija bila korak u pronalaženju člana njegove porodice.\n„Nesumnjivo da bilo kakva informacija kojom mogu raspolagati institucije, to treba da posluži kao razlog da se bez kašnjenja počne sa iskopavanjima kako bi se istražili posmrtni ostaci“; kaže Limani. „U rasvetljavanju sudbine nestalih može pomoći i hapšenje počinilaca koji su odgovorni za nestanak tih osoba“.\nOd okončanja rata na Kosovu tokom 1998-99 je prošlo više od 22 godine, a životi osoba nestalih kao rezultat ovog sukoba su postali brojke.\nPorodice 1.622 osobe, koje se vode nestalim u ratu, još čekaju na odgovor o sudbini i lokaciji njihovih najmilijih.\nPrema Limaniju, kako bi znali nešto više o lokaciji nestalih osoba pred lice pravde treba izvesti osumnjičene za ratne zločine.\n„Zbog toga vlada preko svoji mehanizama treba da dodatno potisne ovu agendu kako bi se pred lice pravde izveli osumnjičeni za ratne zločine i preko njih dobile informacije o lokaciji posmrtnih ostataka“, kaže on.\nVladina Komisija za nestale osobe (KNO) ne preferira da objavljuje lokacije na kojima se trenutno vrše iskopavanja sve dok ne bude najmanje pet naloga tužilaštva za iskopavanja unutar teritorije Kosova.\n„KNO ima saznanja o najmanje pet lokacija unutar teritorije Republike Kosovo. Što se tiče lokacija, imajući u vidu osetljivost pitanja i kako ne bi uznemiravali porodice dok ne dobijemo konkretne rezultate, KNO ne preferira da objavljuje mesta o iskopavanjima dok se ne završe“, stoji u elektronskom odgovoru vladine Komisije za nestala lica.\nDok Bajram Qerkinaj, koupravnik nevladine organizacije Resursni centar za nestale osobe, koja okuplja porodice nestalih svih zajednica, kaže da postoji sedam naloga za masovne grobnice na Kosovu. Međutim, prema njemu, problem je u tome što se u nekim slučajevima postoji nemar.\n„Prema tužilaštvu i policiji, postoji 7 naloga za iskopavanja na mestima gde postoji sumnja da postoje masovne grobnice i nijedan još nije izvršen“, kaže Qerkinaj.\n„A krivica je u nemarnosti u radu Instituta sudske medicine i vladine Komisije za nestale osobe“, dodaje on.\nTužilaštvo je potvrdilo da je do sada izdalo naloge za sprovođenje iskopavanja na četiri lokacije na kojima se sumnja u postojanje masovnih grobnica, u Dretu u Leposaviću, u Hasu u Prizrenu, na Košarama u Dečanu i Javoru u Mališevu. Dok su i dalje na razmatranju i lokacije u Orlatu i Klečki.\nMeđutim, Qerkinaj kaže da organi odugovlače sa početkom radova.\n„Izvadili smo pet na severu, ali opet iskopavanja nisu okončana. Takođe i u Zubinom Potoku i na mnogim drugim mestima za koja nemam pravo da govorim“, rekao je on.\nQerkinaj optužuje vladinu Komisiju za nestale osobe i Institut sudske medicine zbog nezavršenog posla.\nOn izražava sumnje u zaustavljanje potrage za posmrtnim ostacima.\n„Sada kažu da nisu bili u stanju da rade jer je u avgustu istekao ugovor kompaniji. Međutim ista kompanija je radila i u septembru i u oktobru“, navodi Qerkinaj.\nU vladinoj Komisiji za nestale osobe, kritike Qerkinaja i drugih članova porodica o nemaru u iskopavanjima nazivaju „predrasudama“.\nPrema vladinoj Komisiji za nestale osobe „napori za rasvetljavanje sudbine nestalih osoba se neprekidno suočavaju sa raznovrsnim preprekama, posebno u politizaciji ovog procesa sa strane Srbije“.\nMinistarstvo pravde je navelo da je dobilo naloge i da „se planiranje (za iskopavanja) obavlja sa mnogobrojnim akterima, ali i u saradnji sa Komisijom (za nestale osobe) srpske strane u okviru memoranduma o saradnji o njihovom prisustvu tokom iskopavanja“.\nNa sastanku u Briselu koji je u septembru održan između pregovarača Kosova i Srbije, izveštavano je da su se strane složile o otvaranju vojnih i policijskih dosijea iz vremena rata na Kosovu tokom 1998-1999, kako bi se pomoglo u pronalaženju nestalih osoba, međutim porodice su veoma skeptične.\n„Imamo grobnice i u Dukađinu, imamo i po svim opštinama, ali se ne radi“, kaže Qerkinaj.\nOvaj članak je proizvod onlajn obuke za Suočavanja sa prošlošću (SsP) /Senzibilizovanog novinarstva o sukobima, koju sprovodi program forumZFD-Kosovo. Za stavove izražene u ovom članku odgovoran je autor i oni ni na koji način ne odražavaju stavove forumZFD.\nPodeljena istorija u školskim udžbenicima Kosova i Srbije\nSpecijalni sud, poslednja nada žrtava u pravdu\nBeskonačno čekanje na etnološke i arheološke eksponate koje su uzeli muzeji Srbije


U Španiji je od posljedica zaraze korona virusom u posljednja 24 sata preminulo 462 ljudi, što je je najveći broj umrlih u jednom danu od početka širenja virusa u toj zemlji, objavili su u iz Ministarstva zdravstva.\nU Španiji je od posljedica zaraze korona virusom u posljednja 24 sata preminulo 462 ljudi, što je je najveći broj umrlih u jednom danu od početka širenja virusa u toj zemlji, objavili su u ponedjeljak iz Ministarstva zdravstva.\nTagovi: #korona virus , #Španija\nTurska je uputila Libiji medicinsku pomoć u borbi protiv koronavirusa.\nU poplavama smrtno stradalo 26 osoba\nU poplavama uzrokovanim obilnim padavinama u Iranu, smrtno je stradalo najmanje 26 osoba.\nZavod nije saopćio informacije o posljedicama potresa, a nije izdato ni upozorenje na moguću pojavu cunamija.