BalkanMagazin :: Budućnost železnice u regionalnoj saradnji\nnedelja, 19. april 2015 10:24\nNa svim mapama železničkih koridora Evrope ceo region Zapadnog Balkana, odnosno Srbije, BiH, Crne Gore i Makedonije, deluje kao crna rupa - izolovana od ostatka Evrope. Jedan od glavnih zadataka vlasti i železničkih kompanija u ovom regionu trebalo bi da bude ucrtavanje Koridora 10 na ovu mapu, za šta je potrebna snažna regionalna saradnja zaključak je panela “Održivost razvoja zajedničke infrastrukturne politike” koji je održan u sklopu Druge međunarodne konferencije ”Železnička infrastruktura u regionu”, koju je organizovao internet magazin Balkanmagazin pod institucionalnim pokroviteljstvom Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i u saradnji sa Železnicama Srbije.\nUkazujući da 75 odsto teretnog saobraćaja u Srbiji prelazi bar jednu granicu prilikom restrukturiranja železnice mora se imati u vidu i međunarodni pristup, poričio je Tomas Vimrojter, generalni sekretar Koridor 10 PLUS.\nDa Zapadni Balkan ne bude crna rupa\n„Pitanje je kako napraviti od Koridora 10 osovinu prosperiteta za region, što sada nije slučaj. Sramota je da ovaj deo Evrope nije na evropskoj mreži koridora za transport robe. Regulativa EU iz 2010. godine, koja se odnosi na evropsku železničku mrežu za transport je poslužila za implementaciju nekoliko novih koridora, među kojima je i Koridor 7, nekadašnji panevropski Koridor 4, ali to se nažalost nije desilo sa Koridorom 10. U Evropi je trenutno definisano devet koridora, od kojih je šest aktivno, a tri bi trebala da to postanu do novembra ove godine. Na žalost, na karti Evrope, koja je premrežena železničkim koridorima, region Zapadnog Balkana je crna rupa“, ocenio je Vimrojter. (prezentacija - Tomas Vimrojter - pptx)\nDa bi se ispunila EU direktiva 913/2010 koja je osnov za ulazak u evropsku mrežu železničkih transportnih koridora železnice moraju da imaju profesionalni pristup upravljača železničkom infrastrukturom prema korisnicima, što čini da nestaju granice. Direktiva omogućava usklađivanje investicionih planova duž celog koridora kako bi se ispunile potrebe korisnika. Takođe, podrazumeva i osnivanje jednog šaltera „one stop shop“ na svakom koridoru, koji je jedina tačka na kojoj korisnik zainteresovan za korišćenje koridora dobija sve informacije.\nKoridor 10 je smešten u blizini železničkog koridora 5, koji će od ove godine povezivati Baltik i Jadransko more, zatim Koridora 6, tzv. Mediteranskog koridora, koji ide od Barselone do Ukrajine. Koridor 7 od 2013. povezuje Češku, preko Slovačke, Mađarske, Rumunije i Bugarske sa Grčkom i u planu je Koridor 9 Rajna-Dunav, koji bi trebao biti operativan najkasnije 2020. godine.\n„Među železničkim kompanijama u regionu postoji želja da se napravi koridor. Da bi se to postiglo neophodno je učešće ministarstava. Oni su izjavili da hoće da podrže projekat ali, to sve ide jako sporo. Slovenija je preuzela inicijativu i poslala je pismo o namerama u Brisel pa, ako se tamo dobije zeleno svetlo, Koridor 10 će biti implementiran u postojeći sistem koridora. Na nivou kompanija već su osnovane radne grupe, identifikovano je šta treba da se uradi, čak su i započeti neki manji projekti,“ istakao je Vimrojter, dodajući da je „Srbija veoma važan deo ove inicijative. Neki ističu da je problem to što Srbija nije članica EU, ali to je rešivo. Srbija može biti ravnopravan deo mreže i nema razloga za čekanje. Zato moramo nastaviti ubrzanim tempom.“\nEvropa – železnička Vavilonska kula\nZa Miklosa Kopa, direktora za odnose istok-zapad u Međunarodnoj železničkoj uniji (UIC) interoperabilnost železničke mreže Evrope je ključ za uspeh, ali ona trenutno izgleda kao Vavilonska kula. (prezentacija - Miklos Kop - pptx)\n„Države nisu spremne da se odreknu autonomije i identiteta, otpori harmonizaciji sprečavaju razvoj železničkog poslovanja, a i železničke kompanije same ne rade u svom interesu. U EU postoji više od 13.000 nacionalnih železničkih propisa i EU nije homogena“, ocenio je Kopa, upoređujući rezultate železnica EU i američke, odnosno japanske železnice.\nU odnosu na SAD, u kojoj se 42 odsto tereta prevozi železnicom (2.400 milijardi tona kilometara) u EU železnica učestvuje samo sa 11 odsto (420 milijardi tona kilometara) iako imaju slično razvijenu mrežu. U odnosu na Japan evropske železnice daleko manje učestvuju u prevozu putnika. Očigledno je da evropske zemlje ne koriste dovoljno mogućnosti železnice. U tome im predstavlja i teret komunikacija, odnosno 24 različita jezika kojima se govori u EU.\nDo 2004. godine rast prevoza tereta železnicom u EU 27 pratio je rast BDP-a. Međutim, od tada korelacija nestaje I, kako ističe Kop, ne zna se zašto.\n„Nakon 10 godina primene EU politika vidi se rast intramodalnog transporta, ali unutar kopnenog transporta opada udeo železničkog prevoza. Ovo ukazuje da su strukturne promene važne, ali nisu jedine koje su potrebne za rast prevoza tereta železnicom. Uporedo sa tim potrebno je ustanovljavanje odgovarajućeg okvira. Za dostizanje interoperabilnosti je neophodna solidna ali i senzibilna regulative, koja obuhvata pristup mreži i jednake uslove za sve. Potrebno je adekvatno finansiranje i siguran i efikasan sistem sa modernom infrastrukturom i usklađenim standardima,” istakao je Kop navodeći kao primer da i u sektoru tranzita električne energije, na primer, „u EU postoji šest različitih sistema snavdevanja električnom energijom često uspostavljenih na osnovu nacionalnih zakona i standarda. A kod sistema signalizacije u železničkom saobraćaju postoji 15 različitih načina za kontrolu vozova. Takođe, ne postoji ni koordinacija između koridora.”\nPolitičari ključni za železničke projekte\nRegionalna saradnja železnica je neophodna jer, same i izolovane železničke mreže malih država teško će privući transportne tokove u region i uklopiti se u širu sliku evropske železničke mreže. Transportna observatorija za Jugoistočnu Evropu (SEETO) je 2004. godine osnovana sporazumom između ministarstava transporta zemalja regiona i Evropske komisije uz saradnju sa međunarodnim finansijskim institucijama, privatnim kompanijama i prevoznicima.\nNedim Begović stručnjak za železnicu SEETO ističe da regionalna saradnja daje podršku i nacionalnim infrastrukturnim planovima. (prezentacija - Nedim Begović - ppt)\n„Svake godine radimo višegodišnji plan razvoja saobraćajne mreže da bi države, ali i međunarodne finansijske institucije videle gde treba ulagati. Regionalni prioriteti mnogo lakše dolaze do finansiranja. Prema ovogodišnjem planu ukupne potrebe za finansiranjem investicija iznose 6,7 milijardi evra, a po prvi put broj železničkih projekata je izjednačen sa projektima izgradnje puteva. Za 11 železničkih projekata potrebno je 2,8 milijardi evra. Po ovome se vidi da postoji politička volja da se realizuju železnički projekti, ali, to treba i konkretno realizovati, za šta je potrebna bolja saradnja na svim nivoima”, istakao je Begović.\nOd 2004. godine u saobraćajnu mrežu u regionu je uloženo 9,3 milijarde evra. Od toga su projekti vredni 5,1 milijardi evra završeni ili su pri kraju. Najveći deo, 84 odsto, uloženo je u puteve, a sedam odsto (370 miliona evra) u železnicu.\nKod projekata koji su toku i koji su vredni 4,2 milijarde evra učešće železnice je udvostručeno i iznosi 16 odsto, dok 82 odsto sredstava ide na puteve. Ovo su podaci do polovine 2013. godine, a u međuvremenu je potpisano još nekoliko ugovora o ulaganju u železnicu.\nSrpske železnice su kompanija sa najvećom imovinom u Srbiji, vrednom vise od dve milijarde evra, u čijem vlasništvu je 3.809 kilometara pruge od čega je ipak samo 7,5 odsto na dva koloseka. Oko trećine, odnosno 1.286 kilometara je elektrificirano. Kroz Srbiju prolazi i najveći deo Koridora 10 u dužini od 875 kilometara. Na prugama se nalazi 690 železničkih stanica, 981 most, 334 tunela i preko 2.000 prelaza. U 2014. godini Železnice Srbije prevezle su 10,8 miliona tona robe i 17,4 miliona putnika.\nSrpske pruge - veliko gradilište\n„Da bi jedna železnica funkcionisala potrebno je da se na svakih 20 do 25 godina kompletno remontuje pruga, što znači da bi godišnje trebalo remontovati 190 kilometara pruge. A kada se kod nas najviše ulagalo u železnicu, krajem 80-ih godina, remontovano je 83 kilometra pruge godišnje. Danas se remontuje svega 16 kilometara. Prosečna projektovana brzina pruga je 93 kilometra na sat, ali je zbog neodržavanja prethodnih decenija to smanjeno na prosečnu brzinu od 59 kilometara na sat i taj trend se nastavlja”, istakao je Zoran Dinčić, direktor Direkcije za infrastrukturu Železnica Srbije napominjući „da je želja svih da sve pruge na Koridoru 10 budu na dva koloseka i da ispunjavaju sve standarde kombinovanog transporta. Procena je da će to da košta 4,6 milijardi evra.”\nU skoroj budućnosti, u prvoj fazi planira se investiranje 1,3 milijarde evra u izgradnju i modernizaciju pruge Stara Pazova-Novi Sad, Stalać-Đunis, Niš- Dimitrovgrad i izgradnju nove pruge Valjevo-Loznica. U drugoj fazi planira se rekonstrukcija 110 kilometara pruge Novi Sad-Subotica u sklopu izgradnje pruge Beograd-Budimpešta, kao i izgradnja pruge Resnik-Velika Plana, što će ukupno koštati oko 370 miliona evra.\nPrema Dinčićevim rečima krajnji cilj je uklanjanje slabih tačaka i unapređenje tehničkih osobina cele mreže, kako bi se ponudio bolji kvalitet usluge. To će značiti 154,5 kilometara novih linija, još 257 kilometara pruge na dva koloseka i elektrifikacija dodatnih 254 kilometara pruge.\nŽeleznice su danas veliko gradilište, jer se na pet lokacija obavljaju veliki radovi finansirani iz kredita Ruske federacije, kuvajtske investicione banke, EBRD, EIB i IPA fondova.\nU toku je izgradnja novog mosta dugačkog 450 metara na mestu gde je 1999. srušen Žeželjev most, sa dva koloseka i dve drumske trake, kao i pešačkim stazama, čija je vrednost 45 miliona evra. U toku je i rekonstrukcija trase Gilje-Paraćin, izgradnja nove pruge duge 10,5 kilometara i novog mosta, a vrednost projekta je 22,5 miliona evra.\nIz kredita EBRD-a se finansira nabavka opreme i mašina za održavanje vrednosti 35 miliona evra, a iz istog izvora se finansira i modernizacija pruge Beograd-Resnik. A iz zajma kuvajtske investicione banke realizuje se gradnja železničkje stanice Beograd Centar, projekat vredan 27,5 miliona evra, na kojoj će biti izgrađeno 10 koloseka. Očekuje se da se radovi na ovom projektu konačno završe u januaru 2016. godine.\nTakođe se radi i na povezivanju Pančevačkog mosta sa glavnom stanicom u Pančevu.


14-08-2019 08:21 Svet Planeta\nAmerički predsednik Donald Tramp oštro je upozorio nemačku kancelarku Angelu Merkel da bi SAD mogle da povuku svoje trupe iz Nemačke i prebace ih u susednu Poljsku!\nOvaj potez bi i definitivno značio kraj savezništva na relaciji Vašington-Berlin, koji je počivao na odnosima izgrađenim posle sloma fašizma na kraju Drugog svetskog rata.\nŠef Bele kuće je upozorenje kancelarki Merkel, koja se suočena sa zdravstvenim problemima svom snagom upinje da do kraja izgura četvrti mandat na čelu vlade, poslao preko Ričarda Grenela, ambasadora SAD u Berlinu. Ambasador Grenel je u nekoliko navrata otvoreno govorio o prebacivanju američkih trupa iz Nemačke u Poljsku, što su nemački mediji i stručnjaci okarakterisali kao veštu PR strategiju.\n"Uvredljivo je pretpostaviti da će američki poreski obveznici nastaviti da plaćaju 50.000 američkih vojnika u Nemačkoj, dok Nemci sredstva iz budžeta troše na domaće programe", naveo je ambasador Grenel.\nOn je bio blizak saradnik DŽonu Boltonu, Trampovom savetniku za nacionalnu bezbednost, dok je ovaj bio ambasador SAD pri UN.\n"Samo radim ono što predsednik Donald Tramp zahteva od mene, a on je bio vrlo jasan", odgovorio je Grenel na primedbu da se radi samo o pretnji bez konkretnih planova.\nU priču se onda preko društvenih mreža uključio i Tramp, pa je situacija postala vrlo ozbiljna. Predsednik je retvitovao poruke senatora Renda Pola i svoje savetnice Kimberli Gilfojl, u kojima oni zauzimaju čvrst stav prema finansiranju NATO. Podsetimo, na prošlogodišnjem samitu Alijanse je ugovoreno da zemlje članice izdvajaju dva odsto BDP za finansiranje NATO, a Nemačka, jedna od najbogatijih država sveta, izdvaja tek 1,36 odsto.\nTramp je u junu na sastanku sa Andžejem Dudom, predsednikom Poljske, rekao da podržava ideju da se u ovu zemlju iz Nemačke za stalno prebaci 1.000 američkih vojnika.\nKući da nosi nuklearke\nDitmar Barč, šef odborničke grupe levice u Bundestagu, rekao je da bi Amerika, ukoliko se odluči da povuče svoje trupe iz Nemačke, trebalo da sa sobom ponese i svoje nuklearno oružje:\n- I naravno da bi Amerika nuklearno oružje trebalo da odnese kući, a ne u Poljsku. To će izazvati novu dramatičnu eskalaciju u odnosima s Rusijom, što definitivno nije u interesu Nemačke i Evrope.\nAmeričke trupe u Evropi\n1. Nemačka 35.116\n2. Italija 12.903\n3. V. Britanija 9.173\n4. Španija 3.395\n5. Belgija 1.062\n6. Norveška 634\n7. Holandija 409\n8. Grčka 388\n9. Švedska 246\n10. Portugal 232\n11. Mađarska 198\n12. Poljska 163\n13. Rumunija 103\nRadikalni islamisti odsekli glave dvojici vojnika! Otkriveno zašto pribegavaju ovim jezivim metodama! Više o tome čitajte OVDE.


Vlasi i Rumuni su sasvim različite nacionalne manjine i Rumunija nije pozvana da se stara o nama pošto je naša matična država Srbija, izričit je predsednik Nacionalnog saveta vlaške nacionalne manjine u Srbiji Radiša Dragojević, koji smatra da je „vlaško pitanje“, kao i 2012. godine samo predmet trgovine rumunske strane.\nStari akteri, stara tema, jedino bi predmet trgovine mogao biti drugi, pogotovo zbog toga što bi u Rumuniji do kraja godine trebalo da budu održani parlamentarni izbori. Kao i 2012. godine, Trajan Basesku, tada predsednik Rumunije, a sada „Pokreta naroda“, preti Srbiji da bi Bukurešt mogao da stavi veto na priključenje Srbije Evropskoj uniji. Danas, međutim, to nije iznenađenje kakvo je bilo februara 2012. godine kada je upravo Basesku odbio da potpiše sporazum o kandidaturi Srbije za članstvo u EU zahtevajući garancije da će prava rumunske manjine u Srbiji biti bolje zaštićena. Iza te fraze stajao je, u stvari, zahtev da se Vlasi u Srbiji izjašnjavaju kao Rumuni.\nPredsednik Nacionalnog saveta vlaške nacionalne manjine Radiša Dragojević za Sputnjik kaže da se Rumunija neosnovano, bez ikakvih zahteva Vlaha, uključuje u zaštitu navodno Rumuna u istočnoj Srbiji.\n„Vlasi pretežno žive u 20 opština istočne Srbije, ima nas nešto i u Vojvodini i tu nema nikakvog prostora za izjednačavanje nas i Rumuna. Mi smo sasvim različite nacionalne manjine. Mi poštujemo njih i Nacionalni savet Rumuna u Srbiji poštuje nas, čak imamo i protokol o saradnji“, navodi Dragojević, ističući da Rumunija nije pozvana da se stara o Vlasima.\nOn naglašava da je matična država Vlasima Srbija, njihov maternji jezik je vlaški, a ne rumunski i da oni priznaju Srpsku, a ne Rumunsku pravoslavnu crkvu. Ističući da je Vlaha po poslednjem popisu bilo 35.330, i da su uglavnom skoncentrisani u istočnoj Srbiji, gde je Rumuna svega nešto više oko 2.000, Dragojević napominje da Rumunija preko crkve i obrazovanja, želi da nametne rumunski jezik. To je, kako ističe, za Vlahe neprihvatljivo.\n„Na kraju krajeva, pripadnost nekoj manjini je lična odluka svakog pojedinca koji ima slobodu da se izjašnjava kako želi. O tome ne odlučuju ni rumunska, ni srpska država. Zato je ovo jedan ultimatum bez pokrića za Srbiju, koji nije korektan od Rumunije“, navodi predsednik Nacionalnog saveta vlaške manjine u Srbiji.\n„Želimo da na nas, koji smo jedna od retkih nacionalnih manjina čija je matična država Srbija, ona obrati više pažnje i zato ćemo se obratiti predsedniku Republičkog nacionalnog saveta“, napomenuo je Dragojević. Gro manjina u Srbiji, poput Slovaka i Mađara, imaju finansijsku pomoć matičnih država u ostvarivanju njihovih prava, odnosno prilikom formiranja institucija koje Vlasi još nemaju. Tako je tek nedavno doneta odluka o formiranju Zavoda za kulturu, a pre dve godine je uveden vlaški jezik sa elementima nacionalne kulture u osnovno obrazovanje. Ali za sve to Vlasi raspolažu malim finansijskim sredstvima, kaže Dragojević, koji pri tome ističe da ni u kom smislu ne traže zaštitu od Rumunije. On je izričit u tvrdnji da Vlasi nikada neće pristati da budu Rumuni, iako takve težnje u Rumuniji postoje od ranije i imale su državnu dimenziju. Napominje, međutim, da i sada imaju određenu podršku u Rumuniji, pa i, kako kaže, kod malog broja Vlaha u Srbiji. Oni se, kako je objasnio, izjašnjavaju kao Vlasi, a smatraju da im je maternji jezik rumunski. Instrument koji Rumuni koriste kako bi ih privoleli je besplatno školovanje i stipendiranje jednog broja studenata i srednjoškolaca iz Srbije pod uslovom da se oni izjasne kao Rumuni, odnosno prihvate rumunsko državljanstvo. To poprima sve veće dimenzije. Ukazao je i na delovanje Rumunske pravoslavne crkve kada dolaze sveštenici iz Rumunije i ne naplaćuju usluge, opela, krštenja… „Odatle naš zahtev i potreba da Srbija pomogne, odnosno da tome parira ili ćemo izgubiti tu bitku“, kaže Dragojević.\n„Iza te pretnje o stavljanju veta na naše dalje korake ka EU stoji namera da se izdejstvuje nešto drugo za državu Rumuniju u EU, kao što je 2012. godine bio pokušaj sa šengenskim povlasticama“, kaže Dragojević.\nPitanje Vlaha u Timočkoj Krajini Rumunija s vremena na vreme uporno pokreće. Pre dve godine u sličnoj situaciji je reagovao i predsednik Srbije Tomislav Nikolić, poručivši da država ne može da dozvoli da se vlaška manjina prikazuje kao rumunska. Poznavaoci prilika u Rumuniji kažu da je popularnost desničarskog „Pokreta narod“ na čijem čelu je Basesku, u porastu i da trenutno uživa podršku šest do osam odsto birača. U Rumuniji bi do kraja godine trebalo da budu održani parlamentarni izbori.


Nova domaća aplikacija "Pružni prelazi" sprečava saobraćajne nesreće\nNova domaća aplikacija „Pružni prelazi“ sprečava saobraćajne nesreće\nAplikacija „Pružni prelazi“ na standardnoj Google mapi prikazuje lokacije svih pružnih prelaza, koji su označeni znakom Andrejin krst.\nAkcionarsko društvo „Infrastruktura železnice Srbije“ objavilo je da je napravilo aplikaciju „Pružni prelazi“, koja korisnicima pruža potpune informacije o svim pružnim prelazima u Srbiji i na taj način svako putovanje čini bezbednijim.\nAplikacija „Pružni prelazi“ doprinosi povećanju bezbednosti, jer korisnike na vreme informiše da se približavaju pružnom prelazu i na taj način upozorava da se u saobraćaju ponašaju odgovorno i pažljivo, navedeno je u objašnjenju ove aplikacije.\nAplikacija je besplatna i može da se instalira sa sledećeg linka:\nAplikacija „Pružni prelazi“ na standardnoj Google mapi prikazuje lokacije svih pružnih prelaza, koji su označeni znakom Andrejin krst. Za rad aplikacije neophodna veza sa internetom i da GPS uređaj na telefonu bude uključen, odnosno da može da se locira položaj korisnika aplikacije.\nAplikacija „Pružni prelazi“ omogućava korisnicima i da „Infrastrukturi železnice Srbije“ pošalju fotografiju ili video snimak događaja sa pružnih prelaza i ostave svoj komentar, a cilj je da se na takve komentare što pre reaguje i otklone eventualne primedbe.\nPomeranje sata utiče na porast saobraćajnih nesreća sa…\n2020-08-30T20:27:24+02:001 септембра, 2020|Ostalo|


Počeli radovi na izgradnji graničnog prelaza "Bratoljub" | Srpskacafe\nNakon dovoženja mehanizacije, uređenja radilišta i priprema za početak radova obavljenih u prethodnih deset dana, firma “Enikon–gradnja” uvedena je u posao i od danas teče rok od 350 dana da izgradnju graničnog prelaza kod novoizgrađenog mosta “Bratoljub” na Drini između Bratunca u Republici Srpskoj i Ljubovije u Srbiji.\n– Ovo je projekat od istorijskog značaja za Bratunac i susjedne opštine u Srpskoj, kao i LJuboviju i susjedne opštine u Srbiji. Most “Bratoljub” biće jedna od najvažnijih komunikacija jer se radi o međunarodnom graničnom prelazu prve kategorije – rekao je načelnik bratunačke opštine Nedeljko Mlađenović.\n– Nedavno smo posjetili Pirot u Srbiji, gdje se nalazi najbolja bescarinska zona u Evropi. Prošle godine imala je promet oko milijardu evra – naveo je Mlađenović i dodao da je u planu bratimljenje sa tom opštinom, čije rukovodstvo želi da pomogne Bratuncu da realizuje ideju bescarinske zone na svom području.\n– Čitav kompleks se nalazi na površini 30 000 metara kvadratnih i imaće objekte za smještaj carinskih i policijskih službi BiH i Srbije, inspekcijske organe i sve ostale propratne sadržaje – rekao je Lazarević.


Erdogan: Evropa će odgovarati za nepravedno ponašanje - 09.04.2017, Sputnik Srbija\nErdogan: Evropa će odgovarati za nepravedno ponašanje\nEvropa će odgovarati za nepravedno ponašanje prema Turskoj, izjavio je predsednik te zemlje Redžep Tajip Erdogan. 09.04.2017, Sputnik Srbija\n22:22 09.04.2017 (Osveženo: 13:46 11.10.2021)\nEvropa će odgovarati za nepravedno ponašanje prema Turskoj, izjavio je predsednik te zemlje Redžep Tajip Erdogan.\nKako je rekao, odgovor Turske će uslediti nakon referenduma o izmeni ustava koji je zakazan za 16. april.\n„Očekujem od građana Turske koji žive u evropskim zemljama da se odazovu pozivu i glasaju na referendumu. Predstavnici turske dijaspore u više navrata su se suočavali sa nepravednošću i pritiscima, pogotovu kada je reč o Evropi. Nakon referenduma će Turska pozvati evropske vlasti na odgovornost“, rekao je Erdogan u Izmiru.\nŠef države je takođe obećao da će pitanje ulaska Turske u sastav EU biti aktuelizovano nakon ustavnog referenduma.\nOdnosi EU i Turske pogoršani su nakon što su vlasti Nemačke i Holandije zabranile turskim političarima da se obrate na skupovima povodom ustavnog referenduma, koji su namenjeni dijaspori.


Joanikije: Đukanović napada SPC iz političkih razloga – Televizija srpske dijaspore\nFoto: Printscreen Instagram mitropolit joanikije\nNjegovo visokopreosveštenstvo mitropolit crnogorsko-primorski Joanikije je izjavio da je odnos predsednika Crne Gore, Mila Đukanovića, prema Crkvi, nastavak odnosa komunističkih vlasti nakon Drugog svetskog rata prema Srpskoj pravoslavnoj crkvi, naročito u Crnoj Gori.\n“U tom odnosu, Mitropolija crnogorsko-primorska, njeni episkopi, sveštenstvo i verujući narod, prošli su pravu golgotu i podneli veliku žrtvu i stradanje. Mislili smo da je to vreme iza nas”, rekao je mitropolit Joanikije za dnevni list “Nova”.\nKako je naveo, u srcu Evrope, u 21. veku, u sekularnoj, demokratskoj i građanskoj državi, kakva bi trebala da bude Crna Gora i kako piše u njenom Ustavu, Crkva je ponovo izložena otvorenim napadima i spremnosti pojedinih ljudi da se “na boljševički način odnose prema njenim svetinjama”.\n“Predsednik Đukanović i njegovi saborci to rade isključivo iz političkih razloga”, rekao je mitropolit Joanikije.\nMilo Đukanovićmitropolit Joanikijenapada SPCpolitičkihzbog razloga\nGrađanima BiH od ponedeljka zabranjeno putovanje u Švedsku\nMarat Safin: Đoković mi se izvinjavao kad sam ga pobedio!


U svakoj trećoj ulici u strogom centru Barselone biće ograničen saobraćaj U svakoj trećoj ulici u strogom centru Barselone biće ograničen saobraćaj\nPlan je da se to postigne postavljenjem žardinjera i klupa, kao i širenjem biciklističkih staza, igrališta i zelenih površina\nPlan je da se to postigne postavljenjem žardinjera i klupa, kao i širenjem biciklističkih staza, igrališta i zelenih površina. Brojna parking mesta će uz to biti pretvorena u parkove za šetanje.\nOvaj projekat će se realizovati u narednih 10 godina i, prema procenama, koštaće 44 miliona dolara. Kako će u svakoj trećoj ulici u strogom centru grada biti ograničen saobraćaj, plan je i da se 21 raskrsnica u Barseloni pretvori u javni trg, čime će biti obezbeđeno da svaki deo naselja bude na manje od 200 metara udaljen od parka.\nNavedena inicijativa je u skladu sa projektom Superblocks, kojim je predviđeno da se stvori mreža koja će obuhvatati grupe od po devet gradskih blokova u kojima su zabranjeni automobili, a infrastruktura prilagođena pešacima.\n„Želimo da Barselona bude održiv grad, da bude grad za život“, rekla je zamenica gradonačelnika grada za ekologiju, urbanizam i mobilnost Janet Sanz i dodala da i gradska vlast razume „da se danas u javnom prostoru odvija mnogo društvenih aktivnosti, ali njima dominira privatni prevoz, ne samo automobil koji se kreće, već i parkirani automobil.“


KK Prokuplje, arhiva foto: arhiva lj.m.\nKlub je kraj prošle sezone završio sa mnogo problema, pre svega finansijskih jer je lokalna samouprava odlučila da im ne dodeli novac iz budžeta, zbog čega je nakon 65 godina postojanja, u jednom trenutku doveden u pitanje i njihov opstanak.\nIpak, uprava kluba pre svih Vule i Čeda Vuković, Zoran Cakić i Milan Krstić uspeli su pre početka sezone reše deo problema i da klub počne takmičenje, u čemu veliki deo zasluge imaju i svi igrači koji su ostali verni KK “Prokuplju”.\nZadržani su najiskunijj igrači poput Terzića, Bjeletića, Šubarića i Milenkovića ,Trailovića, tu su i Uroš Stojanović ,Jovan Orbović ,Luka Matić ,Nemanja Cenić ,Aleksandar Vojinović ,nakon povrede vratio se i Veljko Rančić ,a iz leskovačkog Zdravlja doveden Milovan Ivanović dete Prokuplja. Nova sezona nije krenula baš kako je očekivano, ali se već u nedelju može očekivati prvi trijumf i nadam se početak uspešne serije I dobrih rezultata u nastavku – rekao je Čeda Vuković.\nOn dodaje da su i pored problema, ambicije kluba uvek iste, a to je vrh tabele i ako se ukaže prilika plasman u Drugu ligu.\nAnalizirajući prva dva kola Vuković ističe da im je pobeda u Beloj Palanci izmakla bukvalno u poslednjim sekundama kada su domaćini postigli trojku za pobedu, dok kao razlog poraza u Surdulici navodi činjenicu da su nastupili bez 5 standardnih prvotimaca, pre svihTerzića, Šubarića, Rančića, Cenića i Trailovića, dok je jedan od najboljih igrača prošle sezone, Bjeletić igrao sa visokom temperaturom.\nZato se prva pobeda očekuje u nedelju, kada dolazi KK “Junior” iz Niša.\nEkipa Juniora je oslabljena u odnosu na prošlu sezonu, ali ne treba ih potceniti. Očekujem pobedu svoje ekipe i da udjemo u seriju dobrih rezultata. Zamolio bih publiku da dodje u što većem broju i da nam da vetar u leđa – reakao je Nikola Terzić, jedan od najiskusnijih igrača u ekipi KK “Prokuplje”.\nUtakmica 3.kola Prve regionalne lige istok izmedju Kk “Prokuplje” i Okk “Junior” igra se u nedelju od 19:00 časova u prokupačkoj hali “dr Zoran Đinđić”, a ulaz za sve ljubitelje košarke i sporta je slobodan.\nStigla i oprema\nKK "Prokuplje" je novu sezonu početi sa novom opremom, a zahvalnost na tome duguju pre svega Nebojši Čoviću i KK “Crvena Zvezda”, koji su donirali za sve igrače patike, dresove i trenerke.\nOvo nije prva donacija i pomoć kluba sa Malog Kalemegdana i samog Čovića, koji kako tvrde u upravi prokupačkog kluba prepoznaju entuzijazam i želju svih u klubu da opstanu, počev od uprave do igrača, uz podsećanje da je Prokuplje bilo i ostalo rasadnik košarkaških talenata, a dres crveno bele boje nosili su i pojedini Prokupčani.


IFIMES: "Mini Šengen" ima snažnu podršku Vašingtona - Kosovo Online\n20. Novembar 2020. • 09:14\nNova američka administracija, u saradnji sa EU, mora tražiti nove političke lidere, koji će dovesti do neophodnih političkih promena i prosperiteta zemalja Zapadnog Balkana, navodi se u analizi IFIMES-a.\nPrema analizi, većina trenutnih političkih lidera na Zapadnom Balkanu ne mogu biti partneri novoj američkoj administraciji za sveobuhvatne političke promene, a dolazak te nove administracije predsednika Džoa Bajdena predstavlja ključni moment za takve promene na Zapadnom Balkanu, a naročito u Bosni i Hercegovini.\nBiH nema političku volju i jake institucije za borbu protiv kriminala i korupcije, a trebaće joj pomoć američkih bezbednosnih obaveštajnih agencija, poput američkih agencija koje su pomagale Italiji nakon Drugog svetskog rata, da se obračuna sa mafijom, piše IFIMES.\nAnalitičari smatraju da ohrabruje činjenica da je novoizabrani američki predsednik Bajden takođe razgovarao o Zapadnom Balkanu sa britanskim premijerom Borisom Džonsonom.\nIstovremeno, kako se navodi, "zabrinjava činjenica da neki međunarodni predstavnici u BiH rade zajedno sa nosiocima kriminala i korupcije u određenim zemljama i sa takvim međunarodnim predstavnicima neće biti moguće izvršiti sveobuhvatne promene".\nPolitičke promene na Zapadnom Balkanu započele su, prema oceni IFIMES-a, u Severnoj Makedoniji 2017. godine, a uspeh makedonskog premijera Zorana Zaeva (SDSM) i njegove vlade dokaz je da su promene i moguće.\nTo je, piše IFIMES, pokazao i nedavni Vašingtonski sporazum između zvaničnog Beograda i Prištine, koji su potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti.\nCentralno pitanje u regionu je kraj političkog dijaloga između zvaničnog Beograda i Prištine, posredstvom EU, potpisivanjem pravno obavezujućeg sporazuma, tvrde analitičari, ističući da je predsednik Srbije Vučić odigrao važnu ulogu u obezbeđivanju mira i stabilnosti u regionu.\nPad 31-godišnjeg režima Mila Đukanovića (DPS) takođe je snažan podsticaj za promene na Zapadnom Balkanu, navodi IFIMES, dodajući da i rezultati lokalnih izbora u BiH, održanih 15. novembra 2020. godine, pokazuju da su promene moguće.\nRezultati lokalnih izbora dovešće do novog talasa političkih promena i predstavljaće uvod u tektonske političke promene koje se očekuju na opštim izborima 2022. godine u BiH, prognozira se u tekstu.\nSituacija u Albaniji, koja je politički visoko polarizovana i, kako to vidi IFIMES, na ivici je građanskog rata, zabrinjavajuća je, a samo zahvaljujući dugogodišnjem političkom iskustvu i političkoj mudrosti albanskog predsednika Iljira Mete "građanski rat je sprečen ili izbegnut".\nUspostavljanje "mini Šengena" kao najvažnije regionalne inicijative važno je za snažnu podršku američke administracije.\nS obzirom na to da je region u nedavnoj prošlosti imao krvavih sukoba, važno je i da države u svom pravnom poretku imaju zakone koji zabranjuju negiranje genocida i holokausta, jer bi to bio pravi civilizacijski način suočavanja s prošlošću, ocenjuje IFIMES.\nBez angažmana SAD nema trajnog mira, stabilnosti i prosperiteta na Balkanu, jer značajan deo političkih struktura te regije ima snažne konekcije i u službi su nekih drugih interesa, interesa rivala SAD, zaključuje se u analizi.\nZa vreme Trampove administracije SAD su se udaljile od demokratskih vrednosti koje Americi daju moć i čine njenu naciju jedinstvenom. Sledi mukotrpan put ka vraćanju istinskim demokratskim vrednostima koje krase SAD, predviđa IFIMES.\nIFIMES Sjedinjene Američke Države Džo Bajden Zapadni Balkan\nVilan: SAD neće promeniti odnos prema Vašingtonskom sporazumu\nAmbasador Izraela u Beogradu Jahel Vilan izjavio je danas da bi rešenja za probleme na Balkanu trebalo tražiti i na nekonvencionalne načine, pa i među onima o kojima se možda pre mesec dana ne bi ni razgovaralo, prenosi Tanjug.\nVilson: EU i SAD moraju da se usklade oko strategija na Zapadnom Balkanu\nBraun: SAD ključne oko Kosova, Srbija bi mogla da ima odličnu saradnju s Bajdenovom administracijom


Lepe vesti iz Turističke organizacije Srbije\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Lepe vesti iz Turističke organizacije Srbije\npetak, 15 januar 2016 20:56\nU prostorijama Turističke organizacije Srbije, u petak, 15. januara 2016. godine, održan je sastanak visokih predstavnika Etihad Airways-a iz Amerike, sa direktorkom TOS-a Marijom Labović, predstavnicima Air Serbia, Grada Beograda i Turističke organizacije Beograda.\nSusret je organizovan sa ciljem predstavljanja turističke ponude Srbije i njene prestonice, kao i definisanja strateških aktivnosti svih relevantnih partnera na promociji leta Air Serbia na relaciji Beograd-Njujork, koji će nakon višegodišnje pauze biti uspostavljen ove godine.\nGosti iz Amerike imaće priliku da u organizacija domaćina obiđu Beograd i upoznaju se sa turističkim potencijalima i atrakcijama koje srpska prestonica nudi.\nVeć od subote, Turistička organizacija Srbije (TOS) organizuje predstavljanje na sajmu turizma CMT u Štutgartu, koji se održava od 16. do 24. januara 2016. godine.\nOve godine će turistička ponuda Srbije biti predstavljena zajedno sa Turističkim organizacijama Zlatibora, Vojvodine, Novog Sada i dobitnikom „Turističkog cveta“ manifestacija Nišville. Tokom sajma biće predstavljena celina turističke ponude Srbije, sa naglaskom na vodeno blago Srbije, kulturnu ponudu, kratke odmore u gradovima (Beograd i Novi Sad najpre), zanimljivosti duž Dunava uključujući i Dunavsku biciklističku rutu, ponudi vezanoj za kamping i karavaning, aktivni odmor u prirodi u kombinaciji sa seoskim turizmom, i manifestacije koje se održavaju u Srbiji, kao i gastronomiju.\nPrema statističkim podacima Srbiju je u periodu januar–novembar 2015. godine Srbiju je posetilo ukupno 57.990 nemačkih turista, što predstavlja blagi rasti od 2% procenata u odnosu na isti period prethodne godine i 6% u noćenjima.


Milovan Bratić izbaran za člana IO Olimpijskog komiteta Srbije\nPočetak/Sport/Milovan Bratić izbaran za člana IO Olimpijskog komiteta Srbije\nProf. dr Milovan Bratić, dekan Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja; foto: V. P.\nNa Izbornoj skupštini Olimpijskog komiteta Srbije održanoj 16. decembra 2020- godine, dekan Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja u Nišu i predsednik UO Džudo saveza Srbije profesor dr Milovan Bratić, izabran je za člana Izvršnog odbora OKS. Izvršni odbor Olimpijskog komiteta Srbije broji deset ukupno članova, koji su izabrani tajnim glasanjem skupštinkih delegata, od dvanaest kandidata. Mandat traje četiri godine.\n„Veoma sam počastvovan i lično srećan zbog prijema u članstvo IO Olimpijskog komiteta Srbije. Ovo je izuzetna prilika, da zajedno sa kolegama – članovima IO sarađujem i bavim se svim onim važnim pitanjima kada se radi o vrhunsom olimpijskom sportu u Srbiji, kao i o našim sportistima koji se bore braneći boje naše zemlje na svim kontinentalnim, i kao kruna učestvuju na Olimpijskim igrama”, kazao je profesor dr Milovan Bratić.\nDodao je da posebnu zahvalnost izražava predsedniku Džudo saveza Srbije, Njegovoj ekselenciji ambasadoru Srbije u Mađarskoj Ivanu Todorovu, na ogromnoj podršci koju nesebično pruža džudo i domaćem sportu uopšte, kao i mladim talentima pred kojima je uspešna karijera.\n“Vodeći se dosadašnjim iskustvom, kao čovek i pedagog uložiću svoj maksimum da opravdam poverenje koje sam dobio“, izjavio je Bratić povodom izbora u članstvo IO našeg Olimpijskog komiteta.\nNa Skupštini, reizbor je potvrđen dosadašnjem predsedniku Olimpijskog komiteta Srbije, Božidaru Maljkoviću.\nFakultet sporta i fizičkog vaspitanja Milovan Bratić Olimpijski komitet


U Fokusu - Ano Fokus 5 - Romaworld\nHome»Romske vesti » U Fokusu – Ano Fokus 5\nU naselju Beograd mahala otvorena je teretna na otvorenom u realizaciji GO Crveni krst. Predsednik GO Miroslav Milutinović kaže da je postavljanje 5 sprava za vežbanje početak uredjenja ovog naselja, vrlo brzo se oćekuje da se na ovom istom mestu postavi mobilijar za decu i uredi teren za basket.\nU beogradskom naselju Vidikovac dogodio se četvrti napad na dve romske porodice, kojima je grupa nasilnika, sa sekirama i bejzbol palicama demolirala baraku u kojoj žive od 2009. godine. Prema svedočenju Vesne Sandić, grupa od petnaestak ljudi, predvođenih građevinskim investitorom koji već neko vreme pokušava da ih iseli iz tog objekta, razvalila im je vrata oko osam sati. Drugi su, kaže, u isto vreme demolirali krov barake. Baraka u kojoj živi sa petoro male dece i još jednom porodicom sa četvoro dece potpuno je demolirana i sve stvari koje su imali su uništene.\nPrivrednici ne žele da zapošljaju Rome na mestima na kojima bi oni bili vidljivi. Primer za to su pekare, butici u kojima praktično nema Roma, verovatno zbog njihovog fizičkog izgleda, kažu iz Roma centra. Na osnovu Izveštaja o sprovođenju Zakona o zabrani diskriminacije u Šumadijskom upravnom okrugu, koji je uradio kragujevački Roma Centar, može se zaključiti da najviše primera diskriminacije ima prema pripadnicima nacionalnih manjina i etničkih zajednica, a među njima najviše pritužbi za diskriminaciju podneli su pripadnici romske zajednice.\nU Vranju je predstavljen projekat ,,Tehnička pomoć za unapređenje životnih i stambenih uslova romske populacije u neformalnim naseljima”, koji finansira Evropska unija, a sufinansira Republika Srbija. U okviru projekta planira se bliska saradnja sa 20 novoizabranih lokalnih zajednica u Srbiji, u kojima su izražena pitanja adekvatnih stambenih uslova i socijalne inkluzije Roma.Takođe, biće nastavljena saradnja i sa 20 jedinica lokalne samouprave u kojima su već uspostavljeni mobilni timovi, a planirano je i pružanje podrške jačanju kapaciteta 20 lokalnih Udruženja Roma.\nObrazovanje romske dece put ka boljoj budućnosti i za njih i za državu


Stanić čestitao praznik "U Beogradu ponosni na stvaralaštvo glumaca iz Srpske" - Srpskainfo\nStanić čestitao praznik "U Beogradu ponosni na stvaralaštvo glumaca iz Srpske"\nObilježavanje Dana Republike Srpske i 29 godina od donošenja prvog Ustava Srpske u formi TV-prijema završeno je obraćanjem glumca Tihomira Stanića, koji je čestitao građanima ove, ali i sve buduće praznike, te poručio da su u Beogradu ponosni na ono što kao veliki kvalitet stvaraju glumci iz Republike Srpske.\nDragi građani Republike Srpske, dragi sugrađani, gledaoci, prijatelji, srećan vam praznik sadašnji i svi praznici budući, rekao je Stanić u obraćanju u kolažnoj emisiji koja je kao svojevrsni tv prijem emitovana na RTRS i RTS povodom obilježavanja Dana Republike Srpske i dana kada je donesen prvi Ustav Srpske.\nOn je napomenuo da je državljanin i Srbije i Republike Srpske i da se ponosi zbog činjenice da je u četrdesetogodišnjoj glumačkoj karijeri uspio da, sticajem okolnosti i činjenicom da mu je pružena mogućnost da ostvari neke svoje želje, mnogo radi u Republici Srpskoj.\nStanić je podsjetio da je kao afirmisan glumac u Beogradu došao da igra u Narodnom pozorištu Republike Srpske, gdje je potom bio i umjetnički direktor, te da je znao da će za mlade glumce u Banjaluci jako značiti da im dovede Svetlanu Bojković, Petra Kralja, Mišu Janketića, Vlastimira Đuzu Stojiljkovića, da zajedno sa njima rade predstave.\n– Oni su sa takvom radošću putovali u Banjaluku, osjećali su da rade nešto važno, da je to dio neke njihove životne misije i uspjeli su. Uz njih su glumci Narodnog pozorišta Srpske izrasli u ozbiljne umjetnike i sada možemo na televiziji, filmu, u pozorištu da uživamo u njihovim dometima – rekao je Stanić.\nOn je dodao da sa ponosom gleda serije u kojima učestvuju glumci Republike Srpske i da je toliko srećan što su glumili u filmu “Dara iz Jasenovca”, navodeći da su mu režiser tog filma Predrag Gaga Antonijević i scenarista Nataša Drakulić rekli da nikada ne bi uspjeli da snime tako kvalitetan film bez glumaca kao što su Sandra Ljubojević, Zlatan Vidović, Anja Stanić, Nikolina Friganović.\n– Njihov doprinos u tom filmu je ogroman, da ne pričam o djeci, o Biljani Čekić iz Kozarske Dubice koja igra glavnu ulogu – rekao je Stanić.\nOn je naveo da je ponosan i na činjenicu što je učestvovao u stvaranju kinematografije Republike Srpske, budući da je u Srpskoj snimljeno nekoliko filmova kao što su “Turneja” i “Neprijatelj”, “Falsifikator”, “Top je bio vreo”.\n– Ta saradnja na polju kulture između, u suštini, istog narodnog bića, podijeljenog jednom neprirodnom granicom, jeste u suštini toliko prirodna i toliko neminovna i to će sigurno trajati vječno – rekao je Stanić.\nOn je poručio svojim kolegama u Srpskoj da ne moraju da čekaju nikakve nove impulse iz Beograda i da dovoljno znaju i mogu i već polako postaju ono što je bila njegova ogromna želja i ideja – da ljudi iz Republike Srpske ponude način i put i ideje koje će biti prihvaćene u Beogradu.\n– Ne samo da tako srdačno i s ljubavlju i pažnje prate sve što stiže iz Beograda, nego da znaju da ono što oni u Srpskoj stvaraju je u Beogradu prepoznato kao veliki kvalitet i nešto na šta su svi ponosni – rekao je Stanić.\nU emisiji je autor himne Republike Srpske “Moja Republika” kompozitor Mladen Matović rekao da je za njega bio profesionalni izazov napraviti svečanu pjesmu, te da je za njega bilo najbitnije da Srpska ima himnu, kao jedan od osnovnih državotvornih simbola.\n– Dao sam sve od sebe da napravim iskrenu svečanu pjesmu koja će da odražava vrijednosti ovih prostora i naroda, da nikoga ne vrijeđa, ali da se osjeti kome je namijenjena – rekao je autor himne, koja je u upotrebi od 28. decembra 2008. godine, a prvi put je izvedena 9. januara 2009. godine.\nTokom emisije za muzički dio bili su zaduženi Gudački sastav Banjalučke filharmonije, sopran Minja Šukalo koja je izvela himnu Republike Srpske i pjesmu “Republiko moja, Gospod nek te čuva”, kao i bariton Siniša Pajić, koji je izveo himnu Srbije “Bože pravde” i pjesmu “Pukni zoro”.\nU emisiji je prikazana retrospektiva obilježavanja Dana Republike Srpske prethodnih godina u Srbiji, u organizaciji Predstavništva Srpske u Srbiji, kao i kampanje “Čitajmo zajedno”, gdje je glumac Željko Erkić, šetajući Zmijanjem, recitovao pjesmu Petra Kočića “Molitva”, a glumica Nikolina Friganović odlomak iz romana “Tvrđava” Meše Selimovića.\nSlikom je pokazano i kako je proslavljen Dan Republike Srpske u gradovima širom Srpske, kao i prilog o simbolima Republike Srpske o himni i grbu, koji još čeka odobrenje Ustavnog suda Republike Srpske, dok je u upotrebi amblem, a trobojka crveno-plavo-bijela je u upotrebi od osnivanja Srpske 1992. godine.\nEmisija je završena pjesmom “Ovo je Srbija” u izvođenju Minje Šukalo i Siniše Pajića uz pratnju Gudačkog sastava Banjalučke filharmonije.\nObilježavanje Dana Republike Srpske i 29 godina od donošenja prvog Ustava Srpske održano je u televizijskom studiju u formi kolažne emisije, u organizaciji Predstavništva Republike Srpske u Srbiji.\nEmisija pod nazivom “Za sva vremena” emitovana je na prvom programu Radio-televizije Republike Srpske, kao i na drugom programu Radio-televizije Srbije, te na još 41 lokalnoj i regionalnoj televiziji u Srbiji.\nKultura ČastglumciTihomir Stanić\n"FILM VAŽAN ZA SRBE" Dodik ugostio glumce iz Srpske koji igraju u filmu "Dara iz Jasenovca" (FOTO)\n"OSJEĆAM SE DOBRO" Brojni poznati glumci se vakcinisali protiv korone\nIzjave na opozicionoj televiziji: Glumci oslobođeni za uvrede Erdoganu\n"Alkohol je bio moja FIZIOLOŠKA POTREBA" Tiha Stanić otvoreno o borbi sa alkoholizmom, poslao snažnu poruku\n"Imamo nezgodnu situaciju" Glumci potpisali da NEĆE DA IGRAJU sa Lečićem nakon optužbi za silovanje\nGlumci i autori "Dare iz Jasenovca" o reakcijama nakon premijere filma "Poruka je da se ovo ne smije ponoviti"\n"To je bila prilika koja se ne odbija" Glumci Narodnog pozorišta Srpske u filmu „Dara iz Jasenovca”\n"NEMAM ŽELJU DA IGRAM SA NJIM" Lidija Vukićević iskreno o Milošu Bikoviću, odgovor IZNENADIO MNOGE\nOprostili smo se od mnogih glumaca koji su bili dio kultnog "Boljeg života", a sada nas je napustio i Boris Komnenić (FOTO)


Srbija dan posle izbora\nBeograd, postizborni plakati Demokratske stranke sa natpisom "Hvala Beograde"\nRezervisane čestitke iz svih stranačkih tabora stigle su u ponedeljak pobedniku predsedničkih izbora u Srbiji Borisu Tadiću. Utisak je da mu je najiskrenije čestitao njegov izborni protivnik, kandidat Šešeljeve partije Tomislav Nikolić.\nIzostala je i direktna čestitka premijera Srbije i partnera Tadićeve Demokratske stranke u Vladi Srbije – Vojislava Koštunice. Ipak, jutro nakon izbora primećuju se prvi konkretni efekti izuzetno korisni za srpsku ekonomiju.\nSvega nekoliko sati nakon što se Boris Tadić obratio pristalicama sa prozora gradskog odbora njegove partije u centru Beograda, iz partije srpskog premijera Vojislava Koštunice stigla je čestitka, ali ne od samog premijera. To je učinio portaprol njegove stranke Andreja Mladenović, uz ocenu da izborni ishod ne bi terbalo da dovede u pitanje opstanak srpske Vlade:\n"Nemamo najava da će bilo ko izlaziti ili napuštati koaliciju."\nTesnu izbornu pobedu čestitali su Tadiću i iz Nove Srbije Velimira Ilića, ali kako navodi potpredsednica Dubravka Filipovski, na Tadiću je sada da otvori raspravu o tome da li bi Srbija trebalo da pristane na sporazume sa Evropskom unijom, i u slučaju da Kosovo u njima nije definisano kao deo Srbije. To je bio Ilićev i Koštuničin uslov za podršku koji je pred drugi krug Tadić odbio:\n"Očekujemo da u narednim danima oko tog pitanja postignemo sporazum."\nTadić je ostvario izbornu pobedu u Vojvodini, što je i zasluga tamošnjih Madara, ocenio je čelnik Mađarske koalicije Ištvan Pastor. On je potvrdio i da je jutros u Novom Sadu potpisao sporazum o političkom partnerstvu sa predstavnikom Demokratske stranke, kojeg nije zeleo da imenuje, niti da detaljnije obelodanjuje potpisani tekst:\n"To praktično znači da sem ideje o teritorijalnoj autonomiji na nacionalnoj osnovi, po svim ostalim pitanjima smo postigli saglasnost. Demokratska stranka je preuzela obavezu da nam bude politički partner u realizaciji toga."\nSocijalisti su čestitali pobedu Tadiću, ali i najveći uspeh radikala u njihovoj istoriji oslikan u skoro 48 odsto Nikolićevih glasova. Predsednik socijalista Ivica Dačić kaže da iz ovih izbora izvlači pouku, koju je u telefonskom razgovoru preneo u Hag i lideru radikala Vojislavu Šešelju. Stavio mu je do znanja da socijalisti više nikome nikada neće dati blanko podršku:\n"Mi smo razgovarali izmedu dva kruga. Ja sam mu rekao da mi ne možemo da podržimo Tomu bez jasne parlamentarne većine. Mi nikoga nikada više nećemo blanko podržavati."\nMada ni Liberalno-demokatska partija Čedomira Jovanovića nije Tadića direktno podržala, odatle su ocenili kako su rezultati izbora pokazali da su gradani odbranili demokratiju osvojenu 5. oktobra, izjavio je podpredsednik Liberalno-demokratske partije Zoran Ostojić. Iako pobednik izbora Boris Tadić insistira na ostanku Kosova u Srbiji, Ostojić ističe da je u nedeljnom glasanju dobio podršku za politiku oslobođenu mitova i skoncentrisanu na interese gradana:\n"U drugom izbornom krugu Boris Tadić nije pričao o Kosovu nego je pričao o Evropi I zato je dobio mandate."\nSinoćnje slavlje u centru Beograda, vratilo je o osmehe na lice brokera sa Beogradske berze. Poslednje dane oni su proveli u neizvesnosti da se ne ponovi maj prošle godine, kada je za samo pet dana koliko je radikal Tomislav Nikolić proveo na čelu Srpskog parlamenta, Berza ostvarila do tada nezabeležen pad. Pobeda Borisa Tadića imala je potpuno suprotni efekat, kazala nam je savetnica na berzi Svetlana Cerović:\n"Možemo reći da su sve promene cena uglavnom na više. U ovom trenutku dok razgovaramo ja ne vidim ni jednu promenu koja je na niže."\nPredsednik Skupštine Srbije Oliver Dulić najavio je da će najverovatnije za Dan državnosti, 15. februar, zakazati sednicu parlamenta na kojoj će Tadić položiti zakletvu, kojom se obavezuje i da će čuvati celine teritorije Republike Srbije, ključujući i Kosovo i Metohiju kao njen sastavni deo.


Sirijske snage pojačale napade\nSirijske snage proširile su obim napada na protivnike režima na području duž granice sa Turskom, dok sve veći broj stanovnika Sirije beži u Tursku.\nAktivisti su danas izvestili da sirijske trupe napreduju ka gradu Maret al-Numan. Proteklih nekoliko dana bezbednosne snage zauzele su grad Džisr al-Šugur i obližnja mesta, pošto je vlada prethodno optužila neimenovane "naoružane bande" za ubistvo 120 sirijskih vojnika.\nU medjuvremenu, Turski funkcioneri navode da je broj sirijskih izbeglica u njihovoj zemlji premašio osam i po hiljada. Potpredsednik Turske vlade Džemil Džiček danas je izjavio da su gotovo polovina izbeglica deca. Turski mediji takođe javljaju da je turski premijer Redžep Tajip Erdogan telefonirao sirijskom predsedniku Bašaru al-Asadu i tražio od njega da izbegne nasilje i sprovede reforme.\nJuče su izbeglice koje su stizale u Tursku izjavljivale da sirijske snage pretražuju sela i hapse muškarce uzrasta od 18 do 40 godina. Drugi su pričali o kampanji spaljivanja poseda, u kojoj muškarci u crnim uniformama polivaju obradive površine benzinom.\nTalas hapšenja usledio je nakon napada na Džisr al-Šugur od strane vojnika potpomognutih tenkovima i borbenim helikopterima. Stanovnici pričaju da su lojalističke jedinice kojima komanduje brat predsednika Bašara Al Asada, Maher al Asad prevodile u prekjučerašnjem napadu za koji kažu da je uzorokovan prošlonedeljnom pobunom, kada su neki vojnici odbili da ubijaju demonstrante i pridružili se anti-vladinim snagama.


27. maja 2015. godine Narodna skupština usvojila je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o standardizaciji, koji je stupio je na snagu 5. juna.\nJedan od osnovnih razloga za izmenu Zakona o standardizaciji ("Sl. glasnik RS", br. 36/2009 i 46/2015 - dalje: Zakon) bila je potreba za usklađivanjem sa Uredbom 1025/2012 Evropskog parlamenta i Saveta, kako bi Institut za standardizaciju Srbije ostvario još jedan preduslov za punopravno članstvo u evropskim organizacijama za standardizaciju CEN i CENELEC.\nU novom Zakonu su, u skladu sa važećom evropskom uredbom, izmenjene postojeće i uvedene nove definicije određenih pojmova (standard, harmonizovani standard, nacionalni standard, nacrt standarda, srodni dokument, tehnička specifikacija, nacionalno telo za standardizaciju itd.). Takođe je precizirano da je Institut za standardizaciju Srbije jedino nacionalno telo za standardizaciju u Republici Srbiji.\nDodata je i odredba da obaveštenje o pokretanju postupka za donošenje srpskog standarda ili srodnog dokumenta, kao i o stavljanju nacrta na javnu raspravu Institut objavljuje u svom glasilu i na svojoj internet strani, čime će zainteresovanim stranama biti obezbeđen pristup ovim dokumentima.\nNa taj način biće olakšano njihovo uključivanje u sve faze izrade i donošenja standarda i srodnih dokumenata. Poseban akcenat stavljen je na podsticanje aktivnog učešća malih i srednjih preduzeća u aktivnostima kako nacionalne, tako i evropske standardizacije. Ovim izmenama ispunjeni su svi zahtevi koji se odnose na transparentnost rada Instituta.\nDopunjen je i član 7 kojim se reguliše delatnost Instituta i kojim je sada predviđeno da Institut može da se bavi pružanjem stručne pomoći za primenu, odnosno ispunjavanje zahteva srpskih standarda, kao i poslovima sertifikacije. Ove poslove ne može obavljati za potrebe istog pravnog subjekta, što je definisano drugim stavom ovog člana, čime su ispunjeni zahtevi vezani za nepristrasnost i nezavisnost u obavljanju dodatnih delatnosti.\nPrema novom zakonu Institut više nema obavezu da rešenje o donošenju i povlačenju srpskih standarda i srodnih dokumenata objavljuje u "Službenom glasniku RS". Takve i slične informacije objavljivaće se na veb-sajtu Instituta i u njegovom službenom glasilu "ISS informacije".\nIzvor: Institut za standardizaciju Srbije, 11.06.2015.


Čović, Krišto i Čolak u zagrljaju sa igračima ekipe "Dario Kordić" - Klix.ba\nPotez za svaku osudu Čović, Krišto i Čolak u zagrljaju sa igračima ekipe "Dario Kordić"\n20.12.2010. u 12:50\nDario Kordić zagrljaj\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović, predsjednica FBiH Borjana Krišto i ministar pravde BiH Bariša Čolak sinoć su u Mostaru dodijelili nagrade pobjednicima malonogometnog Božićnog turnira u Mostaru. Ništa neobično ili loše, osim činjenice da su turnir osvojili igrači HVO Srednja Bosna "Dario Kordić".\nIgračima prvoplasirane ekipe nije bilo dovoljno ime tima pa su na turniru nastupili u majicama sa likom Darija Kordića.\nPodsjećamo da je Kordić presudom Haškog tribunala osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 25 godina zbog ratnih zločina u Ahmićima, kada je ubijeno više od 100 Bošnjaka.\nVrhuška HDZ-a BiH nije u tome vidjela ništa sporno pa je uručila nagrade ekipi koja se zove po osuđenom ratnom zločincu. Nije izostalo ni zajedničko fotografisanje za uspomenu i dugo sjećanje.\nTurnir je organizovala HVIDRA Grada Mostara, čiji je predsjednik na kraju turnira uručio zahvalnicu visokom pokrovitelju turnira, predsjedniku HDZ-a BiH.\nParalelno sa turnirom u Mostaru, odigran je i tradicionalni Napretkov božićni turnir u Sarajevu, koji je po 16. put odigran i završen u sportskom duhu i prazničnom raspoloženju.\nNa ovu temu smo razgovarali i sa Vanjom Gavranom, generalnim tajnikom Napretka, koji nije želio komentarisati dešavanja iz Mostara. On je kratko istakao da se na Napretkov turnir prijavljuju isključivo profesionalne ekipe, a ne amaterski timovi pa je nemoguće da se desi takva situacija.\nGlasnogovornik SDA Salmir Kaplan rekao je da su ovakve stvari nedopustive i za svaku su osudu. On je dodao da je problem i nepostojanje zakona o zabrani fašističkih organizacija i simbola i isticanja imena osuđenih ratnih zločinaca.\n"Potrebno je zakonski urediti to pitanje, ali dok ne postoji zakon svi ozbiljni politički subjekti bi trebali imati moralnu odgovornost da ne rade takve stvari", rekao Kaplan za Sarajevo-x.com.\nGlasnogovornik SDA je rekao da moramo biti svjesni da pobjednika rata u BiH nema, ali da moramo biti jednoglasni kada su u pitanji ratni zločini.\nDo trenutka objave teksta nismo uspjeli dobiti komentar čelnika HDZ-a BiH, koji se nisu javljali na telefon.


DS: Država prodaje vojnu imovinu, ali ne štetu Kragujevčana - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Politika DS: Država prodaje vojnu imovinu, ali ne štetu Kragujevčana\nDS: Država prodaje vojnu imovinu, ali ne štetu Kragujevčana\nPovodom toga što je država oglasila prodaju nekoliko desetina vojnih objekata, među kojima je i takozvano „Strelište“ u Ilinoj vodi, na obodu Kragujevca, oglasio se saopštenjem za javnost gradski odbor Demokratske stranke.\nSaopštenje kragujevačkog odbora DS prenosimo u celosti:\n“Ne možemo, a da ne primetimo, da je kod prodaje vojne imovine u Kragujevcu, već godinama u nizu, sve pogrešno i na štetu Kragujevčana. Najpre, da ne bi bilo zabune, Gradski odbor Demokratske stranke se ponosi vojničkom tradicijom grada i njegovom istoriskom ulogom u odbrani Srbije i borbi za njenu nezavisnost. Kragujevac je uvek imao snažan vojni garnizon, vojnu industriju koja je bila i deo razvojne komponente celog grada, a često je bio i vojno središte čitave države. Iz našeg grada, regent Aleksandar Karađorđević i Vojvoda Radomir Putnik komandovali su srpskom vojskom u Prvom svetskom ratu, a iz naših kasarni 1300 kaplara upućeno je na front i u Kolubarsku bitku. Vojska i danas mora da bude važan oslonac nezavisne politike države Srbije, i kao takav činilac, ponosni smo na vojnike u našem gradu.\nMeđutim, već godinama u Kragujevcu postoji veliki broj vojnih objekata koji se ne koriste, a nalaze se na takvim lokacijama, koje bi lako mogle da bitno utiču na razvoj grada. Svojim položajem u samom centru, ističe se kasarna „Radomir Putnik“. Ona ne samo da se ne koristi u najvećem delu, već se i sama nalazi u polurazrušenom stanju, kao posledica rata i bombardovanja. Da li je moguće da u vojsci Srbije, nakon takvog iskustva, i dalje neko misli da je logično i prirodno da kasarna ostane u gusto naseljenom rejonu, nadomak istorijskog jezgra grada „Miloševog venca“ ? Zar bombardovanje kasarne „Milan Blagojević“ nije takođe pokazalo da vojni objekti treba da budu udaljenu od istorijskih i spomenika kulture. Muzej u Šumaricama i danas oseća posledice bombardovanja, jer je u neposrednoj blizini kasarne.\nUmesto rešavanja očiglednih problema sa kasarnama u centru grada, vojni objekti u Kragujevcu koji se nude na prodaju su uglavnom oni na obodima grada, predgrađima, povremeno i tamo gde nije bilo preke potrebe za prodajom, i gde su se lako mogle izmestiti vojne instalacije iz centra. Ako ne treba da čudi što vojska gleda svoj interes, ostaje nejasno zbog čega niko iz lokalne vlasti ne podigne glas protiv takvog ponašanja. Šta se dešava sa mnogostruko hvaljenim odnosom republičke vlasti prema Kragujevcu ? Može li se uz pomoć države izdejstvovati da kasarna „Radomir Putnik“, postane mesto od ključne važnosti za razvoj grada ? Da je ostvarena namera nekadašnjih gradskih rukovodioca da se u prostor kasarne „Radomir Putnik“ izmesti glavna gradska pijaca, verovatno danas ne bi smo gledali urušenu Gradsku tržnicu, a na tom mestu bi možda bio trg u okviru Miloševog venca.\nGradski odbor Demokratske stranke koristi ovu priliku, da još jedanput pozove vlast, da konačno počne da radi u interesu Kragujevčana i da shvati da nisu izabrani da ćute i klimaju glavom, već da zastupaju interese građana”, saopštila je Demokratska stranka.\nPrethodni članakOdbojkaši Radničkog drugi na „Memorijalu velikana“ u Novom Sadu\nSledeći članakOružari: Ilić ponovo kandidat za zatupnika državnog kapitala\nOficir Sep 7, 2020 u 21:08\nDemo”n”krate našli da pametuju, a ni sadašnja bagra nije ništa bolja. Stanove za vojsku i pripadnike snaga bezbednosti grade u Opornici, a kasarne će otići za velike pare koje će najvećim delom završiti u njihovim džepovima.\nPp Sep 13, 2020 u 08:36\nSva imovina koja se nalazi u posedu vojske nije vojna imovina vec imovina Srbije i svih njenih gradjana. Imovina je stvarana iz budzeta i od para poreskih obveznika. Kasarne i domove nisu gradili oficiri od svojih plata vec svi gradjani. Vojna imovina u nasem gradu pripada svim kragujevcanima i oni iskljucivo treba da raspolazu njome.\nL Sep 15, 2020 u 10:03\nKad je imovina svih gradjana sto nije uknjizena na njih nego na vojsku Srbije.Pa dvadeset godina se grad rve sa vojskom oko planiranja na tom potezu.


Prosto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom | ePonuda.com\nProsto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom cene\nPROSTO uljani radijator sa 11 rebara pružiće Vašem domu toplinu, uz sigurno korišćenje. Ugrađen termostat i podesiva snaga omogućavaju podešavanje i održavanje optimalne temperature. Ovaj model PROSTO uljanih radijatora, sadrži i tajmer što omogućava i podešavanje željenog vremena rada radijatora. Sadrži i ventilator sa grejačem što znači da će mnogo brže i efikasnije ugrejati bilo koju prostoriju u Vašem domu. Uz njega se dobija i držač priključnog kabela za njegovo lakše prenošenje i odlaganje. Ima ugrađen automatski prekid rada ukoliko dođe do pregrevanja ili prevrtanja ove grejalice, tako da možete biti potpuno bezbrižni. Odličan je za porodice sa malom decom i kućnim ljubimcima..\nPROSTO uljani radijator sa 11 rebara pružiće Vašem domu toplinu, uz sigurno korišćenje. Ugrađen termostat i podesiva snaga omogućavaju podešavanje i održavanje optimalne temperature. Ovaj model PROSTO uljanih radijatora, sadrži i tajmer što omogućava i podešavanje željenog vremena rada radijatora. Sadrži i ventilator sa grejačem što znači da će mnogo brže i efikasnije ugrejati bilo koju prostoriju u Vašem domu. Uz njega se dobija i držač priključnog kabela za njegovo lakše prenošenje i odlaganje. Ima ugrađen automatski prekid rada ukoliko dođe do pregrevanja ili prevrtanja ove grejalice, tako da možete biti potpuno bezbrižni. Odličan je za porodice sa malom decom i kućnim ljubimcima.\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Prosto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Prosto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Radijatori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Prosto Radijatori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Prosto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Prosto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom. Pre kupovine, podatke za Prosto uljani radijator sa 11 rebara sa ventilatorom proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Kultura - Regionalna Televizija Telemark Čačak\nPočeo ARLEMM, slede koncerti Divne Ljubojević i Amire Medunjanin\nU Arilju će u naredne dve nedelje nastupiti 120 domaćih i stranih izvođača, učesnika muzičko-edukativne osme godišnje letnje muzičke manifestacije “Arlemm 2017”.\nIzložba o istoriji sporta u milanovačkom Muzeju\nIzložba o razvoju sporta, olimpizma i fizičkog vaspitanja u Srbiji otvorena je u galeriji Muzeja rudničko-takovskog kraja i trajaće sve do 11. septembra. Autor je kustos Ivana Mitrović, a priređivač Muzej Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Beogradu.\nVečeras počinje “Karusel”\nZvanični program ovogodišnjeg izdanja Festivala ambijentalne i etno muzike „Karusel“ počinje u ponedeljak, 17. jula, u dvorištu Umetničke galerije ”Nadežda Petrović”, nastupima sastava ”VisAntiqua”, ”Meszecsinka” i ”Sonikete”. Festival se ove godine predstavlja se sa 15 programskih večeri sa 19 izvođača\nNoć muzeja u Čačku i Požegi\nPogledajte kako je manifestacija Noć muzeja protekla u Čačku i Požegi\nNoć muzeja u Čačku\nSve ustanove kulture u Čačku sutra će biti otvorene za posetioce od 17 časova do jedan sat posle ponoći u okviru nacionalne manifestacije naziva “Noć muzeja”. Pripremljen je sadržajan program, a ulaz je slobodan. Izdvajamo izložbu kostima Borisa Čakširana u\nNovi broj društva “Sveti Sava” promovisan u Čačku\nDruštvo “Sveti Sava” je najstarije aktivno srpsko građansko društvo, kod nas poznato po svom časopisu, gosišnjaku “Bratstvo” koje je danas promovisano u biblioteci Međuopštinskog istorijskog arhiva. 20. brojem, obeležava se 20 godina od ponovnog izlaženja časopisa, osnovnog glasila ovog društva,\nČačak i Disovo proleće, Rašku u čast\nU okviru programa 54. Disovog proleća, Gradska biblioteka “Vladislav Petković Dis” i odbor ove manifestacije, organizuju poetsko-muzičko veče posvećeno legendarnom muzičaru i pesniku, Rašku Jovičiću, osnivaču čuvene čačanske rok-grupe “Za jednu noć”. Program naziva “Zvezde su nam vrlo bliske” biće\nNazad 1 2 3 4 … 40 Dalje


Rudnik Kakanj: Gubitak manji za 4,6 miliona – Kakanj Info\nNaslovna / Biznis / Rudnik Kakanj: Gubitak manji za 4,6 miliona\nNaime, riječ je o šestomjesečnom poslovnom rezultatu\nGarancija za takav optimizam je konsolidacija i modernizacija novih proizvodnih kapaciteta. Posebno se to odnosi na podzemnu eksploataciju uglja. U narednih nekoliko mjeseci sa novom širokočelnom mehanizovanom opremom počinje eksploatacija uglja u jami Begići. I drugo široko čelo, sa remontovanom hidrauličnom podgradom u Centralnom reviru jame Seoce, također će početi sa otkopavanjem i donositi nove količine uglja. Sve zajedno to znači veće prihode u podzemnoj eksploataciji uglja. Sa dostignutom proizvodnjom na Površinskom kopu, procjene idu ka još boljim rezultatima poslovanja. To znači da u nekom novom izvještajnom periodu, uz povećavanje prihoda i nastavak potrošnje prema potrebama proizvodnje, brojke o dugovanjima i brojke o poslovnom rezultatu mogu biti još bolje u odnosu na prvih šest mjeseci ove godine, kada se u dosta nepovoljnom proizvodnom ambijentu gubitak smanjio sa 9,8 na 5,2 miliona KM.


Psihologija menadžmenta u tranziciji - Elvis Vardo | Knjiga.ba knjižara\nPsihologija menadžmenta u tranziciji\nPisac: Elvis Vardo\nDruštvo psihologa u Federaciji BiH\nUdžbenici, Fakultet, Stručne knjige, Društvene nauke, Psihologija\nUdžbenik docenta Elvisa Varde pod nazivom Psihologija menadžmenta u tranziciji predstavlja prvi rukopis iz područja psihologije rada na našim prostorima i kao takav zavrjeđuje punu pažnju onih kojima je namjenjen. Udžbenik predstavlja sintezu savremenih teorija o interakciji čovjeka i njegova radnog okruženja, uzimajući pri tome u obzir i obuhvatajući specifičnosti rukovodećih funkcija i karakteristika koje pojedince predisponiraju\nza uspješnost obavljanja ovakvih poslova. Naime, većina literature koja se predočava studentima i drugim stručnjacima zainteresiranim za navedenu problematiku, tretira izazove\nrada u organizaciji i rukovođenja u okruženjima koja imaju malo ili nimalo sličnosti sa našim društvom te ne nudi modele koji bi bili funcionalni u uslovima u kojima naši ljudi rade i rukovode.\nStoga je ovaj udžbenik vrijedan doprinos u implementaciji savremenih koncepcija rukovođenja te dinamika radnih odnosa koji ujedno inkorporira najnovije spoznaje iz ove oblasti a da pri tome zadržava osjetljvost za specifičnosti sa kojima se radni čovjek susreće u našem okruženju.\nUdžbenik docenta Elvisa Varde pod nazivom Psihologija menadžmenta u tranziciji predstavlja prvi rukopis iz područja psihologije rada na našim prostorima i kao takav zavrjeđuje punu pažnju onih kojima je namjenjen. Udžbenik predstavlja sintezu savremenih teorija o interakciji čovjeka i njegova radnog okruženja, uzimajući pri tome u obzir i obuhvatajući specifičnosti rukovodećih funkcija i karakteristika koje pojedince predisponiraju za uspješnost obavljanja ovakvih poslova. Naime, većina literature koja se predočava studentima i drugim stručnjacima zainteresiranim za navedenu problematiku, tretira izazove rada u organizaciji i rukovođenja u okruženjima koja imaju malo ili nimalo sličnosti sa našim društvom te ne nudi modele koji bi bili funcionalni u uslovima u kojima naši ljudi rade i rukovode. Stoga je ovaj udžbenik vrijedan doprinos u implementaciji savremenih koncepcija rukovođenja te dinamika radnih odnosa koji ujedno inkorporira najnovije spoznaje iz ove oblasti a da pri tome zadržava osjetljvost za specifičnosti sa kojima se radni čovjek susreće u našem okruženju.


Imunizacijom će biti obuhvaćeni svi građani koji se prijave za vakcinaciju bez obzira na to da li imaju zdravstveno osiguranje\nProces vakcinacije na području Zeničko-dobojskog kantona počeo je sredinom prošlog mjeseca vakcinacijom zdravstvenih radnika u dvanaest domova zdravlja, Kantonalnoj bolnici Zenica i Općoj bolnici Tešanj, saopćila je kantonalna pres-služba.\nNakon što je u martu distribuirano 1.480 doza vakcine AstraZeneca – Covishield, što je zadovoljilo manje od polovine od oko 2.500 prijavljenih zdravstvenih radnika u javnim i privatnim ustanovama, ove sedmice stigla je i prva pošiljka od 1.700 “Pfizer” vakcina iz COVAX programa te je vakcinacija zdravstvenih radnika nastavljena.\nProcesom vakcinacije u Kantonu upravlja Institut za zdravlje i sigurnost hrane u Zenici (INZ), a u skladu s planom vakcinacije Federalnog ministarstva zdravstva. Prijava za vakcinisanje vrši se po zdravstvenim ustanovama za zdravstvene radnike, a za ostale društvene grupe u nadležnoj ambulanti porodične medicine.\nTo znači da se svaki građanin prijavljuje svom porodičnom ljekaru/ambulanti, koja pravi spiskove prioriteta utvrđenih na nivou FBiH i ZDK. Nakon zdravstvenih radnika, prioritet su stariji od od 75/70/65 godina, bolesnici registrovanih hroničnih bolesti, policija, vatrogasci, prosvjetni radnici, novinari, a potom svi ostali građani.\nImunizacijom će biti obuhvaćeni svi građani koji se prijave za vakcinaciju bez obzira na to da li imaju zdravstveno osiguranje.\nPremijer Zeničko-dobojskog kantona Mirnes Bašić rekao je da je zdravstveni sistem spreman za masovnu imunizaciju stanovništva i poručio da će Vlada nastaviti pružati podršku ustanovama koje vode ovaj proces.\nPrema podacima INZ-a, domovi zdravlja u ZDK do sredine prošlog mjeseca dostavili su preliminarne spiskove oko 18.000 građana, starijih od 65 godina ili hroničnih bolesnika, koji su se prijavili za vakcinaciju, tako da, sa zdravstvenim radnicima, ukupan broj prijavljenih je 20.000. Spiskovi javnih službi, javnih radnika, policije, prosvjetara, novinara, prave se na lokalnom nivou i još nisu dostavljeni INZ-u.\nPočetkom ove sedmice krenula je distribucija prve faze informativnih letaka i plakata o prednostima imunizacije, u okviru kampanje koja će pozivati građane da se vakcinišu, kao i dati im osnovne informacije o samom procesu. Informativni leci i plakati bit će dostupni u javnim ustanovama i institucijama te na prihvatljivim lokacijama u svih dvanaest općina i gradova ZDK.


Saradnja škola i kompanija – Reforma srednjeg stručnog obrazovanja\nČesto se može čuti da se kompanije u Srbiji žale na nedostatak stručne radne snage u zanatstvu i tehničkim zanimanjima. Nezadovoljstvo poslodavaca proizilazi uglavnom iz nedostatka neophodnih praktičnih kompetencija svršenih srednjoškolaca. S druge strane, privreda se premalo uključuje u kreiranje i realizaciju srednjeg stručnog obrazovanja. Neki podaci pokazuju da je svega 38% poslodavaca organizovalo praksu za učenike. Neki od razloga za izostanak prakse u preduzećima su nepostojanje odgovarajućih radnih i bezbednosnih uslova, zastarela oprema, nedostatak obučenih mentora i poznavanja načina na koji može da se organizuje takav vid rada sa učenicima. Vrlo često uzrok tome leži i u nedovoljnoj komunikaciji i saradnji između srednjih stručnih škola i preduzeća. Ipak, postoji značaj broj domaćih i stranih kompanija u Srbiji koje aktivno učestvuju u kooperativnom obrazovanju jer su njihovi poslodavci shvatili da im je ovakav način rada daleko isplativiji. Interes kompanija je da dobiju kvalifikovanu radnu snagu, koju od početka mogu da obučavaju prema svojim potrebama. One će radije da ulože u učenika koga kroz praksu mogu da profilišu shodno svom poslovnom procesu, nego da sa tržišta rada uzimaju nekvalifikovanu radnu snagu i da u njihovu prekvalifikaciju ulažu daleko više vremena i novca. Takve kompanije su spremne da najboljim učenicima na praksi ponude posao, jer je radnike koji su već kvalifikovani, kasnije mnogo lakše usavršavati.\nTehnička škola Vlasotince i lokalne kompanije\nTehnička škola Vlasotince već decenijama sarađuje sa lokalnom privredom u obrazovanju svojih učenika, a uspesi proistekli iz višedecenijskog iskustva ohrabrili su je da tu saradnju pokuša da podigne na viši nivo. Sa tim ciljem u maju 2016. godine uspostavljeno je javno-privatno partnerstvo između škole, opštine Vlasotince, Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ i lokalnih kompanija („Gruner“, „Elrad“, „Elrad Wire Systems“, „Falke“, IGM „Mladost“ i SLR „Vitko“), koje su prepoznale značaj svog aktivnog učešća u obrazovanju radne snage koja im je potrebna. Rezultat tog partnerstva jeste uvođenje novog obrazovnog profila industrijski mehaničar i renovirana školska radionica u kojoj se realizuje praktična nastava. Ukupan obim investicija strana potpisnica sporazuma o javno-privatnom partnerstvu iznosi oko 100.000 evra, a značajne uštede ostvarene su zahvaljujući napornom radu direktora škole, nastavnika i učenika koji su lično učestvovali u radovima na obnovi i opremanju radionice.\nVlasotinačke kompanije koje su potpisnice sporazuma u obavezi su da učenicima obezbede učenje kroz rad uz stalni nadzor i podršku obučenih instruktora, kao i novčanu nadoknadu. Za većinu mladih to je dodatni podsticaj i motivacija da ozbiljno i posvećeno ispunjavaju obaveze koje kao učenici imaju. Pre nego što se u listi želja izjasne gde bi želeli da obavljaju praksu, učenici obilaze sve kompanije koje sarađuju sa školom. Prilikom odabira vode se različitim saznanjima koja imaju o firmama – o visini zarada, radnim uslovima, činjenici da li je u njima zaposlen neko koga poznaju i sl. Odluku koga će primiti na praksu nadležni u kompanijama donose nakon intervjua sa učenicima. Pokazalo se da je ovakav sistem selekcije učenika efikasan, a u najvećem broju slučajeva ispunjene su i želje učenika i očekivanja kompanija.\nZnačaj ovog partnerstva škole sa privredom prepoznala je i opština Vlasotince koja je samo u opremanje radionica za praktičnu nastavu u Tehničkoj školi Vlasotince uložila je oko 20.000 evra.\nJavno -privatno partnerstvo predstavlja zamajac razvoja Tehničke škole Vlasotince, a ne bi ga bilo da kompanije „Gruner“, „Elrad“, „Elrad Wire Systems“, „Falke“, IGM „Mladost“ i SLR „Vitko“ nisu prepoznale svoj interes da se aktivno uključe u školovanje svojih budućih kadrova. Ove firme vrlo ozbiljno pristupaju ulaganju u obrazovanje jer su svesne da, kroz praksu koja se realizuje u njihovim pogonima, učenike mogu da profilišu shodno svom poslovnom procesu i u skladu sa svojim potrebama.\nTehnička škola „Milenko Verkić Neša“ u Pećincima i kompanija\nKao rezultat javno-privatnog partnerstva pećinačke tehničke škole, GIZ-a i kompanije Robert Bosch d.o.o. u obrazovni sistem Srbije je od septembra 2014. godine uveden potpuno nov obrazovni profil industrijski mehaničar… pročitajte više\nŠkola za tekstil i dizajn Leskovac i kompanija Falke\nMare Karanfilović, direktorka Škole za tekstil i dizajn u Leskovcu, videla je u dolasku nemačke tekstilne kompanije Falke 2012. godine ogromnu priliku za mlade u regionu. Ova škola, inače jedna od starijih škola u Srbiji sa tradicijom dugom 125 godina, uspostavila je sa kompanijom Falke uspešnu saradnju… pročitajte više\nTehnička škola i lokalna preduzeća u Požegi\nSaradnju sa privrednicima iz okruženja Tehnička škola u Požegi počela je još pre desetak godina kada je rukovodstvo škole, kroz dijalog sa predstavnicima privrede i uz podršku GIZ-a, donelo odluku da se četvorogodišnji obrazovni profil tehničar za kompjutersko upravljanje prilagodi potrebama preduzeća „Inmold“ d.o.o, a da se sa Livnicom Požega pokrene ogledni trogodišnji obrazovni profil livac-kalupar… pročitajte više


CEFTA: Značaj ispunjenja plana za Zajedničko regionalno tržište\n17/06/2022 | 12:33\nDirektor CEFTA sekretarijata Emir Đikić je učestvovao na ovogodišnjem Prespa forumu za dijalog pod nazivom „Oblikovanje budućnosti Zapadnog Balkana u savremenoj evropskoj bezbednosnoj arhitekturi“.\nUčesnici panela na temu „Sporazum iz Rima, 65 godina kasnije: da li je Evropa u potpunosti rekonstruisana i integrisana?” razgovarali su o Zajedničkom regionalnom tržištu i Ekonomskom i investicionom planu EU za Zapadni Balkan kao načinima da se dodatno podstakne ekonomski oporavak, zbližavanje i integracija u region jedinstvenog EU tržišta, ali i o hitnoj potrebi za preduzimanjem sveobuhvatnih ekonomskih, infrastrukturnih i finansijskih mera kao preduslovu za uspešnu integraciju u EU.\n„Jačanje ekonomske saradnje između ekonomija Zapadnog Balkana je važnije nego ikada pre. Lideri Zapadnog Balkana su se čvrsto obavezali da doprinesu ekonomskom razvoju regiona, ali sada te obaveze zahtevaju jedinstveno delovanje i zajednički podsticaj. Takođe je od ključnog značaja da se nastavi sa konkretnim rezultatima koje smo do sada postigli zajedno i iskoristi potencijal za rast kroz unapređenje regionalne ekonomske integracije. Ono što nas je 65 godina od Sporazuma u Rimu naučilo jeste da je Zajedničko regionalno tržište pravi put ka tome. Uz viziju tržišta nalik na EU, postavili smo ambiciozne prioritete za ovu godinu, čiji cilj je da se dodatno podstakne trgovina robom i uslugama u regionu CEFTA i razviju novi mehanizmi za unapređenje trgovine među članicama“, rekao je Đikić na panelu.\nHitan oporavak ekonomije\nPanel su otvorili premijer Severne Makedonije Dimitar Kovačevski i evropski komesar za proširenje i politiku susedstva Oliver Varhelji. Među panelistima su bili premijeri i ministri iz regiona i visoki predstavnici regionalnih organizacija.\nUčesnici su istakli značaj hitne potrebe za oporavkom ekonomije, kao i važnost saradnje među članicama CEFTA i ubrzanja procesa u okviru Zajedničkog regionalnog tržišta.\n„Što pre ostvarimo rezultate, to će nam jedinstveno EU tržište biti bliže, kao što i stoji u Ekonomskom i investicionom planu. Delimo vrednosti EU i možemo da doprinesemo njenom napretku i prosperitetu. Inkluzivna regionalna integracija i evropske integracije su samo dva dela iste ekonomske realnosti“, dodao je Đikić.\nKako se Evropa suočava sa dramatičnim i do sada neviđenim razvojem događaja uz moguće šire posledice, drugo izdanje Prespa foruma za dijalog (PFD) bavilo se najaktuelnijim bezbednosnim, političkim i ekonomskim pitanjima za Evropu i Zapadni Balkan. S obzirom na hitnu potrebu za ubrzanom regionalnom ekonomskom saradnjom i oporavkom, naročito u pogledu Zajedničkog regionalnog tržišta i Ekonomskog i investicionog plana EU za Zapadni Balkan, CEFTA sporazum je značajniji nego ikada u ponovnoj izgradnji izdržljivog ekonomskog okruženja i negovanju strateških partnerstava sa geopolitičkog aspekta.\nCilj Prespa foruma za dijalog je da omogući plodnu intelektualnu i političku debatu putem formalnih i neformalnih susreta koji donose ideje za procese i praktična i moguća rešenja za otvorena pitanja regionalne i globalne prirode, kao i da ponudi suštinski podsticaj za unapređenje i proširenje regionalne saradnje.\nGugl u Rusiji proglasio BANKROT: Ne možemo da plaćamo zaposlene\nViše od 100.000 ljudi se godišnje preseli: Zašto MLADI hrle u Beograd?


Građani da nijesu taoci želje za funkcijama - PV Informer Građani da nijesu taoci želje za funkcijama - PV Informer\nGrađani da nijesu taoci želje za funkcijama\nPotpredsjednik Vlade i lider Građanskog pokreta URA Dritan Abazović kazao je da njegova partija podržava Vladu Crne Gore, te da će to nastaviti da čine. Smatra da nije korektno da građani Crne Gore budu taoci želje pojedinaca za funkcijama.\nOn je rekao da je navjažnije pitanje koje opterećuje građane promjene Tužilačkog savjeta, a ko to ne želi, opstruira, kaže, pravdu.\n„Ljudi koji ne shvataju da te promjene nijesu prioritet, oni ne žele pravdu. Građani žele pravdu, da vide šta se dešavalo sa njihovim novcem i URA će na tome do kraja insistirati“, rekao je Abazović nakon presa prilikom potpisivanja ugovora za hotel Mediteran.\nKomentarišući uslovljavanje DF-a da neće podržati zakone vlade, ukolilko propadnu pregovori o rekonstrukciji vlade, Abazović je rekao da ne dijeli mišljenje da građani treba da budu taoci želje za funkcijama.\n„Ako neko misli da treba da građane drži kao taoce, jer misli da treba da bude na funkciji, ja to mišljenje ne dijelim. Ne mislim da je to korektno. URA podržava Vladu, nastaviće da je podržava, to nije sporno. Možemo li da je poboljšamo, možemo“, rekao je Abazović.\nNiko ne priča o prioritetima vlade, rekao je Abazović: „Niko ne priča o programu rekonstruisane vlade. Da li može da se čuje o prioritetima vlade“?\nZanima ga, kaže, promjena Tužilačkog savjeta jer su obećali pravdu: „Zanima me izglasavanje zakona o porijeklu imovine, uz ove aktivnosti sektora bezbjednosti. Ostalo, ko će šta da radi, kako ko vidi situaciju, vjerujte da nijesam oko toga preokupiran“.


Руски бомбардери летели око Велике Британије\nRuski bombarderi leteli oko Velike Britanije\n29 januara 2015\nDva ruska strateška bombardera “Tu-95MS“ primećena su u sredu iznad Lamanša, južno od Engleske, posle čega su britanski lovci tipa „tajfun“ uzleteli iz dve baze, u Engleskoj i Škotskoj.\n„Avioni RAF-a (Kraljevske vazduhoplovne snage) otpratili su ruske avione sve dok nisu nestali iz oblasti od interesa za Britaniju. Ni u jednom trenutku ruske vojne letelice nisu ušle u vazdušni prostor Britanije“, navodi se u saopštenju britanskog ministarstva odbrane.\nRusko vazduhoplovstvo oglasilo se saopštenjem, rekavši da je let bio po međunarodnim propisima.\n“Dva aviona ‘Tu-95MS’ uspešno je izvršila patrolu preko neutralnih voda Barencovog i Norveškog mora, uključujući i iznad dela Atlanskog okeana. Let je trajao 19 sati i bilo je planirano da ih isprate letelice engleskog vazduhoplovstva“, izjavio je za RIA Novosti pukovnik ruskg vazduhoplovstva Igor Klimov.\nNATO je tokom prošle godine izveo više od 100 presretanja ruskih aviona, što je tri puta više u odnosu na 2013. godinu i to u trenutku povećanih tenzija između Zapada i Moskve zbog neslaganja oko krize u Ukrajini, navodi Rojters.\nViši stručni saradnik Kraljevskog instituta za ujedinjene službe Elizabet Kvintana smatra da je ovaj poslednji incident „ipak neuobičajan“ i da bi mogao biti povezan sa činjenicom da su britanske vlasti ove sedmice pokrenule zvaničnu istragu o smrti bivšeg ruskog špijuna Aleksandra Litvinjenka, nekada žestokog kritičara Kremlja.\n„Let vojne letelice u ili blizu suverenog vazdušnog prostora druge zemlje ukazuje na nezadovoljstvo ili, u najgorem slučaju, na agresiju“, rekla je ona.


Grujić: Ulagaćemo u REPO ugovore i zajedničke projekte – ASinfo Portal\nGrujić: Ulagaćemo u REPO ugovore i zajedničke projekte\nBANJALUKA – Društvo zа uprаvljаnje Penzijskim rezervnim fondom (DU PREF) trenutno ima oko 40 odsto imovine u obveznicama i depozitima, a u planu im je ulaganje u REPO ugovore i u zajedničke projekte po uzoru na osnivanje Društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom.\nDirektor Društva zа uprаvljаnje PREF-om Miloš Grujić rekao je danas u Banjaluci da ovo društvo bilježi pozitivne rezultate i da je od osnivanja do danas prodato 215 paketa akcija.\n„Ulagano je uglavnom u obveznice i bankarske depozite. Trenutno je oko 40 odsto imovine u obveznicama i depozitima. Evidentiran je i rast prihoda od kamata, a koji za period 2011 – 2017. godina iznose oko 23 miliona KM“, istakao je Grujić koji je prije oko mjesec dana preuzeo upravljanje PREF-om.\nProsječna neto dobit ovog Fonda iznosi 7,1 milion KM godišnje, dok dividenda u prosjeku iznosi oko šest miliona KM godišnje.\nPREF je učestvovao u osnivanju prvog Društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom zajedno sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) i Skupnom iz Ljubljane (Triglav, NLB).\nDU PREF-om je svake godine pozitivno ocijenjeno od nezavisnog revizora, a 2015. godine je dobilo i pozitivno mišljenje Glavne službe za reviziju javnog sektora RS.\n„Fond će ulagati u REPO ugovore i u zajednička ulaganja po uzoru na osnivanje Društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom. Cilj je povećanje sigurnosti, likvidnosti i profitabilnosti, kao i diverzifikacija“, najavio je Grujić.\nSASE: Ukupan promet 369.516 KM


Počela akcija Jedna karta jedno drvo • Serbia Open 2022\nPočela akcija Jedna karta jedno drvo\nPrvu sadnicu u okviru akcije Jedna karta – jedno drvo, zasadili su direktor turnira Serbia Open 2022 Đorđe Đoković i srpski teniser Miomir Kecmanović u parku Ušće, kod Muzeja savremene umetnosti u Beogradu.\nPriliku da učestvuje u akciji i da posadi drvo imao je i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n„Izuzetno mi je zadovoljstvo što najpopularniji teniski turnir u zemlji i regionu, osim zdravog života i sporta, afirmiše i pozitivan odnos prema životnoj sredini. Drago mi je da ljudi na ovu našu inicijativu reaguju izuzetno dobro i da raste svest o potrebi da očuvamo našu okolinu. Veliki broj gradova širom zemlje učestvovaće u ovoj akciji, a biće posađeno više od 35 000 sadnica“ – izjavio je Đorđe Đoković.\nSadnja je predviđena na lokacijama koje obuhvataju površinu od oko 100 hektara, a sadnice će biti obezbeđene od prodaje karata, po principu jedna karta, jedno drvo. U ovoj nedelji pred početak turnira, sadnice će biti posađene i u Kragujevcu, Kraljevu, Leskovcu, Nišu, Pančevu, Požarevcu, Zrenjaninu, Kuli, dok se sadnja nastavlja i od 17.aprila u Šapcu, Smederevu, Novom Sadu i Bačkoj Topoli kad počinju takmičenja u okviru TC Novak.\nTeniski spektakl na šljaci Serbia Open 2022 počinje u nedelju 17. aprila kvalifikacionim mečevima i traje do 24. aprila.


Beta se izvinila zbog vesti o sletanju helikoptera\nDirektor beogradskog Instituta za majku i dete Radoje Simić izjavio je u petak uveče RTS-u da je ekipa lekara tog instituta bila spremna za prihvatanje bolesne bebe koja je helikopterom prevožena u Beograd, a ne da je "dočekala" bebu koja je upućena na lečenje, kako je prenela Beta.\n"Sve je spremno, ne samo da je spremno, nego je ekipa Hitne pomoći s kojom smo mi u kontaktu poslala kola, a mi smo poslali dežurnu ekipu sa načelnikom anesteziologije, pedijatrom i setrama. Od trenutka spuštanja na tlo Beograda beba će biti u sigurnim rukama... Kompletna ekipa je spremna za prihvat bebe", rekao je Simić sinoć RTS-u.\nBeta se izvinjava direktoru Instituta za majku i dete Radoju Simiću zbog neprecizne interpretacije njegove izjave date RTS-u.\nMonstruozno pretučena devojka u ponedeljak izlazi iz bolnice, Ivanin brat: Podlivi su joj PO CELOM TELU, ali je bolje\nPOKOSIO DECU KOD BOGATIĆA I POBEGAO "Čuo se udarac i jaukanje, devojčice su ležale kraj puta, a dečaka su pronašli 40 metara dalje"\nNaslovna za 21.10.\nKATALONIJA NE MIRUJE Zagovornici nezavisnosti i večeras protestvovali u Barseloni\nURNEBESNI DŽOEL EMBID Centar Filadelfije napravio ŠOU, ovako niko nikada nije davao izjavu za medije /VIDEO/\nKONTROVERZAN ENGLESKI DERBI Liverpul prosuo prve bodove, nakon sumnjivog gola Rašforda


RTS :: Korak napred u saradnji Srbije i Kine u oblasti kulture\nKultura Korak napred u saradnji Srbije i Kine u oblasti kulture\nutorak, 23. maj 2017, 13:24 -> 13:29\nTakođe, naznačio je da će kineski prijatelji biti u prilici da se upoznaju sa radom naših stručnjaka.\n"Ovo je veliki dan za saradnju iz oblasti kulture dve zemlje i hvala našim prijateljima iz Kine", podvukao je Vukosavljević.\nAdministrator kineske Državne uprave za kulturno nasleđe Liu Judžu istakao je da, iako je reč o okvirnom sporazumu, veruje da će Memorandum biti dobra osnova za buduću saradnju Srbije i Kine u oblasti zaštite kulturnog nasleđa.\n"Ministar Vukosavljević i ja imamo zajedničku želju da se saradnja u oblasti kulturnog nasleđa dve zemlje svakim danom povećava i upotpunjuje i verujemo da je Memorandum dobra osnova za konkretizovanje saradnje u toj oblasti", istakap je Liu Judžu.\nOn je dodao da su članovi kineske delegacije sa kolegama iz srpkih kulturnih institucija u poslednja dva dana već razgovarali o konkretnim koracima i projektima u budućnosti.\n"Nadamo se i očekujemo da će konkretizacija Memoranduma o saradnji omogućiti da se srpski i kineski narod još bolje upoznaju i razumeju", zaključio je Liu Judžu.


Ministarstvo da što hitnije rešava izdavanje dozvola poljoprivrednicima - JUGPRESS\nGradski štab za vanredne situacije Leskovca je Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede uputio preporuku za što hitnije rešavanje pitanja izdavanja dozvola za kretanje poljoprivrednim proizvođačima koji nemaju registrovano poljoprivredno domaćinstvo u vreme zabrane kretanja, zbog obavljanja poljoprivrednih radova. Ova preporuka je upućena zbog specifičnosti i v ažnosti poljoprivredne proizvodnje na teritoriji Grada Leskovca, s obzirom da pored 10.000 registrovanih, postoji oko 3.000 neregistrovanih proizvođača koji se aktivno bave poljoprivrednom proizvodnjom. Dalje, štab obaveštava sve poljoprivredne proizvođače koji imaju u ponudi prodaju poljoprivrednih proizvoda na veliko da svoju robu mogu plasirati putem prijave na sajtu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede www.agroponuda.com. Unos podataka poljoprivrednih proizvoda u sistem vrše savetodavci Poljoprivredne stručne savetodavne službe grada Leskovca, uz prethodnu konsultaciju putem telefona 064/811-17-52 i 064/64-54-736. Očekuje se razvoj ove platforme agroponude i za proizvođače manjih količina poljoprivrednih proizvoda. Preporučuje se svim poljoprivrednim proizvođačima koji su po dosadanjoj praksi svoju robu plasirali trgovinskim lancima i lokalnim prodavnicama prehrambenih proizvoda na teritoriji grada Leskovca da nastave sa takvom praksom, uz istovremeno praćenje realizacije aktivnosti u pogledu formiranja elektronske pijace.


Letimičan pogled na ovaj dokument pokazuje da je u pomenutom periodu širom planete u transferima učestvovalo 66.789 fudbalera i 8.264 kluba iz zemalja koje su članice FIFA. Na sve ove transakcije potrošeno je neverovatnih 48,5 milijardi dolara. Priče o svetskoj ekonomskoj krizi izgleda da nisu bile toliko bitne za kupovine i prodaje na fudbalskom tržištu, jer je, na primer, 2011. godine ostvareno 11.890 transfera, a prethodne čak 18.079.\nA gde smo tu mi? Srbija je na vrlo visokom, 15. mestu po broju izlaznih transfera, ili srpski rečeno, po broju prodatih fudbalera. Srpski klubovi su u poslednjih devet godina prodali širom Evrope (uglavnom) i sveta čak 2.200 igrača i po tome smo prvi u regionu. Iza Srbije nalazi se Rumunija sa 1.700, pa Hrvatska sa 1.600 ostvarenih transfera. Srpski klubovi su ukupno na prodaji pomenutih 2.200 igrača prihodovali neverovatnih 312.200.000 dolara, a posebna istraga finansijskih vlasti u Srbiji dala bi i preciznije odgovore koji klub je po kojoj ceni uspeo da ostvari transfer svakog fudbalera. Dok se to ne desi, a teško da će da se desi u dogledno vreme, ostaje nam samo da nagađamo gde su sve završile pare, kada su klubovi spali na toliko niske grane da plate u mnogima od njih kasne i po šest meseci, da su stadionu više ruine nego zdanja za ponos i da se reflektori grade uglavnom od pomoći Fudbalskog saveza Srbije ili UEFA.\nMnogi mediji u Srbiji su slučajno, ili zlonamerno pomenute informacije predstavili kao prihod od preko 300 miliona dolara na računu FSS, ali to sa nacionalnom kućom fudbala nema nikakve veze. Ona, zapravo, jako dobro živi na talasu plasmana na poslednji Mundijal u Rusiji 2018. godine, kada je FIFA u kasu na Terazijama 35 ubacila 12,5 miliona dolara.\nDakle, ovde se radi samo o zaradi srpskih klubova u poslednjih devet godina. Poslovično sumnjičavi navijači i novinari u Srbiji imaju pravo da zdravo za gotovo tumače spekulacije koje govore da se u onih 312 miliona dolara sigurno našlo i nekoliko desetina miliona sumnjivih tokova novca, a provereno sumnjiv je detalj koji klubovima za pravo daje da često izmišljaju uloge takozvanih posrednika u transferima koji po zakonima FIFA imaju pravo na određeni procenat pri prodaji igrača. Takvi ljudi se obično samo fiktivno vode u dokumentaciji, a ovo su mnogo pre Srba davno "smislili" mnogo veći prevaranti nego što ih je ova zemlja videla. Kao, uostalom, i posebna sorta mešetara koji su formulu "tri za tri" u Srbiji samo usavršili do granica odvratnosti.\nBilo kako bilo, dolari vrte gde burgija neće, i to je FIFA na papiru dokazala u svom izveštaju za period 2011—2020. godina, gde se vidi i da je Brazil na vrhu liste prodatih, jer ih je izvezao 7.300, a da su na drugom mestu Englezi sa 6.500 "izlaznih transfera".\nBRAZILSKI as Nejmar i dalje drži svetski rekord po visini transfera. On je 2017. godine za basnoslovnih 222 miliona evra prešao iz Barselone u Pari Sen Žermen. Otprilike duplo "jeftiniji" bili su transferi Azara (Čelsi-Real), Kutinja (Liverpul-Barselona), Bejla (Totenhem-Real), Ronalda (Real-Juventus) i mnogih drugih koji su plaćeni oko sto miliona evra.\nJOVIĆ NAŠ REKORDER\nLUKA Jović je zasada najplaćeniji srpski igrač u istoriji. On je pre dve godine za 60 miliona evra stigao iz Ajntrahta u Real Madrid.\nZA KUPOVINU 100.000.000\nOSIM 300 miliona dolara koje su zaradili od prodaje fudbalera, srpski klubovi su tokom poslednjih devet godina, prema podacima FIFA, dali oko sto miliona dolara za dovođenje igrača iz inostranstva.\nHRVATSKI klubovi su apsolutni lideri po zaradi na prodaji fudbalera na međunarodnom "tržištu". Komšije su u poslednjih devet godina uspele da prodaju čak 1.646 igrača, a da u svoje klubove dovedu 1.141. U svim ovim transakcijama prihodovali su 528 miliona evra, a poznato je da zagrebački Dinamo godinama izuzetno uspešno i skupo prodaje svoje fudbalere nekim od najjačih evropskih klubova.\nTOP 10 TRANSFERA IZ NAŠE LIGE 2011-2021.\n1. Nemanja Radonjić (C. zvezda - Marselj) 12\n2. Lazar Marković (Partizan - Benfika) 10\n3. Strahinja Pavlović (Partizan - Monako) 10\n4. Filip Stevanović (Partizan - M. Siti) 8,5\n5. Marko Grujić (C. zvezda - Liverpul) 7\n6. Ričmond Boaći (C. zvezda - Suning) 5,5\n7. Nikola Milenković (Partizan - Fiorentina) 5,1\n8. Umar Sadik (Partizan - Almerija) 5\n9. Aleksandar Mitrović (Partizan - Anderleht) 5\n10. Aleksandar Pešić (C. zvezda - Al Itihad) 4,2\nfudbal srpski fudbal FIFA


Predsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac izjavio je da je za DS kao maticu i centar okupljanja svih građanskih snaga u Srbiji trenutno jedino važno da u poslednjih godinu dana ima stalni rast podrške i da ponovo postaje snaga koja je sposobna da dopre do ljudi.\n“Mi demokrate smo stranka sledećeg koraka, onoga što dolazi”, kazao je Šutanovac za vikend izdanje lista “Danas”, povodom 28 godina postojanja DS-a.\nŠutanovac koji je kandidat za gradonačelnika liste “Da oslobodimo Beograd – DS, Nova, SDS, ZEP Zeleni”, ocenio je da su rukovodstva Demokratske stranke posle 2012. godine devastirala stranku.\n“Neka rukovodstva posle 2012. su svojim neznanjem, ali i lošim odlukama stranku devastirali kako u biračkom telu tako i finansijski i doveli nas u ogromne dugove iz kojih još ne možemo da se izvučemo”, rekao je Šutanovac.\n“DS je napravila zaokret na stranačkoj skupštini 2016. i za razliku od prošlih vremena kada su prošli predsednici terali svoje političke protivnike iz DS situacija je sada drugačija”, kazao je Šutanovac.\n“Našli smo se ne samo kao bivši i sadašnji predsednik DS već smo napravili ideološku građansku kaoliciju koja ima kapacitet da u Beogradu učini prvi korak za oslobođenje Srbije. Mi se nismo sastali posle četiri godine ćutanja. Ideja je da napravimo dugotrajnu saradnju”, kazao je Šutanovac.


Niška televizija » Košarkaši „Stevana Sremca“ predstavnici Srbije na svetskom prvenstvu (VIDEO)\nTagovi: Društvo, košarka, Niš, Sport, Udarne\nKošarkaška ekipa Gimnazije “Stavan Sremac“, nakon osvojenog prvog mesta na republičkom takmičenju, predstavljaće Srbiju na svetskom srednjoškolskom prvenstvu. Tim povodom čelnici grada poklonili su košarkašima sportsku opremu i poželeli puno uspeha na predstojećem takmičenju.\nOptimizam i timski duh vlada mladom košarkaškom ekipom, koja za nekoliko dana odlazi na Svetsko prvenstvo kao najbolja srednjoškolska ekipa iz Srbije. Put do ovog uspeha, kažu, nije bio lak, a nadaju se da će se i vratiti sa dobrim rezultatima.\nTrener ekipe Marina Milojević i profesorka fizičkog vaspitanja Prve niške gimnazije i sama je bila uspešna košarkaška reprezentativka, a uspehu se nada i na predstojećem prvenstvu. Mladim gimnazijalcima veoma znači podrška koja stiže sa svih strana. Čelnici grada poklonili su im sportsku opremu i obećali da će im i ubuduće biti podrška.\nPoslednje dane pred ovo veliko takmičenje niški gimnazijalci koriste kako bi se što bolje pripremili. Srednjoškolsko Svetsko prvenstvo održaće se u Limožu u Francuskoj od 17. do 25. aprila.\nBezbedna hrana za zdrav život (VIDEO)\nGimnazijalac, nezaposleni DOPL\nGimnazijalci su najbolje sto Srbija ima! A kad zavrse skolu ne rade nigde, jer navodno nisu strucni!!!!?


Uspešna godina za srpski turizam: devizni priliv veći za 9% - Novosti - Turistički svet\nUspešna godina za srpski turizam: devizni priliv veći za 9%\nSvečani novogodišnji koktel, održan 22. decembra 2015. u Turističkoj organizaciji Srbije (TOS), okupio je na jednom mestu brojne poslenike iz turističkog sektora naše zemlje. Tom prilikom, predstavljeni su ovogodišnji rezultati postignuti u turizmu.\n- Tokom 2015. godine turizam je ostvario dobre rezultate i prvi put je zabeležen rast domaćeg turističkog prometa, s obzirom da je rast stranog turističkog prometa postao tradicija koju ćemo, verujem, nastaviti i naredne, kao i u godinama koje dolaze – rekla je pomoćnica ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Renata Pindžo.\n- Sve to, rezultiralo je povećanjem deviznog priliva od turizma u prvih deset meseci ove godine od gotovo 9 odsto – istakla je Pindžo, i podsetila da su ove godine uvedene neke značajne novine, poput izmene i dopune Zakona o turizmu, kao i akcije podele turističkih vaučera, koja se uklopila u kampanju TOS “Moja Srbija” i koja je dala "više nego zadovoljavajuće rezultate".\nOna je navela i da je do 30. oktobra ove godine u Srbiji ostvareno 118.623 noćenja i da je više od 14 hiljada građana koristilo vaučere, pa će se i iduće godine nastaviti sa njihovom podelom.\n- Ministarstvo je raspisalo poziv za ugostitelje koji žele dobrovoljno da se prijave za vaučere, a od 1. januara 2016. biće raspisan konkurs i za prijavu građana za dodele vaučera. Poslušali smo sugestije građana, pa smo uveli mogućnost da ih koriste i poljoprivrednici, kao i ljudi koji su pravo na penziju ostvarili u inostranstvu. Usvojili smo, takođe, sugestiju naših kolega iz Udruženja banja, pa smo u šemu realizacije vaučera uvrstili i zdravstvene ustanove na teritoriji Beograda i Niša, tako da s razlogom verujemo da će ova akcija sa vaučerima biti još uspešnija od prethodne - istakla je pomoćnica ministra turizma i dodala:\n- Potpuno novi projekat za 2016. godinu su podsticaji organizatorima putovanja za dovođenje stranih grupa turista u pratnji vodiča – za 3 do 5 ostvarenih noćenja vršiće se refundacija od 10 evra po turisti, a za 6 i više noćenja – 15 evra. Ovih dana očekujemo usvajanje te uredbe Vlade RS. U sledećoj godini nastavljamo i sa našim programima podrške lokalnim zajednicama, pre svega u jačanju infrastrukture. Opredeljena su sredstva u iznosu od 640 miliona dinara za realizaciju infrastrukturnih projekata, kao i sredstva za promociju – oko 110 miliona.\nPrisutne je pozdravila i vršilac dužnosti direktora Turističke organizacije Srbije Marija Labović, koja je naglasila da su promotivne kampanje TOS u 2015. godini dale zaista dobre rezultate – počevši od kampanje “Zabava na vrhu”, preko kampanje “Moja Srbija”, do trenutno aktuelne “Zima prija svima”.\n- U 2016. nastavljamo sa animiranjem turista, naročito domaćih, da u što većem broju biraju Srbiju kao destinaciju za odmor. Tako da ćemo nastaviti kampanju “Moja Srbija”, a pojačaćemo je sa dodatnim temama. Jedna od njih biće Dunav, reke i jezera Srbije, a obeležićemo i 160 godina od rođenja Nikole Tesle – otkrila je Labović, i najavila da će Turistička organizacija Srbije u januaru predstaviti svoju novu internet stranicu.\n- Takođe, u februaru, na Beogradskom sajmu turizma, predstavićemo i internet stranicu “52 vikenda u Srbiji”, inspirisanu istoimenom brošurom. Sledeće godine ćemo se družiti i na VII Turističkom forumu, koji ćemo u aprilu organizovati u Prolom banji – poručila je v.d. direktora Turisitčke organizacije Srbije, kojoj je tog dana uručena nagrada za najbolji nastup na sajmovima turizma od strane Udruženja ekonomskih propagandista Srbije, kao i 3. nagrada za najuspešniju internet kampanju.


Sportske.net - "Večiti" remizirali - Partizan promašio šut za pobedu!\nUvertira u sutrašnji fudbalski "večiti derbi" viđena je večeras u SC "Šumice" gde su rukometaši Crvene zvezde i Partizana odmerili snage u okviru 15. kola Superlige Srbije.\nRukometni "večiti derbi" završen je rezultatom 32:32 (16:12) iako je Crvena zvezda bila bolji rival i tokom većeg dela utakmice držala prednost.\nTek u samoj završnici utakmice Partizan je uhvatio priključak i uspeo da poravna rezultat, a onda je u poslednjoj akciji mogao i do pobede koja ne bi bila zaslužena, sudeći na osnovu svega viđenog u "Šumicama".\nLazar Kukić je u poslednjem napadu promašio za vođstvo Partizana pa je na kraju "večiti derbi" završen podelom plena.\nCRVENA ZVEZDA: Janketić, Šotić 6, Bojičić, Radosavljević 3, Dragutinović 1, Gačević 2, Stolić, Antelj, Milosavljević, Zlatanović (12 odbrana), Todorović 3, Nikolić, Mandić 7, Babić 6, Kljajić 4 (2), Leovac\nPARTIZAN: Živković 11, Sretenović 7, Milenković, Tomić (8 odbrana), Pižurica 1, Đuričić, Peruničić 1, Radojković 1, Stevanović 2 (2), Kukić, Pešić 2, Maksić 2, Radović, Mršulja 5, Stošljević, Ćućuz (odbrana)\nNe bi bila zasluzena? Mozda je to i tacno, moze se steci takav utisak, ali remi sigurno nije nezasluzen, a nisam siguran koliko je taj sut za pobedu bio iz lake pozicije no dobro. Nije ovo uopste ni toliko lose, ipak smo imali minus cetiri na poluvremenu i sve vreme ih vijali, ali previse golova smo primili, to mora da se ispravi...