Eland: Pakistan blagonaklon prema Talibanu\nEland: "Vreme je na strani Talibana"\nU svetlu rastućeg uticaja Talibana u pograničnim oblastima Avganistana i Pakistana, u američkim medijima se ukazuje na potrebu ponovnog preispitivanja američke strategije prema tom regionu. Saradnik vašingtonskog Nezavisnog instituta, Ajven Eland, smatra da je - da bi se došlo do pobede u ratu u Avganistanu - neophodno eliminisanje talibanskih utočišta u Pakistanu.\nEland: “Vašington povremeno preispituje svoju poziciju i strategiju prema Avganistanu, ali je dosta teško učiniti bilo šta pošto Pakistan nije spreman da se oslobodi Talibana i njegovih utočišta u pograničnim oblastima, a to je preduslov za dobijanja rata. U stvari, Pakistan podržava Taliban, očekujući da će SAD tokom vremena svakako napustiti Avganistan. Vlasti u Islamabadu blagonaklono gledaju na Taliban kao prijateljski elemenat u Avganistanu jer ne žele preveliki uticaj Indije – svog glavnog rivala. Imate, dakle, čudnu situaciju da naš glavni regionalni saveznik podržava našeg ključnog neprijatelja uz, kako neki kažu, aktivnu podršku pakistanskih obaveštajnih službi. Tri ključna cilja ukoliko se želi pobeda u ovom ratu su: Prvo, eliminisanje talibanskih utočišta u Pakistanu; drugo, iskorenjivanje korupcije u vladi avganistanskog predsednika Hamida Karzaija i, treće, poboljšanje do sada neadekvatne obuke avganistanskih vojnih snaga.”\nGlas Amerike: Kako bi po vašem mišljenju trebalo rešavati probleme u Karzaijevoj vladi i finansijske probleme Kabulske banke, ključne finansijske institucije u zemlji?\nEland: “Većina Avganistanaca smatra da je Karzaijeva vlada korumpirana, da je on ustvari marioneta Vašingtona i da su poslednji predsednički izbori bili praćeni brojnim nepravilnostima. Kombinacija tih faktora doprinela je padu njegove popularnosti i podrške u narodu. U takvoj situaciji, veoma je teško boriti se i biti uspešan protiv gerilskih pobunjeničkih snaga. To je slično svojevremenoj situaciji u vijetnamskom ratu gde su generali u Južnom Vijetnamu izgubili rat pošto su prethodno izgubili i podršku naroda.”\nGlas Amerike: U svetlu delimičnog početka povlačenja američkih snaga iz Avganistana, kakva rešenja vidite za tu zemlju?\nEland: “Glavni problem je upravo pomenuto povlačenje američkih snaga i, mada je reč o manjem broju vojnika, značaj tog poteza je i simboličan i praktičan. S jedne strane, to je signal Talibanu da će se Amerikanci kad-tad povući i da gerilici moraju da istraju do pobede. To znači da je vreme na strani Talibana i u vojnom smislu jedina solucija je da se američke snage povuku i da Sjedinjene Države preduzimaju po potrebi selektivne antiterorističke akcije protiv Talibana i Al-Kaide. Time bi se održalo naše vojno prisustvo u toj zemlji, radi potrebne kontrole, ali i sprečilo dugoročno i neograničeno angažovanje.


“Majkić” Inđija osvaja i regionalna tržišta svojim inovativnim rešenjima u oblasti sprečavanja krađa šahtova, slivnika i drugih elemenata komunalne infrastrukture - Akta.ba\n“Majkić” Inđija osvaja i regionalna tržišta svojim inovativnim rešenjima u oblasti sprečavanja krađa šahtova, slivnika i drugih elemenata komunalne infrastrukture\n01.07.2009. 13:13 / Izvor: eKapija.ba\nPreduzeće "Majkic" doo više godina aktivno radi na inovacijama u oblasti zaštite imovine javnih preduzeća. Tako su u saradnji sa Telekomom Srbija razvili sisteme, kako za mehaničku, tako i za elektronsku zaštitu TT okana i samo u predhodne tri godine za ovo javno preduzeće zaštitili više od 10.000 TT okana.\nSličan projekat su realizovali i za brojne vodovode Srbije, pa su svojim rešenjima zaštitili preko 8.000 šahtovskih poklopaca širom Srbije, a samo za Beogradski vodovod i kanalizaciju (BVK) je zaštićeno više hiljada hidranata.\nRazvili su i mehanizme za zaštitu slivničkih rešetki od kradje i u 2009.godini ove sisteme instalirali na kompletnom potezu auto-puta Beograd-Niš, a kompletno je zaštitićen i sistem grada Novog Sada i Zrenjanina, dok je pokriven i značajan deo Subotice i Vrbasa. Ukupno je do sada ugrađeno preko 30.000 mehaničkih zaštita slivničkih rešetki.\nKompanija nastavlja sa inovacijama, pa su pokrenuli i projekat zaštite poklopaca na stubovima javne rasvete. Za sada je zaštićeno oko 1000 stubova u Kikindi, a pregovara se oko realizacije u Zrenjaninu, kao i u drugim gradovima širom Srbije.\n"Majkić" d.o.o je nedavno investirao i u potrebnu opremu, pa se očekuje osvajanje proizvodnje specijalnih vrsta grejača, prvenstveno za dizne za plastičarske prese, koje se ne proizvode u regionu.\nSa svim ovim programima nastupaju i u inostranstvu. Na teritoriji Bosne i Hercegovine su vrlo aktivni, i to preko firme koju su otvorili u Bijeljini. Uspešnu saradjuju sa Telekomom Srpske ad, kao i sa komunalnim preduzećima sirom BiH. U Republici Hrvatskoj imaju značajnu saradnju sa preduzećem Anik DOO Peteranec, preko koje nastupaju u ovoj susednoj državi.\nPredstavnike imaju i na teritorijama Crne Gore i Makedonije, a u kontaktima su sa mogućim partnerima u Rusiji i Ukrajini.\nVeć duže vremena za partnera u Austriji proizvode i specijalne metalne ramove koji se koriste u građevinarstvu, koji se koriste prilikom postavljanja vatrogasnih instalacija.\nmehanička zaštita TT okana\nelektronska zaštita TT okana\nzaštita slivničkih rešetki\nzaštita poklopaca na stubovima javne rasvete\ndizne za plastičarske prese\npostavljanje vatrogasnih instalacija


Moj selfi s Putinom - Sputnjik Srbija\n14:53 20.01.2019 (osveženo 21:31 20.01.2019) Preuzmite kraći link\nMoj selfi sa Putinom\nMilačićeva fotografija „eksplodirala“ je na društvenim mrežama, jer se niko drugi nije usudio da od prvog čoveka Ruske Federacije zatraži da se fotografiše u ovako neformalnom formatu.\nLider najmlađe političke partije u Crnoj Gori zadržao se sa Putinom u srdačnom razgovoru, a ekskluzivno za Sputnjik otkriva o čemu su razgovarali.\nPitamo ga kako je Putin reagovao na ovaj neuobičajeni gest, šta je rekao, da li je imao savete za mladog kolegu.\nGovorimo i o reakcijama na posetu Vladimira Putina u Crnoj Gori, ali i o porukama naroda bez čije je volje država postala članica NATO-a, koje je Milačić preneo Putinu.\nOtkrivamo i u kakvoj je atmosferi protekao ručak za visoke zvanice i koja jela i pića su poslužena gostima iz Ruske Federacije.\nporuke, ručak, narod, selfi, poseta, razgovor, Prava Crna Gora, NATO, Marko Milačić, Vladimir Putin, Crna Gora


Novi telefoni uz Telenor Play+ pakete – Personal magazin\nSvi novi korisnici postpejd Play+ paketamogu na mobilnom telefonu neograničeno koristiti Deezer– vodeći svetski servis za slušanje muzike, uz neograničeni internet i poruke. Kao dodatnu pogodnost, Telenor je u Play+…\nSvi novi korisnici postpejd Play+ paketamogu na mobilnom telefonu neograničeno koristiti Deezer– vodeći svetski servis za slušanje muzike, uz neograničeni internet i poruke. Kao dodatnu pogodnost, Telenor je u Play+ pakete uključio dodatnih 500 megabajta internet saobraćaja dodeljenih isključivo za korišćenje tog servisa.\nNovi korisnici Play+ tarifnih paketa, koji nakon 1. septembra kupe taj paket ili pređu na njega i aktiviraju nalog na Deezer-u, dobijaju na poklon slušalice marke „Bench“. Slušalice se preuzimaju u Telenor prodavnicama nakon aktivacije Deezer naloga, a ova promocija traje dok traju zalihe.\nDeezer servis omogućava pristup velikoj bazi pesama izuzetnog kvaliteta zvuka. Sve što je potrebno da korisnik uradi jeste da napravi svoj profil na Deezeru, pronađe svoje omiljene izvođače i pesme i opusti se slušajući muziku čak i dok je u pokretu. Za slučajeve kada nije u mogućnosti da bude onlajn, na primer u avionu ili romingu, korisnik može preuzeti svoje omiljene albume i plejliste na svoj mobilni telefon i slušati ih u oflajn modu.\nNa Deezeru je moguće naći najnovija muzička izdanja neposredno po njihovom objavljivanju, dok su određene pesme i albumi dostupni na Deezeru čak i pre njihovog javnog objavljivanja kao što je bio slučaj sa albumom benda Bad Copy. U septembru, između ostalih, na ovom muzičkom servisu biće dostupni novi albumi Džastina Timberlejka (Justin Timberlake) i Džesi Džej (Jessie J) visokog kvaliteta zvuka.\nOsim slušanja muzike, Deezer omogućava biranje omiljenih izvođača i pravljenje sopstvene plejliste. Putem društvenih mreža korisnik može preporučivati omiljenu muziku prijateljima, ali i saznati šta oni vole da slušaju. Zahvaljujući opciji „Slični izvođači“, moguće je otkriti i zavoleti nove bendove i pevače.\nDa bi doživljaj tokom slušanja muzike bio potpun, dostupni su i neki od najnovijih pametnih telefona iz široke Telenorove ponude, koji imaju idealan odnos cene i kvaliteta, a to su Telenor Smart 2, Huawei Ascend G510 i Sony Xperia M.\nNovi telefoni uz Telenor Play+ pakete was last modified: September 2nd, 2013 by Redakcija\nBad CopyBenchBench slušaliceDeezerHuawei Ascend G510Sony Xperia MTelenorTelenor Play+Telenor Smart 2Telenor Srbija


Crna Gora šalje ambasadora u BiH\nCrnogorski predsednik Filip Vujanović\nTaj potez uslijedio je samo dan nakon što je Parlamentarna skupština BiH odbila Rezoluciju o Sutorini po kojoj bi to područje u blizini granice Crne Gore sa Hrvatskom pripalo BiH\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović danas je potpisao ukaz o postavljanju Milana Lakića za ambasadora Crne Gore u Bosni i Hercegovini.\nIz kabineta predsjednika Vujanovića podsjetili su da je zbog Rezolucije o Sutorini, potpisivanje ukaza o postavljenju novog ambasadora Crne Gore u BiH bilo odloženo.\nPredsjednik Vujanović je takođe primio ambasadora Lakića na završni razgovor pred preuzimanje dužnosti i naglasio potrebu “unapređenja odnosa dvije države na osnovama razvoja dobrosusjedske saradnje i snaženja stabilnosti regiona”.\nPodsjetimo, predstavnički dom Parlamenta BiH na jučerašnjoj sjednici nije prihvatio rezoluciju o Sutorini. Tokom rasprave, čulo se da je zbog problematizovanja Sutorine, vladajuća koalicija u BiH odgovorna za pogoršane odnose sa Crnom Gorom. Rečeno je i da je priča o Sutorini, vladajućoj koaliciji poslužila za skretanje pažnje sa istinskih problema u BiH.\nPoslanici su raspravljli o predlogu Rezolucije kojom se predlaže da Predstavnički dom ocijeni neprihvatljivim, neutemeljenim i štetnim Predlog ugovora o državnoj granici između Crne Gore i BiH, koji je utvrdio Savjet ministara BiH početkom novembra prošle godine, a prema kojem bi Sutorina trebalo da trajno ostane u sastavu Crne Gore.\nUpitan da prokomentariše odluku Predstavničkog doma Parlamenta Bosne i Hercegovine, crnogorski ministar policije Raško Konjević je rekao da treba sačekati zvaničnu odluku u uobičajenoj komunikaciji dvije države, ali da Crna Gora drži do regionalne saradnje, poštuje susjede i poštovaće sve ono što je definisano sporazumima i dogovorima sa susjedima.\n„Pitanje razgraničenja su nadležne komisije dvije države završile još prošle godine bez ikakvih problema i otvorili su interne procedure koje je Crna Gora krajem prošle godine završila i ovlastila resornog ministra da u ime države potpiše taj sporazum“, precizirao je Konjević.\nOno što je nakon svega izvjesno, jeste da je odlukom Predstavničkog doma Parlamenta Bosne i Hercegovine stavljena tačka na jedan nepotreban problem za koji u crnogorskoj opoziciji tvrde da je Đukanoviću poslužio za skretanje pažnje sa diplomatskog poraza u sporu sa Hrvatskom u vezi sa poluostrvom Prevlaka.


Jagma za novim stanovima, na nekim lokacijama kvadrat preko 3.000 KM\n1034\tObjavljeno 15 april 2021 Autor: Micro Mreza\nNi cijena, a ni potražnja za stanovima u BiH nisu opale u periodu pandemije virusa korona, čak se bilježi i uspon, a cijene kvadrata stanova na nekim lokacijama iznose i više od 3.000 KM.\nPotvrdili su ovo sagovornici "Nezavisnih", koji kažu da postoji nekoliko razloga za ovakvo stanje, od malih kamatnih stopa na štednju, manjih kamata na plasmane stambenih kredita, do dijaspore koja posljednjih nekoliko godina umjesto za izgradnjom kuća na selu poseže za kupovinom stanova u bh. gradovima.\nPrema podacima Spoljnotrgovinske komore BiH, pokazatelji ukazuju da se potražnja za novoizgrađenim stanovima u posljednje dvije godine ustabilila i naginje ka blagom usponu te da je interes za ovim stanovima daleko veći u velikim gradovima i administrativnim centrima.\n"Investitori, bilo da se radi o građevinskim firmama ili firmama koje investiraju u samu gradnju, imaju dobar interes za ulaganje u novoizgrađene stanove, jer je tražnja u blagom porastu i uglavnom se prodaja realizuje u toku same gradnje, najčešće pola godine nakon završetka objekta", navodi se u podacima Spoljnotrgovinske komore BiH.\nNadalje ističu da je evidentan i porast cijena u većim centrima, što investitori pravdaju podizanjem kvaliteta gradnje na viši nivo, a prvenstveno se to ogleda u energetskoj efikasnosti i blagom porastu cijena materijala.\n"Može se uočiti da su prodajne cijene stanova u većim centrima veće od prosječnih za 50 do 75 odsto i na pojedinim lokacijama se kreću i do 3.000 KM", naveli su u Spoljnotrgovinskoj komori BiH.\nDodaju da je nešto manji interes, odnosno sporija je prodaja poslovnih prostora, ali da i to umnogome zavisi od lokacije.\nNaida Ćerimagić, vlasnica Agencije za nekretnine "Top nekretnine" Sarajevo i predsjednica Udruženja učesnika u prometu nekretnina u Privrednoj komori FBiH, ističe da u ovom gradu ne bilježe pad cijena stanova te da korona nije uticala na prodaju ovih nekretnina.\n"Kupoprodaje su malo otežane zbog epidemiološke situacije, pa nam se dešava da imamo zaključenu rezervaciju, ali neko se zarazi virusom korona, pa se rezervacija prolongiran na 20 dana", navela je Ćerimagićeva za "Nezavisne", te je dodala da nisu zabilježili ni pad potražnje za kupovinom nekretnina.\nDragan Milanović, direktor Agencije "Remax" Banjaluka, u razgovoru za "Nezavisne" kaže da s obzirom na to da potražnja za stanovima nije padala, samim tim nije padala ni cijena.\n"Ovo je regionalni fenomen poznat već unazad nekoliko godina. Nekoliko je razloga zašto je potražnja za stanovima rasla. Jedan od njih su male kamatne stope na štednju, te su ljudi koji su imali novac u bankama investirali taj novac u stanove", rekao je Milanović.\nDodao je da privredna aktivnost i finansijsko tržište u nekim razvijenijim zemljama tjeraju građane da ulažu u hartije od vrijednosti, ali da građani u BiH, gdje je privreda na nezadovoljavajućem nivou, sigurnost vide u nekretninama.\n"Vidimo da su naši kupci iz inostranstva, odnosno naši građani koji žive u inostranstvu, posljednjih godina promijenili navike, te da umjesto da izgrade kuće na selu, što je ranije bio čest slučaj, sada radije kupuju stanove", naveo je Milanović, dodajući da još jedan razlog ovakvog stanja na tržištu nekretnina leži u niskim kamatana na plasmane kredita, zbog čega se građani lakše zadužuju.\nNaveo je da cijene stanova u periodu pandemije kovida-19 nisu padale, čak su i rasle, te da sa svakim novim gradilištem cijene kvadrata stanova rastu.\n"Prosječna cijena kvadrata stana u Banjaluci je oko 2.200 KM u novogradnji, a najviša od 3.200 KM do 3.300 KM. Najavljeni su i veći projekti u centru Banjaluke, čija cijena će dosezati možda i do 5.000 KM po kvadratu", istakao je Milanović.\nAdmir Čavalić, ekonomski analitičar iz Tuzle, naveo je da BiH nema dinamično tržište nekretnina, te isto ne prati osnovne ekonomske trendove.\n"Specifično za BiH je evidentan uticaj dijaspore, oni nerijetko sada u periodu pandemije, kada smo imali masovni lockdown u zemljama svijeta, nastoje da izvrše određeni vid štednje u formi nekretnine na području BiH", naveo je Čavalić.\nDodao je da je bitna stvar da su usljed opšteg pada potražnje na prostoru BiH određeni građani imali na raspolaganju višak novca koji su odlučili investirati na određene načine.\n"Kriza nije loše vrijeme za investiciju i u tom smislu neki su građani odlučili da investiraju u nekretnine", istakao je Čavalić.\nOn ne očekuje neke značajne promjene kada je riječ o ovom trendu.


Datum objave: 15.02.2017 14:46 | Autor: mod\nMinistri odbrane Crne Gore i Velike Britanije, mr Predrag Bošković i Majkl Felon (Michael Fallon) potpisali su danas u Briselu Memorandum o saradnji između dva ministarstva odbrane.\nMinistar Bošković je istakao da je dosadašnja saradnja dva ministarstva veoma intenzivna i adekvatno prilagođenja potrebama Ministarstva odbrane i Vojske Crne Gore za unapređenjem sposobnosti. On je naglasio da se današnjim potpisivanjem Memoranduma stvara i pravni okvir za dalje unapređenje odbrambene saradnje.\nCrnogorski ministar odbrane je izrazio očekivanje da će se saradnja sa Ujedinjenim Kraljevstvom dodatno učvrstiti nakon što Crna Gora postane punopravna članica Alijanse. On je izrazio zahvalnost na tome što je Velika Britanija preuzela ulogu vodeće nacije za NATO Povjerilački fond za uništavanje viškova naoružanja u Crnoj Gori, koji je nedavno otpočeo sa realizacijom.\nFelon je istakao zadovoljstvo dinamikom ratifikacije Protokola o pristupanju Crne Gore u NATO i izrazio uvjerenje da će Crna Gora uskoro postati punopravna članica Alijanse. On je apostrofirao sadržajnost bilateralne odbrambene saradnje koja će nakon potpisivanja Memoranduma biti dodatno osnažena.\nMemorandum je potpisan tokom sastanka Sjevernoatlantskog savjeta (NAC) na nivou ministara odbrane, koji se danas i sjutra održava u Briselu.


Parada ponosa ipak održana u Beogradu, LGBT aktivisti šetali, dok su desničari "spavali" - Klix.ba\nParada ponosa ipak održana u Beogradu, LGBT aktivisti šetali, dok su desničari "spavali"\n28.9.2013. u 08:01\nOko stotinjak LGBT aktivista je sinoć, nakon što je saopšteno da je danas zabranjeno održavanje parade ponosa, odlučilo da prošeta beogradskim ulicama.\nOni su se, kako su naveli organizatori Parade ponosa spontano oko 23 sata okupili ispred zgrade Vlade Srbije u Njemanjinoj ulici i upitili se ulicom Kneza Miloša do Skupštine Srbije.\nNa čelu kolone, koju je čuvao veliki broj pripadnika policije, nosili su transparent na kojem piše "Ovo je pride". Aktivisti LGBT zajednice nosili su zastave duginih boja i uzvikivali "Ovo je pride, imamo pride".\nS obzirom da ovaj skup nije bio prijavljen, policija ih je zaustavila u neposrednoj blizini zgrade srbijanskog parlamenta, nakon čega su oni uspjeli da se probiju do stepeništa Skupštine gdje su istakli svoja obilježja.\nCentrom Beograda bili su raspoređeni policajci u opremi za razbijanje demonstracija, a pripadnika desničarskih organizacija nije bilo.\nPremijer Srbije i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić saopštio je ranije jučer da neće biti održana gay parada koja je bila zakana za danas.\nOn je, nakon trosatnog sastanka Biroa za koordinaciju službi bezbjednosti, rekao da je to tijelo Vlade Srbije jednoglasno odlučilo da - zbog bezbjednosnih procjena - neće biti održana Parada ponosa.\n"Bezbjednosna procjena govori da bi moglo doći do ozbiljnog narušavanja javnog reda i mira. Treba sputiti loptu kako bi naredne godine mogli da napravimo jednu ozbiljnu političku akciju kako bi sve to moglo da prođe bez problema", izjavio je Dačić gostujući na javnom servisu Srbije RTS.\nOn je istakao da neće biti održan ni jedan zakazani skup u Beogradu i da niko nije kapitulirao pred huliganima.\nRanije je bilo najavljeno da će gay paradu obezbjeđivati 6.500 policajaca.\nZa vrijeme sinočnjeg održavanja sastanka Biroa za koordinaciju bezbjednosnih službi u centru Beograda, trajala su dva protestna skupa protiv "Parade ponosa Beograd 2013".\nU centru Beograda, kao i pored parka Manjež kod Slavije, gdje je trebalo da se održi centralni skup LGBT osoba, prisutno je bilo više hiljada policajaca sa opremom za razbijanje demonstracija.\nOdržavanje gay parade i šetnje pripadnika LGBT zajednice ulicama Beograda bilo je zabranjeno i prthodne dvije godine.Tokom sukoba između desničarskih aktivista i građana s jedne, i poicije s druge strane 2010. godine kada je Parada ponosa održana u prijestonici Srbije došlo je do nasilja u većem obimu, povrijeđeno je više desetaka osoba i napravljena je znatna materijalna šteta.\nBeograd povorka ponosa desničari\nLucić: Nas istresu iz gaća zbog ćevapa, a ratni zločinac bez problema pređe granicu\n27.09.2013. u 22:42


Kuda ide novac koji zaplenjuju carinici?! - Užice online\nI koliko gotovine možete da unesete u zemlju\nGotovo svakodnevna pojava prilikom ulaska u Srbiju je da carinici zaplene određene količine novca.\nJedna od najnovijih zaplena desila se na graničnom prelazu Horgoš kada je putnik pokušao da unese čak 140.000 hiljada evra u Srbiju. Prema zvaničnim podacima, carinici na godišnjem nivou zaplene više od 20 miliona evra neprijavljenog novca, a maksimalan iznos koji se može uneti u zemlju bez prijave iznosi 10 hiljada evra.\nKako bi izbegli odgovore na pitanja o poreklu novca, pošto se u najvećem broju slučajeva radi o novcu koji je stečen na nelegalan način, oni koji ga unose dovijaju se na različite načine.\n“To je novac koji ima poreklo u krivičnim delima, kriminalnim radnjama i uglavnom je to intencija onih koji ne prijave novac, da bi sakrili njegovo poreklo. Terorizam se u 99,9 odsto finansira upravo iz tih crnih fondova, odnosno iz crnog porekla i crnog kretanja novca. Potom se koristi za kupovinu narkotika, oružja, za izvršavanje krivičnih dela, uglavnom se koristi za finansiranje aktivnosti organizovanih kriminalnih grupa”, rekao je za TV Prva profesor Fakulteta za bezbednost “Konstantin Veliki” Ratomir Antonović.\nKako bi se prijavio novac, ukoliko je iznos veći od 10.000 evra, treba samo da se popuni formular koji je usklađen propisima EU, uz odgovore na pitanja gde je novac stečen i čemu je namenjen. Za one koji se, pak, ne povinuju ovim pravilima, slede sankcije.\n“Prekršajno se odgovara, a ako se utvrdi da je novac poreklom iz kriminalne radnje ide, onda se pokreće i krivični postupak”, rekao je Antonović.\nTomić pojašnjava da sve ono što stranka ne “odbrani” u postupku i što ostane kao izrečena zaštitna mera oduzimanja novca postaje prihod budžeta Republike Srbije. Inače, limit od 10 hiljada evra odnosi se na gotovinu, čekove, menice i novčane uputnice.\nUžice drugi dan za redom sa trocifrenim brojem novozaraženih


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Rusija predstavila konkretne mere za smanjivanje zavisnosti od dolara\n"Rusko Ministarstvo finansija namerava da preduzme odlučujuće mere kako bi transakcije državnih kompanija bile sprovođene u rubljama", izjavio je načelnik tog resora i vicepremijer Rusije Anton Siluanov.\nPored toga, Rusija će preduzeti i mere kako bi stimulisale transakcije u nacionalnoj valuti i time istisnula dolar.\nOn je ocenio da će te mere biti pokrenute naredne godine, dok će za partnere biti predviđene i poreske olakšice.\nPored toga, Moskva je zainteresovana da transakcije budu vršene u rubljama i kada je reč o postojećim ugovorima.\n- Evropski partneri su već počeli da razmatraju pitanje izuzimanja dolara kada je reč o transakcijama sa Rusijom. Čini mi se da će to biti svojevrsni izlaz kada je reč o merama koje preduzimaju SAD prema firmama i finansijskim institucijama koje i dalje funkcionišu u dolarima - dodao je.\nOn je takođe rekao i da ove mere ni na koji način se neće odraziti na bankovne račune građana Ruske Federacije, odnosno da niko ne namerava da isključi dolar iz opticaja.\nMinistarstvo finansija Rusije


Totalna rasprodaja zbog sankcija\nRaspad najuspešnije generacije fudbalera Crvene zvezde, koja je uspela da stigne do evropskog i svetskog trona, kulminirao je 1992. godine. Ratno stanje i zemlja pod sankcijama uticali su na to da svaki igrač, koji je imao mogućnost, napusti klub, a „crveno-bele“ su napustila praktično dva cela tima. Umesto trofejnog trenera Vladice Popovića stigao je Milan Živadinović.\nTeško je bilo u to vreme motivisati igrače, koji su zbog blokiranih bankarskih računa umesto za pare igrali za prehrambene proizvode. Sportska takmičenja postala su ogledalo svakodnevnog života, pa su se na sve strane mogle uočiti korupcija i neregularnost. Jedini prihod klubovi su imali od prodaje igrača, često, takođe, pod sumnjivim okolnostima.\nZvezda je do suspenzije sankcija, 1995. godine, osvojila samo jednu titulu. Predvođeni povratnikom na mesto šefa stručnog štaba, LJupkom Petrovićem, „crveno-beli“ su se u sezoni 1994/1995. radovali „duploj kruni“. Prethodno su, pod komandom Milana Živadinovića, uspeli da osvoje Kup, 1993. godine.\nKvalitet fudbala slabio je iz godine u godinu, stadioni su „zvrjali“ prazni, a klubove je dodatno „ubijala“ činjenica da nemaju pravo nastupa u evropskim takmičenjima. Jedinu utakmicu sa nekom inostranom ekipom u tom periodu Zvezda je odigrala protiv grčkog Olimpijakosa (12. novembra 1994. godine). Slavili su beogradski „crveno-beli“ rezultatom 4:1, a jedan od strelaca bio je Darko Kovačević, mladić čiji je dolazak na „Marakanu“ prilično uzburkao fudbalsku javnost u zemlji. Transfer Proleterovog golgetera u Partizan gotovo da je bio realizovan, ali su snalažljivi čelnici Zvezde uspeli da ga „preotmu“ i dovedu u LJutice Bogdana za, u to vreme, fantastičnih milion maraka. Kako je jedini prihod kluba tokom perioda pod sankcijama bila prodaja igrača, tako se ni Kovačević nije dugo zadržao među „crveno-belima“. Posle samo dve sezone napustio je klub i otišao u engleski Šefild vensdej.


Javni poziv za unapređenje primarne stočarske proizvodnje - podunavlje.info\n18. januar 2022 – Uprava za agrarna plaćanja Ministarstva polјoprivrede, šumarstva i vodoprivrede raspisala je juče drugi javni poziv za podnošenje prijava za utvrđivanje prava na korišćenje bespovratnih sredstava u okviru Projekta za konkurentnu polјoprivredu Srbije u 2022. godini. Rok za podnošenje prijava je od 24. januara do 23. februara 2022. godine.\nPredmet ovog drugog javnog poziva su investicije i prihvatlјivi troškovi koji se odnose na unapređenje konkurentnosti primarne stočarske proizvodnje i to u oblastima proizvodnje mleka, proizvodnje mesa, pčelarstva i akvakulture.\nZa sprovođenje drugog javnog poziva u 2022. godini, opredelјena su sredstva u iznosu od 360 miliona dinara. Ukupna vrednost investicija u individualnom poslovnom planu iznosi u dinarskoj protivrednosti od 20.000 do 50.000 evra, a minimalni iznos bespovratnih sredstava je od 10.000 do 25.000 evcra.\n„Projekat konkurentne polјoprivrede u Srbiji“ je zajednička inicijativa Ministarstva polјoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Svetske banke koji uvode nov model finansiranja kako bi se osnažili mikro, mali i srednji polјoprivredni proizvođači i preduzeća, a unapredila polјoprivredna proizvodnja i konkurentnost. Projekat pruža mogućnost korisnicima dobijanja bespovratnih sredstva u iznosu od 50% od ukupne vrednosti investicije, sa pripadajućim porezima, 40% kreditnog finansiranja u saradnji sa poslovnim bankama, uz svega 10% sopstvenog učešća.\n24/05/2022, 2:04 am


Vesti online / Vesti / Ex YU / Kitarovićeva o "Oluji", Plenković o Srbiji\n11:39 >> 12:17h\nHrvatski državni vrh poručio je danas u Kninu, na obeležavanju 23. godišnjice vojnopolicijske akcije "Oluja", najvećeg egzodusa Srba od Drugog svetskog rata, da je to bila veličanstvena i najveća pobeda u istoriji Hrvatske nad "agresijom" tadašnjeg srpskog režima i školski primer operacije.\nDržavni vrh Hrvatske na obeležavanju "Oluje"\n- Hrvatska je bila velika u pobedi, pa je još 1996. godine pružila ruku pomirenja kroz normalizaciju odnosa sa Srbijom. Danas se zalažemo i za saradnju i dobrosusedske odnose koji se moraju zasnivati na istini, pomirenju, odgovornom suočavanju s prošlošću i pravdi. To podrazumeva i pronalazak odgovornih za sva krivična dela počinjena tokom rata - rekao je Plenković.\nDodao je da, međutim, nespremnost nekih da se suoče s prošlošću samo odgađa istinsko pomirenje, kao što je, kako je rekao, iskreno preuzimanje odgovornosti omogućilo primereno trajno pomirenje Francuske i Nemačke i stvorilo "snažni temelj današnje EU".\nRekao je i da je "Oluja" u svega nekoliko dana gotovo u celosti poništila učinke petogodišnje okupacije Hrvatske započete u avgustu 1990. i "vojnički porazila velikosrpsku politiku režima Slobodana Miloševića".\n- Ratne događaje čuvajmo u sećanjima, ostavljamo ih istoričarima i analitičarima neka ih proučavaju, ali vrednosti domoljubnog zajedništva moramo prenositi budućim naraštajima, jer je to ključ uspešne izgradnje hrvatskoga društva, cele države i bolje budućnosti našim građanima i budućim generacijama - kazala je ona.\nPoručila je i da će Hrvatska podržati evropski put BiH i ostati, kako je rekla, privržena razvoju najboljih mogućih međusobnih odnosa, što pretpostavlja i čvrstu podršku zahtevima Hrvata "za punom ravnopravnošću u ostvarivanju legitimnih nacionalnih prava"\nGrabar Kitarovićeva je rekla da je "Oluja" bila veličanstvena pobeda na jedinstvenom ratištu, te da je potpuni poraz "agresor" doživeo u daljim vojnim operacijama u BiH, čime su stvoreni preduslovi za postizanje mira.\nNaglasila je i da je se sa ove distance može reći da je akcija "Oluja" školski primer uspešno vođene operacije koja se proučava na mnogim vojnim školama u svetu.


Contact Politika kolačića\nNa svom veb-sajtu koristimo kolačiće (cookies) koji nam pomažu da vam pružimo bolje iskustvo korišćenja našeg veb-sajta i da osiguramo da sajt funkcioniše onako kako vi to očekujete od njega. Kolačići su fajlovi s malom količinom informacija koji se preuzimaju u vaš kompjuter ili mobilni uređaj dok pregledate naš veb-sajt.\nKolačići se mogu koristiti za poboljšanje vašeg iskustva korišćenja nekog veb-sajta, na primer tako što pamte vaše željene postavke (npr. sprečavaju da unosite iste informacije više puta kad popunjavate neki onlajn obrazac) ili prate kako koristite neki veb-sajt da bi se on mogao unaprediti kako bi se zadovoljile vaše potrebe, ili obezbedile informacije koje su vama bitne.\nVeb-sajtovi moraju da dobiju saglasnost da bi poslali kolačiće u vaš kompjuter ili mobilni uređaj, osim ukoliko ti kolačići nisu neizostavno potrebni kako bi vam se pružile usluge. Kolačići koje koristimo na svom veb-sajtu jesu trajni kolačići i kolačići za jednu sesiju.\nKolačiće možemo koristiti i za praćenje koji delovi veb-sajta su najpopularniji kod naših korisnika i za bolje sagledavanje ukupnog korišćenja našeg veb-sajta.\nKod većine internet pregledača, možete da obrišete kolačiće sa hard diska svog kompjutera, da blokirate sve kolačiće ili da primite upozorenje pre nego što se kolačić sačuva u vašem kompjuteru. Pogledajte uputstvo pregledača ili ekran za pomoć kako biste saznali više o tim funkcijama i o tome kako da ih koristite.\nImajte na umu da nećete moći da pristupite određenim delovima ili funkcijama našeg veb-sajta ukoliko vaš pregledač ne prihvata kolačiće.


Jačanje saradnje sa Marokom u oblasti trgovine i turizma\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjana Matić i ministarka turizma, ručnih zanata, avio-transporta i socijalne ekonomije Kraljevine Maroko Nadija Fetah razgovarale su na onlajn sastanku o mogućnostima za unapređenje bilateralne ekonomske saradnje.\nAmbasador Maroka u Srbiji Mohamed Amine Belhaž dao je tokom uvodnog obraćanja kratak pregled aktuelnih bilateralnih odnosa, uz podsećanje na dogovore sa prethodnog zasedanja Zajedničke komisije za ekonomsku, trgovinsku, naučnu i tehničku saradnju dveju zemalja.\nMatić i Fetah, koje su ujedno i kopredsednice treće Zajedničke komisije, postigle su saglasnost o tome da se, ukoliko epidemijska situacija dozvoli, u junu ove godine u Beogradu organizuje treća sednica tog tela.\nNa toj sednici bi se razmatrali zajednički ciljevi i nova polja saradnje, posebno u pogledu investicionih prilika u obe zemlje, formiranja radne grupe za turizam, razvoja zajedničkih usluga i uspostavljanja zelenih koridora.\nMatić je predložila da tom prilikom bude potpisan i sporazum u oblasti turizma, koji bi regulisao uslove za ulazak srpskih turista u Maroko i marokanskih u Srbiju.\nOna je inicirala i uspostavljanje saradnje zanatskih kompanija, koje u obe zemlje imaju dugogodišnju tradiciju, i predložila organizaciju izložbe marokanskih zanatskih radova u Beogradu, uključivanje nacionalnih turističkih organizacija i potpisivanje memoranduma o saradnji u ovoj oblasti.\nFetah je pozdravila inicijativu za zaključivanje sporazuma o saradnji u turizmu, koji bi bio značajan korak na planu unapređenja saradnje u toj oblasti, pri čemu je, u tom smislu, posebno istakla značaj uvođenja direktnih avio-letova.\nMinistarke su konstatovale da značajan prostor za unapređenje bilateralne ekonomske saradnje, pored navedenih oblasti, postoji i u oblasti poljoprivrede.\nAmbasador Belhaž je na kraju predložio da se tokom sledećeg zasedanja Zajedničke komisije potpiše memorandum o razumevanju o ekonomskoj saradnji na trećim tržištima, ističući mogućnost da Maroko bude glavni trgovinski i ekonomski partner Srbiji za tržište Afrike, navodi se u saopštenju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nProdubljivanje odnosa sa Kiprom kroz povezivanje mladih\nMinistar omladine i sporta u Vladi Republike Srbije Vanja Udovičić i ministar spoljnih poslova Republike Kipar Nikos Hristodulidis potpisali su danas Memorandum o saradnji, čime je upotpunjena dosadašnja institucionalna saradnja dveju država i produbljene tradicionalne prijateljske veze u oblasti omladinske politike.\nPotpisani memorandum predstavlja dokaz nastojanja dveju država da postojeće bilateralne odnose dodatno osnaže, i to kroz povezivanje mladih i putem zajedničkog delovanja na međunarodnom nivou o svim pitanjima značajnim za dve države.\nKako je saradnja mladih nužan preduslov za očuvanje i dalji razvoj prijateljskih odnosa, a jedan od najefikasnijih modela te saradnje jeste upravo sportska saradnja, Ministarstvo ima cilj da sa što više država stvori institucionalne okvire za ove vidove saradnje.\nDanas je sa 45. državom potpisan međudržavni sporazum kojim se stvaraju uslovi za povezivanje mladih kroz sve dostupne mehanizme, sa ciljem jačanja prijateljskih odnosa Srbije na globalnom nivou, navodi se u saopštenju Ministarstva omladine i sporta.\nMinistarka zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Irena Vujović i ministar ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Crne Gore Ratko Mitrović razgovarali su danas o pitanju plutajućeg otpada na Limu i Drini, rešavanju problema otpada uopšte i o razmeni iskustava u izgradnji reciklažnih centara.\nVujović je nakon sastanka izjavila da postoji dobra volja dveju država za saradnju u ovim oblastima i da je postignut dogovor o skorašnjem potpisivanju memoranduma o razumevanju.\nMinistarka je podsetila na to da je u januaru održan sastanak delegacija Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Srbije, posle čega su sve tri zemlje radile na formiranju radnih grupa i uklanjanju divljih deponija na pritokama Drine i Lima.\nFormiranje takve grupe je dogovoreno i u Srbiji, a danas smo sa crnogorskom delegacijom razgovarali o sledećim koracima kako bi se izbeglo ponavljanje situacije poput one sa Potpećkim jezerom, ukazala je Vujović.\nOna je istakla da postoji spremnost za saradnju i oko upravljanja otpadom i fabrikama za preradu otpadnih voda, i podsetila na to da je u Srbiji već završen konkurs i da se uskoro očekuje potpisivanje ugovora za podizanje barijera na rekama, pre svega na Limu, kako bi se zaustavio plivajući otpad.\nMitrović je naveo da je cilj posete crnogorske delegacije Srbiji produbljivanje saradnje iz oblasti ekologije, građevinarstva, cirkularne ekonomije, prostornog planiranja i turizma.\nKada je reč o ekologiji, nama je veliki problem čvrsti otpad, kao i prečišćavanje otpadnih voda i dragocena su nam iskustva Srbije u ovim oblastima. O tome smo danas razgovarali sa kolegama iz Srbije, rekao je on.


Tek svaki četvrti plaća TV pretplatu : Nadlanu.com\nTek svaki četvrti plaća TV pretplatu\nObjavljeno 18. feb 2014. / 09:00:25\n"Procenat naplate pretplate za RTS u poslednjih nekoliko meseci dodatno je pao na oko 25 odsto", kaže Žarko Palija iz RTS-a, navodeći da je preciznije podatke teško dobiti zbog trenutne transformacije unutar EPS-a, preko koje ide i naplata TV pretplate.\nOn dodaje i da su sve presude u do sada okončanim procesima bile u korist RTS-a. Tokom 2013. inače, procenat naplate pretplate iznosio je između 28 i 30 odsto.\nProcenjuje se da je RTS prošle godine, umesto 2,5 milijardi dinara, uspeo da naplati nepunih 379 miliona dinara. Vlada Srbije usvojila je pre tri nedelje Uredbu o privremenom finansiranju RTS i RTV iz republičkog budžeta.\nBudžetom za ovu godinu za oba javna medijska servisa u Srbiji predviđeno je 7,5 milijardi dinara. Ispada tako da će građani, bar oni koji plaćaju pretplatu, za RTS izdvajati pare po dva osnova - kroz pretplatu i preko budžeta.


Odluka koja se teško menja: „Kako da ponovo postanem Debi, ona koja sam nekad bila?“ - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Odluka koja se teško menja: „Kako da ponovo postanem Debi, ona koja sam nekad bila?“\nOdluka koja se teško menja: „Kako da ponovo postanem Debi, ona koja sam nekad bila?“\n0Piše: BBC News na srpskom 30. juna 2020. 20.10\nDebi sada odlazi na jednu od klinika za rodni identitet engleske Nacionalne zdravstvene službe\nDebi je rođena kao devojčica i proživela veći deo života kao takva.\nAli pre skoro dve decenije, kad je imala 44 godine, potražila je pomoć za tranziciju iz žene u muškarca.\nDebi je podvgrnuta potpunoj hirurškoj tranziciji iz ženskog u muško, koja je podrazumevala faloplastiju – napravljen je penis od kože sa njene podlaktice.\nPromenila je ime u Li i provela 17 godina na testosteronu – hormonu muškosti koji može da dovede do promena kao što su veća maljavost i više mišića.\nOna je smatrala da će joj tranzicija omogućiti da „postane prihvaćenija u ovom svetu“. Ali sada, kada ima 61 godinu, prolazi kroz detranziciju u rod koji joj je dodeljen po rođenju.\nBroj ljudi koji otvoreno dovodi u pitanje vlastiti rodni identitet rapidno se povećao, potrebe za uslugom specijaliste za rodni identitet kod Nacionalne zdravstvene službe u Engleskoj – i za decu, i za odrasle – na najvišem su nivou ikada.\nMnogi koji obave tranziciju u rod drugačiji od onog dodeljenog im po rođenju živeće srećnim životom. Ali BBC Njuz je stupio u kontakt sa drugima koji su, poput Debi, obrnuli taj proces.\n„Bila sam dete koje bi se moglo smatrati prilično rodno neopredeljenim“, kaže Tein, danas 40 godina stara.\n„A onda je tu bila činjenica da su me privlačile devojke… a nisam poznavala nikog ko je lezbejka.“\nTein je započela tranziciju u dvadesetim godinama, ali je odlučila da je zaustavi nakon nekog vremena\nKad je dospela u tinejdžerske godine, Tein kaže da ju je sve jača nelagoda koju je osećala u vezi sa vlastitim identitetom uverila da je ona transrodna.\nSa 26 godina, Tein je potražila pomoć Nacionalne zdravstvene službe i prepisan joj je testosteron. Ali posle dve godine, odlučila je da prestane za uzimanjem hormona i da se podvrgne detranziciji.\n„Tek kad sam otkrila zajednicu koja se izjašnjavala kao rodno neopredeljena, a to je radikalno feministička zajednica, stvarno sam donela odluku da prekinem“, kaže Tein za BBC Njuz.\nČarli Evans (28) se takođe mučila sa rodnim identitetom od ranog uzrasta. Sa 15 godina je počela da se identifikuje kao dečak, obrijala je glavu, vezala grudi i u razgovoru koristila muške zamenice.\nNikad nije uzimala testosteron i posle nekoliko godina se vratila identifikaciji kao žena.\nOd tada je organizovala mrežu pomoći za detranzicioniste i kaže da ju je kontaktiralo oko 300 ljudi, uključujući neke koji su uradili hiruršku tranziciju. Ona priznaje da nije mogla da potvrdi sve njihove priče.\n„Većinu nas privlači isti pol“, kaže ona za BBC Njuz. „Većina se identifikuje kao lezbejke ili biseksualke, a mnoge od nas su autistične.“\nČarli kaže da su se mnoge od ovih žena u vreme kad su tražile tretman osećale kao „da nisu u stanju da daju pristanak na medicinsku tranziciju zato što se nisu osećale dobro usled poremećaja u ishrani ili depresije.“\nČarli kaže da se iznenadila koliko ljudi se obratilo njenoj mreži pomoći za detranzicioniste\nLui Askvit, iz Sirena, organizacije koja pomaže transrodnim i rodno raznolikim mladim ljudima, upozorava da takva iskustva ne bi smela da se koriste za sugestiju da sistem nije ozbiljan ili da se prema ljudima ophodi na način koji „sugeriše da se na njih vrši pritisak ili da se prisiljavaju da postanu trans.“\n„To je netačno“, kaže Lui. „Ne možete da naterate nekog da bude trans.“\nNe postoje zvanični podaci za broj ljudi koji su uradili detranziciju.\nNeke studije pokazuju da ih je dva odsto, dok druge govore da je ta brojka niža. Ali eksperti za BBC Njuz govore da su te studije falične.\nPsihoterapeut Džejms Kaspijan radi sa transrodnim odraslim osobama više od decenije. U skorije vreme, kontaktirale su ga desetine detranzicionista.\n„Ova čitava oblast transrodne medicine nije ni izdaleka dovoljno istražena“, kaže on. Ali on je zapazio neke zajedničke teme među detranzicionistima sa kojima je razgovarao.\n„Veliki broj njih čini se da je imao veoma negativno žensko iskustvo u ženskom telu – seksualno uznemiravanje, pa čak i zlostavljanje“, kaže on.\nDebi smatra da je prošla tranziciju kako bi se nekako izborila sa seksualnim zlostavljanjem koje je doživela kao dete.\n„Mislila sam da ću proći čitavo putovanje do neke druge osobe… Preoblikovaću se u nekog drugog i ostaviti tu traumatizovanu ženu potpuno iza sebe“, kaže ona.\nAli tokom savetovanja, dodaje ona, postalo je očigledno da je „tranzicija bila samo pokušaj bekstva“.\nDebi kao mlada žena i potom posle njene tranzicije, kao Li\nDetranzicija je kontroverzna tema. Kristofer Inglfild, koji se specijalizovao za transrodnu hirurgiju, objašnjava zašto su delovi trans zajednice „veoma nervozni“ zbog mogućnosti da detranzicija postane rasprostranjena priča u javnosti.\n„Svako preokretanje te tranzicije tera društvo na sumnju u čitav proces tranzicije kao takve“, kaže on.\nI to može da dovede do toga da ljudi počnu da dovode u pitanje finansiranje i podršku preko potrebnim rodnim uslugama.\n„Veoma je važno postarati se da se ovo iskustvo detranzicije ne koristi kako bi se vršio pritisak na druge ljude“, kaže Lui Askvit, iz Sirena.\n„Ne bi smelo da se koristi za to da se kaže onima koji su trans, onima koji su rodno raznovrsni, da greše ili da su drugačiji. Suština je da se stvori sistem u kom se svi osećaju potvrđeno.“\nSlužba za razvoj rodnog identiteta (Gids) jedina je klinika Nacionalne zdravstvene službe u Engleskoj koja se bavi onima mlađim od osamnaest godina koji sumnjaju u vlastiti rodni identitet.\nDeci mogu da se ponude lekovi za blokiranje puberteta, koje rade na mozgu tako što potpuno zaustavljaju lučenje estrogena ili testosterona.\nU međuvremenu, odrasli mogu da započnu tranziciju preko uzimanja međurodnih hormona.\nEngleska Nacionalna zdravstvena služba saopštila je da se od odraslih pacijenata zahteva da žive najmanje godinu dana u željenom rodu pre nego što postanu kandidati za operaciju.\nTrust NHS-ove fondacije Tavistok i Portman, koji vodi Gids, kaže da dokazi ukazuju na to da je detranzicija „veoma retka“ i da je važno da se ne poistovećuju sve detranzicije sa predomišljanjem.\nTrust – koji vodi i Kliniku za rodni identitet odraslih (GIC) – kaže da se onima koji žele fizičke intervencije za tranziciju i odraslima koji žele detranziciju tokom čitavog procesa nudi „psiho-društvena pomoć“.\nAli dvoje bivših lekara iz Gidsa prvi put javno izražavaju zabrinutost povodom podrške koja je dostupna ovoj ranjivoj grupi.\nAna Hačinson, članica Gidsovog višeg tima iz perioda 2013-17, kaže da kad su pacijenti tražili pomoć zdravstvenih radnika, imali su izvesna očekivanja od ishoda koji žele.\n„Mnogi od njih su veoma izričiti u tome da žele medicinsku intervenciju“, kaže ona.\n„Ljudi kod kojih taj put nije funkcionisao, kad se osvrnu, reći će da im je žao što nisu primili više terapije.“\n„I tako imamo dilemu u kojoj možda ono što je nekima iz ove grupe pacijenata u toj fazi potrebno nije isto što i ono što žele.“\nOni koji prolaze detranziciju „posebno su izolovana grupa ljudi“, kaže ona.\n„Oni moraju sami da se organizuju da bi pronašli pomoć i obezbedili lečenje.“\nPsihoterapeut Anastasis Spiliadis, koji je napustio Gids prošlog meseca posle četiri godine provedene tamo, kaže da se brine da ne postoji uvek prava procena prošlosti pojedinca.\nGidsova procena se „obično sastoji od tri do šest zakazanih pregleda“, kaže se na njihovoj internet stranici.\n„Znam radnike na klinici koji su veoma pažljivi i obazrivi u nastupu“, kaže Spiliadis. „Ali mene brine koliko toga zapravo mogu da istraže lekari koji veruju u model procene na osnovu samo tri sesije.“\nGids kaže da njihovi lekari „rade promišljeno na individualnoj bazi od slučaja do slučaja“.\nSpiliadis, koji radi i privatno, kaže da su društvena izolacija, depresija i anksioznost uobičajeni među detranzicionistima koje je lečio – od kojih su neki lečeni i u Gidsu – a nekima je postavljena dijagnoza sa spektra poremećaja autizma.\n„Oni su pokušavali da udenu neki smisao svojim poteškoćama kroz rodni objektiv“, kaže on.\nTrust Taviston i Portman kaže da očekuje da privatni lekari „budu u kontaktu sa nadležnim službama NHS-a koje su ih možda lečile u prošlosti“ da bi se na najbolji način pomoglo svakoj mladoj osobi.\n„Svi pacijenti sa rodnom disforijom imaju dobar pristup redovnoj psihoterapiji i pomoći u savetovalištu“, kaže zvaničnik Nacionalne zdravstvene službe Engleske.\nKorona virus: Građani i vlast različito o stanju u Novom Pazaru, EU otvara granice za Srbiju i Crne Gore


Press Online :: Zdravlje :: Da li je sedenje sa prekrštenim nogama loše po zdravlje?\nDa li je sedenje sa prekrštenim nogama loše po zdravlje?\nUkoliko redovno sedite sa prekrštenim nogama i brinete da li je to zapravo zdravo, vreme je da se opustite.\nAnalizirajući studije koje su povezivale proširene vene, oštećenje nerava i povišen krvni pritisak, naučnici sada tvrde da je mala verovatnoća da sedenje sa prekrštenim nogama može da nam naškodi, naravno ukoliko se u toj pozi ne sedi predugo, dok noge ne utrnu.\nIstraživači i dalje ne mogu da se saglase o tome šta dovodi do pojave proširenih vena, ali veruju da glavni uzrok nije sedenje sa prekrštenim nogama. Naravno, to ne znači da je u redu da sedite u istom položaju satima (što može da dovede do paralize nerava), ali isto tako ne treba ni previše da brinete da će sedenje sa prekrštenim nogama negativno uticati na vaše zdravlje.


Moratorijum prihvatilo 92,9% firmi i 94% građana › Made-in-Germany.rs\nMoratorijum države na otplatu obaveza prema bankama prihvatilo je 94 posto građana Srbije, a nepunih 6 procenata je izričito zatražilo da nastavi sa otplatom, kažu u Udruženju banaka Srbije (UBS) i dodaju da je mera privremenog zaustavljanja otplate naišla i na veliki odaziv privrede.\n– Vrlo slično su reagovala i preduzeća. Za moratorijum se opredelilo 92,9 posto firmi, a 7,1 posto se izjasnilo da želi da i dalje plaća svoje obaveze. Firme koje su odlučile da nastave da plaćaju obaveze su veće kompanije koje imaju oko 30 posto udela u ukupnoj kreditnoj zaduženosti privrede. Prirodno je da manje firme imaju najvećih problema sa likvidnošću pa su i prihvatile moratorijum – objasnio je generalni sekretar UBS Vladimir Vasić, a prenosi Tanjug.\nPrema njegovim rečima, ovi podaci su zbirni, na nivou čitavog bankarskog sektora, dok procenti variraju kada se banke posmatraju pojedinačno, ali ipak ne u većoj meri. U svakom slučaju je jasno da je velika većina korisnika bankarskih usluga odlučila da primeni zastoj u otplati svojih obaveza prema bankama.\nUkupna suma na koju se odnosi moratorijum iznosi oko 2 milijarde eura, što predstavlja podršku bankarskog sektora građanima i privredi u savladavanju otežanih uslova svakodnevnog života i poslovanja izazvanih pandemijom korona virusa. Vasić ističe da je vrlo važno da oni kojima je najteže dobiju tu podršku i pomoć, kako bi zadržali kod sebe novac i bili u mogućnosti da u narednih 90 dana premoste problem likvidnosti.\n– S obzirom na politiku plata u državnim i javnim službama i uz mere pomoći za preduzetnike, mala i srednja preduzeća, imamo razloga za optimizam i veru da platežna sposobnost neće biti ozbiljnije ugrožena – poručuju iz UBS.\nOd MiG na 14/04/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar


U skladu sa odredbama člana 4. Zakona o građevinskim proizvodima ("Službene novine Federacije BiH", br. 78/09), građevinskim proizvodom se smatra bilo koji proizvod proizveden za trajnu ugradnju u građevine što uključuje visokogradnju i niskogradnju. Pravilnikom o uslovima za lica koja provode radnje ocjenjivanja usklađenosti građevinskih proizvoda ("Službene novine Federacije BiH", br. 49/10), propisani su uslovi za davanje, produženje i oduzimanje ovlaštenja za provođenje postupka ocjenjivanja usklađenosti, provođenje pojedinih radnji u postupku ocjenjivanja usklađenosti, izdavanje certifikata o fabričkoj kontroli proizvodnje, te izdavanje certifikata o usklađenosti građevinskog proizvoda.\nOvlašteno pravno lice za ocjenjivanje usklađenosti je pravno lice koja ima ovlaštenje Federalnog ministarstva prostornog uređenja za provođenje dijela ili svih radnji ocjenjivanja usklađenosti, izdavanje certifikata o fabričkoj kontroli proizvodnje i/ili za izdavanje certifikata o usklađenosti građevinskog proizvoda.\nFederalno ministarstvo prostornog uređenja vodi evidenciju ovlaštenih pravnih lica i izdatih certifikata o usklađenosti, u skladu sa odredbama člana 11. Pravilnika o ocjenjivanju usklađenosti građevinskih proizvoda ("Službene novine Federacije BiH", br. 88/10).\nListu građevinskih proizvoda za koje je izdat certifikat o usklađenosti u PDF formatu možete preuzeti OVDJE .


Osma RSNOG konferencija 15. novembra uživo i onlajn\nZabeležite u kalendaru 15. novembar i pridružite se osmoj konferenciji Grupe mrežnih operatora Srbije (RSNOG), koja okuplja domaće i inostrane stručnjake koji se bave informacionim tehnologijama, mrežama i sajber bezbednošću. I ove godine konferenciju je podržala...\nBrojni domaći i inostrani stručnjaci i ove godine, iako onlajn, okupili su se na sedmoj RSNOG konferenciji. Putem strima publika je imala prilike da sluša brojna izlaganja o tome kako da internet servisi koje svakodnevni koristimo, a i internet kao takav, budu što...\nZabeležite u svom kalendaru 30. novembar za RSNOG konferenciju koju po sedmi put organizuje Grupa mrežnih operatora Srbije (RSNOG – RS Network Operators’ Group) uz podršku Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS), RIPE NCC, ISOC, SOX i...\nZabeležite datum – šesti RSNOG 26. novembra onlajn\nGodina u kojoj je skoro svakom na planeti postao jasan značaj stalne dostupnosti internet veze podgrejala je brojna pitanja i polemike. O njima će biti reči na RSNOG konferenciji koju 26. novembra po šesti put organizuje Grupa mrežnih operatora Srbije (RSNOG). I ove...\nOdržana Peta RSNOG konferencija\nPeta RSNOG konferencija održana je u Hotelu Zira, u Beogradu, 21. novembra. Podršku događaju su pružili Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS), RIPE NCC, Serbian Open Exchange (SOX) i kompanija Cisco. Okupljenima je dobrodošlicu poželeo Zoran...\nOtvorena registracija za Petu RSNOG konferenciju\nGrupa mrežnih operatora Srbije (RSNOG) ove godine organizuje svoju godišnju konferenciju 21. novembra, u Hotelu Zira u Beogradu. Već petu godinu za redom, RSNOG okuplja domaće i strane stručnjake koji se bave informacionim tehnologijama, umrežavanjem i internet...\nČetvrta RSNOG konferencija održana je u Hotelu „M”, u Beogradu, 22. novembra, uz podršku Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS), RIPE NCC, Serbian Open Exchange (SOX) i kompanije Cisco. Ova konferencija okupila je preko 150 mrežnih stručnjaka...\nOtvorena registracija za Četvrtu RSNOG konferenciju\nGrupa mrežnih operatora Srbije (RSNOG) ove godine organizuje svoju godišnju konferenciju 22. novembra, u Hotelu M u Beogradu. Već četvrtu godinu za redom, RSNOG okuplja domaće i strane stručnjake koji se bave informacionim tehnologijama, umrežavanjem i internet...


Tekst tužbe protiv Trampove fondacije\nSavezna država Njujork tužila je u četvrtak porodičnu dobrotvornu fondaciju predsednika Donalda Trampa i zatražila da se rasformira zbog, kako se navodi u tužbi, „dugotrajnih nelegalnih postupaka“ u korist njegovih ličnih, poslovnih i političkih interesa.\nU tužbi, koju je podnela glavna državna tužiteljka Barbara Andervud, inače demokrata, Trampova fondacija se optužuje za “opsežnu političku kordinaciju sa Trampovom predsedničkom kampanjom i kršenje osnovnih pravnih obaveza za neprofitne fondacije”.\nTakođe se tvrdi da je Tramp koristio dobrotvorne donacije iz svoje fondacije da bi platio račune za advokate, promovisao svoje hotele, kao i za ličnu potrošnju. Tužba je podneta protiv predsednika, njegovo troje dece, Donalda Trampa mlađeg, Erika i Ivanke, koji su bili u odboru fondacije.\nAndervud je navela da je fondacija bila “nešto malo više od čekovne knjižice za isplate Trampa ili njegovih kompanija” i zatražila odštetu od 2,8 miliona dolara.\n"Privatne fondacije ne bi trebalo tako da funkcionišu i moja kancelarija će se pobrinuti da ona i njeni direktori odgovaraju za zloupotrebu dobrotvornih sredstava”, saopštila je Barbara Andervud.\nTramp je na Tviteru ocenio da je tužba smešna i da se neće nagoditi.\n"Ljigave demokrate iz Njujorka i njihov, sada, osramoćeni i iz grada proterani državni tužilac Erik Šnajderman rade sve što mogu da bi me tužili zbog fondacije koja je dobila 18 miliona 800 hiljada dolara, a u dobrotvorne svrhe dala više od toga, 19 milona 200 hiljada”, tvitovao je Tramp, koji je aludirao na Šnajdermanovu ostavku prošlog meseca zbog optužbi o zlostavljanju žena.\nTramp je ustvrdio da Šnajdermen, koji je na izborima podržao njegovog rivala Hilari Klinton, “nikada nije imao hrabrosti da se bavi tako smešnim slučajem” i da su ga sada pokrenuli njegovi saradnici kad je Trampova porodica odbila da se nagodi.


Najpoznatiji prorok u istoriji | Super Radio\nAleksandra Đorđević decembar 14, 2015 8:00 h Dogodilo se na današnji dan 0\nNa današnji dan 1503. godine rođen je Nostradamus, francuski astrolog i lekar. Najpoznatiji je prorok u istoriji čovečanstva i lični lekar kralja Šarla IX. Napisao je knjigu „Proročanstva“ u kojoj je na zagonetan način proricao i predviđao budućnost i uglavnom redovno pogađao. Francuski književnik Piter Lemisirije, koji se inače bavi pisanjem o proročanstvima, objavio je o ovom proroku knjigu „Nostradamus, konačan obračun“. Prorok je umro 2. jula 1566. godine.\nTakođe 14. decembra:\n1911. Rual Amundsen, norveški polarni istraživač, prvi je stupio na Južni pol, pretekavši Roberta Skota, engleskog polarnog istraživača.\n1918. Žene su prvi put izašle na birališta u Velikoj Britaniji s mogućnošću da budu i birane za parlament.\n1919. U Jugoslaviji je osnovan Olimpijski komitet.\n1934. Rođena je Ružica Sokić, srpska pozorišna, filmska i televizijska glumica. Pripada redu najznačajnijih srpskih dramskih umetnica druge polovine XX veka. Sa osobenim šarmom i specifičnim stilom kreirala je tridesetak glavnih uloga u potorišnim predstavama među kojima se izdvajaju one u komadima „Krmeći kas“, „Ranjeni orao“, „Korešpondencija“, „Dugo putovanje u noć“ „Čudo u Šarganu“, „Ko se boji Virdžinije Vulf“ i „Leonardova poslednja večera“. Nenametljivom i spontanom glumom dosegla je visoke umetničke domete u monodramama „Tebi, moja Dolores“ i „Ispovest lake žene“. Sa velikim uspehom je gradila i karijeru na velikom platnu (izdvajaju se filmovi „Žuta“, „Kad budem mrtav i beo“, „Užička republika“, „Pun mesec nad Beogradom“ i „Hitler iz našeg sokaka“), kao i na televiziji (serije „Samci“, „Ljubav, ah ljubav“ i „Ceo život za godinu dana“ i telenovela „Jelena“).\n„Krokodil“ francuskog tenisa\nRomantičarski pacifista – Herman Hese\n14. decembarNostradamusOlimpijski komitet JugoslavijeRual AmundsenRužica Sokićžene i pravo glasa


Doček viceprvaka svijeta: Radost na licima bh. reprezentativaca u sjedećoj odbojci – Sport Centar Doček viceprvaka svijeta: Radost na licima bh. reprezentativaca u sjedećoj odbojci – Sport Centar\nInače, na proteklom Svjetskom prvenstvu reprezentacija BiH je u grupnoj fazi takmičenja s maksimalnim rezultatima savladala selekcije Iraka, Egipta i Poljske. U četvrtfinalu je eliminiarala evropskog prvaka Rusiju s 3:1, a istim rezultatom u polufinalu je bila bolja i od Brazila. No, Iran, koji je našoj reprezentaciji i na prethodnim takmičenjima zadavao muke, u finalnom je susretu vodio od početka utakmice i bio je prejak za bh. momke te ih je savladao rezultatom 3:0 u setovima.\nSjajna uvertira za Evropsko prvenstvo: Reprezentacija BiH osvojila turnir u Saudijskoj Arabiji\n(FOTO) Reprezentativci BiH u sjedećoj odbojci poslali poruku podrške Jusufu Nurkiću


Srpski akademik rešio problem sanacije klizišta › Made-in-Germany.rs\nSvetski poznati geolog Ljubinko Ilić patentirao je novu metodu za stabilizaciju tla i sanaciju klizišta, koja uz pomoć elektroda pretvara glinu u „ciglu“ i tako trajno stabilizuje teren.\nU saopštenju Udruženja industrijalaca i preduzetnika Srbije (UIPS), čiji je član i akademik Ilić, ovom metodom moguće je sanirati 36.000 klizišta u Srbiji, od kojih je oko 1.100 samo na području Beograda. U mestu Umka kod Beograda nalazi se jedno od najvećih klizišta u Evropi, a i njega je moguće sanirati metodom koju je osmislio Ilić, pišu „Večernje novosti“.\n„Klizišta su veliki problem u Srbiji, za čiju sanaciju su potrebna ogromna sredstva koja najčešće nedostaju. Zato ovaj problem treba preventivno rešavati, a UIPS kao rešenje nudi metodu „Kolubara“, koja može spasiti Srbiju od klizišta“, poručuju iz Udruženja i dodaju da je ova metoda efikasna, brza i jeftina.\nKako dalje objašnjavaju, zbog klimatskih promena, geografskog položaja, ali i neodgovornog postupanja ljudi, kao što je neplanska gradnja ili seča šuma, rizici od elementarnih nepogoda su sve veći. a klizišta predstavljaju ogromnu pretnju po infrastrukturu, stambene i privredne objekte i poljoprivredno zemljište.\n„Kritične tačke u Beogradu su u Mirijevu, Višnjici, Karaburmi i u višim delovima Zemuna, a metoda akademika Ilića je neuporedivo jeftinija od klasičnih metoda, kao što su potporni zidovi. Prema nekim procenama, za sanaciju klizišta u Srbiji potrebno je oko 10 milijardi eura, a po mišljenju članova Udruženja, primenom ove metode može se rešiti čak 90 posto klizišta u Srbiji“. Zbog toga su, kako poručuju iz Udruženja, spremani da demonstriraju pilot projekat kojim bi bilo obuhvaćeno nekoliko najugroženijih domaćinstava.\nUdruženje industrijalaca i preduzetnika Srbije stoga poziva jedinice lokalne samouprave da prijave domaćinstva ugrožena klizištima, učestvuju u merenjima i, nakon uvida u rezultate, primene metodu akademika Ilića na teritoriji svoje opštine.\nOd MiG na 05/09/2017 / Građevinarstvo, infrastruktura, Investicije, Tehnologija / Ostavite komentar


Budućnost kako je vidi CIA\nAko je suditi prema predviđanjima CIA, Srbija i Crna Gora neće ni 2020. postati članica Evropske unije. Budu li u EU uopšte sprovedene ozbiljne strukturne promene koje će omogućiti neophodni privredni rast i novo proširenje, odnosno povećanje broja na 30 članica, ulaznicu će dobiti Rumunija, Bugarska, Hrvatska, Makedonija i Turska, dok će SCG, Bosna i Hercegovina i Albanija morati još da čekaju. Ovo sumorno predviđanje vidi se, doduše, samo na jednoj od mapa u opsežnom izveštaju koji se pod naslovom Predviđanje globalne budućnosti može naći na sajtu CIA.\nCeo Balkan je, zapravo, ostavljen van vidokruga analitičara američkog Nacionalnog obaveštajnog saveta, koji su, na temelju sopstvenih prognoza i u konsultacijama sa ekspertima iz vladinih i nevladinih organizacija širom sveta, sačinili taj izveštaj. Čvrsto ubeđeni da drugi delovi sveta, pre svega Azija i Latinska Amerika, zaslužuju neuporedivo više pažnje, oni našu državnu zajednicu nisu nigde, sem na mapama, pomenuli. Reč Srbija, odnosno srpski, upotrebili su samo jednom, u odeljku u kome obrazlažu da zbog zastarelosti treba promeniti i učiniti fleksibilnijim međunarodna pravila ratovanja, Crnu Goru i Kosovo nigde ne pominju, dok se Bosna pominje samo kao primer neefikasnosti globalnih i regionalnih organizacija u rešavanju sukoba. Pored Bosne, kao takvi rđavi primeri navedene su još Ruanda i Somalija. Jedino utešno u svemu tome jeste da nas nema ni među područjima u kojima bi moglo doći do sukoba koji bi “nalagali američku intervenciju kako stvari ne bi izmakle kontroli i kako bi se omogućilo mirno rešenje” – to su, kako se navodi, Palestina, Severna Koreja, Tajvan i Kašmir.\nŠta god ko mislio o prognozama Centralne obaveštajne agencije, one svakako zaslužuju pažnju, ako ni zbog čega drugog, a ono zbog toga što su majdan podataka na kojima se u velikoj meri temelji planiranje svih oblasti politike najjače svetske sile. U prošlosti je bilo i tačnih i netačnih predviđanja. Dovoljno je da podsetimo na 1990. godinu. Tog avgusta je CIA podnela Beloj kući izveštaj u kome je stajalo da je stanje na srednjem istoku relativno mirno i da se u bliskoj budućnosti ništa novo ne može očekivati na granici Iraka i Kuvajta. Nisu prošle ni dve nedelje, a iračke snage su ušle u Kuvajt, da bi posle nekoliko meseci izbio Prvi zalivski rat. Međutim, u novembru iste godine, CIA je podnela izveštaj u kome je sa visokim stepenom tačnosti, kako se potom pokazalo, predvidela krvavi raspad SFRJ. Jedino što među našim tadašnjim zvaničnicima, bar onim saveznim, nije bilo spremnosti da se takav rasplet prizna kao moguć, svakako ne javno.\nŠta sada predviđa CIA?\nPredsednik Nacionalnog obaveštajnog saveta profesor Robert Hačins u uvodu izveštaja piše da je osnovna svrha teksta da ukaže na mnoštvo mogućnosti i verovatnih diskontinuiteta, kako važni događaji koji se širom sveta zbivaju ne bi promakli pažnji i kako bi SAD bile spremne za sve eventualne izazove. Autori se nisu zadovoljili linearnom analizom, kaže Hačins, već su koristili mnoštvo novih metodologija i organizovali čitav niz regionalnih konferencija da bi dosegli globalnu perspektivu. Od ukupno 26 seminara i konferencija, tri skupa su održana u Velikoj Britaniji, dva u Mađarskoj, po jedan u Čileu, Singapuru i Južnoj Africi, a ostali u SAD.\nAutori se nisu, kao u ranijim sličnim izveštajima, usredsredili samo na ključne tendencije i zemlje koje su najvažnije sa stanovišta američkog nacionalnog interesa, već su, u mnogome se oslanjajući na mišljenja stranih stručnjaka o verovatnom razvoju regiona u kojima žive i čije prilike najbolje poznaju, razradili četiri različita zamišljena scenarija razvoja sveta. To su Davoski, tj. ekonomistički scenario, Pax Americana, Novi kalifat i Ciklus straha. Navedeni scenariji, napominju autori, ilustruju samo neke od mogućih vidova budućeg razvoja. Ipak, upravo taj široki spektar zamislivih mogućnosti ukazuje da će se narednih 15 godina odlikovati velikom dinamičnošću raznih društvenih, ideoloških, verskih, političkih, etičkih i tehnoloških tokova, što je sasvim suprotno relativnoj stagnaciji karakterističnoj za hladnoratovski period. Scenariji o kojima je reč, ne moraju se međusobno isključivati. Može se dogoditi da se ostvari ponešto od svakog, ili da se uspostavi neka kombinacija dva ili tri scenarija, odnosno pojedinih njihovih delova.\nDavoski scenario: Sasvim svedeno, prvi scenario predviđa da azijski džinovi, pre svega Kina i Indija ali i druge današnje zemlje u razvoju, postižu neverovatno visoke stope rasta i po bruto društvenom proizvodu prestižu jednu po jednu zapadnu državu – sem Amerike, čiji BDP Kina ne može dostići pre 2040. godine. Korporativno poslovanje i tehnologija koncentrisani su na tržišta Kine i Indije, usled čega globalizacija postepeno gubi svoja zapadnjačka obeležja, i više je niko ne poistovećuje sa amerikanizacijom. Bliski istok ugrožava globalizaciju pošto zaostaje u ekonomskom razvoju uprkos zamašnom rastu cena energetskih sirovina, a zapadne zemlje, uključujući tu i SAD, bivaju suočene sa sve većom krizom zapošljavanja: industrija se ubrzano seli tamo gde je rad jeftiniji. Zato Afrika napreduje. Potencijalno najveće žarište napetosti je Tajvan. Svi strepe od moguće političke krize u Kini. Scenario se simbolično naziva Davoski, zbog Svetskog ekonomskog foruma za koji bi se, ako bi se stvari u tom pravcu razvijale, lako moglo dogoditi da se održava naizmenično u Davosu i nekom mestu u Kini.\nPax Americana: Amerika ne samo da ostaje vodeća svetska sila već postaje apsolutni stožer međunarodne politike. Saradnja SAD i Evrope se, posle perioda zahlađenja, negde od 2010. obnavlja i proširuje, prvenstveno usled sve veće i sasvim opravdane zabrinutosti Evrope zbog terorizma. NATO i EU takođe unapređuju saradnju, jer se pokazuje da je NATO nezamenljiv u vojnim pitanjima, dok EU ima izvestan potencijal u izgradnji institucija na postkonfliktnim područjima, makar da je taj potencijal još uvek nedovoljan. Wihovo sadejstvo je pre svega usmereno na zajedničku borbu protiv terorizma (Evropa je ta koja poziva SAD na što beskompromisniji stav prema teroristima) i prvi zajednički zadatak je zaustavljanje spirale nasilja u Palestini. Turska, po tom zamišljenom scenariju, još nije ušla u članstvo EU, ali je samo njeno približavanje statusu punopravnog člana primoralo Evropljane da shvate gde će im ubuduće biti granice, odnosno zašto moraju biti mnogo spremniji za hvatanje ukoštac sa problemima terorizma, fundamentalizma ili pobuna mladih nezadovoljnih neintegrisanih ljudi. Antikinesko raspoloženje jača kako u Evropi, tako i u Japanu i Koreji i siromašnim azijskim zemljama, toliko da više niko ne želi da Amerikanci odande povuku svoje snage, tim pre što se u Kini rastuća srednja klasa sve više okreće od demokratskih ka nacionalističkim vrednostima. U isto vreme, u islamskom svetu raste napetost između šiita i sunita, pa SAD i tu moraju da deluju kao instrument za održavanje ravnoteže. Uloga svetskog policajca sve više zamara i opterećuje Ameriku, jer je nezahvalna i zahteva veliko žrtvovanje, pa pristalice izolacionizma među stanovništvom SAD postaju sve brojnije. Nešto bitno mora da se menja u arhitekturi međunarodnih odnosa, da bi se teret odgovornosti pravičnije rasporedio.\nNovi kalifat: Ovaj zamišljeni scenario pokazuje kako bi se mogao pojaviti jedan globalni pokret utemeljen na radikalnom poimanju religijskog identiteta. Scenario predviđa proglašenje novog kalifata koji uspeva da promoviše i postepeno unapređuje i razvija islamsku “kontraideologiju”, suprotstavljenu zapadnjačkom shvatanju sveta. Kao svojevrstan izazov postojećem ustrojstvu sveta i negacija ključnih normi savremene judeo-hrišćanske civilizacije, pokret stiče sve više pristalica. Pomalo paradoksalno, taj izrazito tradicionalistički pokret razvija se maksimalno koristeći Internet i ostala dostignuća informacione tehnologije. Ne očekuje se da on nužno nastane iz sadašnjih terorističkih struja, poput Al kaide, čak se predviđa da čitav pokret, bar u početku, proklamuje prevashodno duhovne ciljeve, ali bi već i samo njegovo postojanje lako izazvalo ozbiljne sukobe i pometnju kako u tradicionalnom muslimanskom svetu, pošto se tamošnji režimi ne bi lako odrekli vlasti, tako i u odnosima između muslimanskih zemalja i SAD, Evrope, Rusije i Kine. Posebno bi velika bila previranja u sekularno ustrojenim zemljama u kojima postoje brojne muslimanske zajednice. Pojava novog kalifata donela bi i neka neočekivana savezništva – tako bi se, recimo, Vašington i Moskva našli na istoj strani u borbi protiv mudžahedina u Centralnoj Aziji i kavkaskim republikama i autonomnim oblastima na teritoriji Ruske Federacije. U Avganistanu i Pakistanu vodio bi se građanski rat, paštunizacija bi bila u usponu, a sukob između sunita i šiita, čijem bi rasplamsavanju Zapad u početku značajno doprineo, najteže bi pogodio muslimansku srednju klasu koja bi krenula da se iseljava na taj isti Zapad. SAD bi tu bile u procepu – s jedne strane, one su podržale iračke šiite i omogućile im vlast u zemlji, kao što su pokušavale i po ovom scenariju uspele bitno da poboljšaju odnose s Iranom; s druge strane, šiiti bi postajali sve radikalniji u svojim globalnim zahtevima, a SAD nikako ne bi želele da udalje Izrael od sebe. Proglašenje kalifata ne bi umanjilo opasnost od terorizma već bi, naprotiv, moglo dovesti do pojave novih naraštaja terorista, kako u islamskom svetu, tako i van njegovih granica.\nCiklus straha: Scenario koji predviđa šta bi se dogodilo ako bi se strah od širenja nuklearnog, hemijskog, biološkog i kombinovanog oružja za masovno uništenje pojačao do te mere da se pribegne preduzimanju sveobuhvatnih i krajnje oštrih mera bezbednosti, ne bi li se predupredila upotreba tog oružja. Na taj način bi čitav svet dobio jednu izraženu orvelovsku dimenziju, zahvaljujući drakonskim merama koje bi vlade primenjivale i koje bi neminovno ograničile kako građanske, tako i ekonomske slobode. U takvom restriktivnom poslovnom okruženju maksimalno bi se povećala potencijalna zarada od ilegalnih transakcija, koliko god da su one opasne po one koji u njima učestvuju, a sva je prilika da bi se i izvestan broj naučnika teško odupro iskušenju bavljenja unosnim, makar i najstrože zabranjenim istraživanjima, razvojem i proizvodnjom novog oružja. Istovremeno, strah od širenja oružja za masovno uništenje izazivao bi strah za bezbednost, a taj strah bi opet podsticao one zemlje koje takvo oružje nemaju u svojim arsenalima da se na svaki način staraju da ga pribave. Sve u svemu, svet bi, u strahu za sopstvenu bezbednost, postao još nebezbedniji.\nPolitičke implikacije svih scenarija: Međunarodni poredak će, predviđaju analitičari CIA, u narednih 15 godina biti izložen većim promenama i iskušenjima no i u jednom trenutku od završetka Drugog svetskog rata. S druge strane, izgledi za globalni prosperitet i sve ograničenija mogućnost izbijanja sukoba između velikih sila, moći će da pruže povoljno okruženje za suočavanje sa tim izazovima. SAD će biti bolje pozicionirane od većine drugih zemalja da se prilagode neprestanim promenama globalnog okruženja.\nNavedeni scenariji pokazuju da postoji nekoliko načina na koje bi mogle početi da se uobličuju globalne promene. U izvesnom smislu, moglo bi se reći da ova četiri scenarija zapravo predstavljaju četiri para sočiva kroz koja se može posmatrati budući razvoj, što sve samo svedoči o velikom broju različitih činilaca, raskida sa pređašnjom praksom, novina i neizvesnosti koje, sve zajedno, oblikuju novi globalni poredak. Jedan par tih sočiva jeste globalizovana ekonomija, drugi je bezbednosna uloga SAD, treći je uloga socijalnog i verskog identiteta, a četvrti – raspad postojećeg međunarodnog poretka izazvan rastućim osećanjem nesigurnosti i ugrožene bezbednosti. U svakom od tih scenarija posebno su apostrofirane neke od vododelnica ili prekretnica koje bi mogle izazvati prelazak sa jedne na drugu stazu globalnog razvoja. Najvažnije među njima jesu uticaj silovitog privrednog rasta i širenje tehnoloških dostignuća, priroda i razmere terorizma, slabost i institucionalna neizgrađenost, odnosno snaga, fleksibilnost i institucionalna stabilnost država, posebno na Bliskom istoku, u Centralnoj Aziji i Africi i, konačno, potencijal za širenje sukoba, uključujući tu i sukobe među pojedinim državama.\nTako će, recimo, kao što pokazuje hipotetički Davoski scenario, siloviti ekonomski rast verovatno doprineti da se prevaziđu neke od postojećih podela i da se veći broj regiona i pojedinačnih zemalja uključi u novi globalni poredak. Međutim, znamo da brze promene povremeno mogu izazvati poremećaje i nered; zato je, po mišljenju američkih analitičara i futurologa, potrebno da se baš iz tog, ali i iz drugih scenarija, izvuče pouka o neophodnosti upravljanja globalizacijom, da ne bi izletela sa staze.\nOkviri globalne međunarodne politike koji se mogu nazreti iz svih scenarija, ukazuju na to da će nevladini akteri postepeno dobijati sve veću i izraženiju ulogu, mada se ne može predvideti da će zameniti nacionalnu državu. Ona će i dalje biti dominantna jedinica globalnog poretka, ali će ekonomska globalizacija i disperzija tehnologija, posebno onih informacionih, dovesti vlade u položaj u kojem će se suočiti sa novim, dosad neslućenim ograničenjima. Tu se otvara prostor za delovanje nevladinih činilaca. To delovanje može biti pozitivno ili negativno. Činioci o kojima je reč kreću se u širokom dijapazonu od terorista – a oni će i dalje predstavljati ozbiljnu pretnju globalnoj bezbednosti – do raznih nevladinih organizacija i globalnih korporacija koje mahom pozitivno deluju, kako kroz širenje tehnologije i podsticanje društvenog i privrednog boljitka, tako i kroz pružanje humanitarne pomoći, tamo gde se za njom ukaže potreba. Istina, kada govorimo o nevladinim i humanitarnim organizacijama, iako su one u velikoj većini takve da zaista doprinose boljitku čovečanstva, ne treba smetnuti s uma da u nekim slučajevima i one mogu da se izmetnu u nešto sasvim drugo, kao što se dogodilo sa vahabitskim misionarima čiji se rad na kraju sveo na prikupljanje novčanih sredstava za finansiranje terorističkih grupa.\nSAD i druge zemlje širom sveta i dalje će biti ranjive kada je međunarodni terorizam u pitanju. Kao što se jasno vidi iz orvelovskog scenarija Ciklus straha, upravo su terorističke ofanzive koje mogu dostići neslućene razmere, posebno ako se teroristi budu domogli oružja za masovno uništenje, jedan od svega nekoliko ključnih faktora koji mogu ugroziti celokupan tok globalizacije.\nNapori u domenu borbe protiv terorizma koji će se tokom narednih godina preduzimati, i gde će se na protivničkoj strani nalaziti širok spektar najrazličitijih terorista mnogo više povezanih ideologijom i tehnologijom nego geografijom, predstavljaće daleko veći izazov nego što je to današnje usredsređivanje na jednu relativno centralizovanu organizaciju kakva je Al kaida. Što budu slabije veze između pojedinačnih terorista i njihovih različitih ćelija, to će biti teži i komplikovaniji zadatak njihovog otkrivanja i onesposobljavanja, odnosno osujećivanja njihovih zavereničkih akcija.\nJedan od četiri navedena scenarija – Pax Americana – predviđa situaciju u kojoj je američko-evropski konsenzus o borbi protiv terorizma. Međutim, neki drugi scenariji, uključujući tu i hipotetički Novi kalifat, predviđaju znatno veću nepodudarnost i razuđenost američkih, kineskih i evropskih interesa, što bi po svoj prilici moglo samo otežati i ograničiti saradnju u borbi protiv terorizma.\nPosebno je važno da se problemu borbe protiv terorizma pristupa sa više strana u isti mah, jer takav pristup pruža najveće izglede da se obuzda i bitno umanji opasnost od terorizma. Mnogobrojne muslimanske zajednice koje ne gledaju blagonaklono na radikalnu borbu islamskih ekstremista s dobrodošlicom će dočekati razvoj otvorenijih političkih sistema, pružanje širih ekonomskih i socijalno-integrativnih mogućnosti i podršku muslimanskim reformatorima. U tom smislu se u scenariju Novi kalifat ne problematizuju samo manifestne terorističke akcije, već i uzroci koji leže u korenu ekstremističkog nasilja i motivi koji deluju kao okidač za to nasilje.\nSigurno je, zaključuje se u izveštaju CIA, da ni u jednom trenutku od nastanka NATO-a 1949. godine svet nije bio u ovakvom previranju i suočen sa ovolikim, i ovoliko različitim, mogućnostima. Kraj hladnog rata doveo je do pomeranja tektonskih ploča čije se posledice osećaju i danas i obeležiće nam sutrašnjicu. Pojava novih sila u Aziji, pregrupisavanja u Evroaziji, nemiri na Bliskom i Srednjem istoku, podele i neslaganja među prekookeanskim saveznicima – to su samo neka od pitanja koja su se poslednjih godina otvorila. Odgovori na ta pitanja i razmere i brzina promena koje se zbivaju u globalizovanom svetu odlučujuće će uticati na to šta će nam doneti 2020. i potonje godine.\nPravila ratovanja – stupanje na ničiju zemlju\nBudući da se većina oružanih sukoba više ne odvija u klasičnom vidu rata među državama, već dobija neregularne i nekonvencionalne oblike – kao što su humanitarne intervencije ili operacije za iskorenjivanje terorističkih baza – sve će se više dovoditi u pitanje kako razlozi za upotrebu vojnih snaga, tako i načela njihovog funkcionisanja. I međunarodno ratno pravo koje na pijedestal postavlja teritorijalni suverenitet i Ženevske konvencije koje regulišu ponašanje strana u ratu nastali su pre no što su se mogle i zamisliti, a kamoli pojavile, transnacionalne pretnje bezbednosti.\nKrajem devedesetih godina, opšte ogorčenje zbog načina na koji je bivši predsednik Srbije Milošević postupao prema stanovništvu Kosova, podstaklo je šire prihvatanje načela međunarodnih humanitarnih intervencija, čime je pružena podrška zagovornicima tradicije “pravičnog rata” koji su od osnivanja UN tvrdili da je međunarodna zajednica “dužna da interveniše” kako bi sprečila kršenje ljudskih prava. To načelo, međutim, i dalje odlučno osporavaju one zemlje koje strahuju da se time može naneti šteta principu nacionalnog suvereniteta.\nPravni status i prava zatvorenika koji su zarobljeni prilikom vojnih operacija i osumnjičeni za umešanost u terorističke akcije i dalje će biti predmet polemika, baš kao i stepen u kojem verski vođi mogu biti smatrani međunarodnim teroristima.\nIrački rat je pokrenuo pitanje statusa civilnih lica koja američka vojska po ugovoru angažuje za održavanje bezbednosti, obavljanje poslova zatvorskih čuvara ili islednika koji saslušavaju ratne zarobljenike i zatvorenike.\n(tekst je objavljen u nedeljniku NIN od 12.01.2006)


Generalni direktor MET Grupe Bendžamin Lakatos (Benjamin Lakatos) je izjavio:„Uzbuđen sam zbog naše saradnje sa kompanijom NIS i ubeđen da će naši zaposleni uspešno realizovati projekat. Kao evropska energetska kompanija, MET se fokusira na izgradnju raznovrsnog portfolija u oblasti energetike, u kom obnovljivi izvori energije igraju ključnu ulogu. Ovo zajedničko ulaganje je takođe i odličan temelj na kom MET može da gradi značajnije prisustvo na srpskom tržištu električne energije“.\nKiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS-a, izjavio je:„Realizacija velikih projekata u oblasti energetike jedan je od osnovnih ciljeva Strategije razvoja NIS do 2025. godine. Završetak ovih projekata, među kojima izgradnja vetroparka Plandište ima značajnu ulogu, doprineće da NIS i partneri postanu važan akter na srpskom tržištu električne energije. Istovremeno, dobijanjem električne energije iz obnovljivih izvora doprinosimo da Srbija ispuni svoje međunarodne obaveze u ovoj oblasti i unapređujemo ekološku sliku zemlje. Veliko nam je zadovoljstvo što projekat realizujemo sa našim partnerima iz MET grupe i uvereni smo da će naš zajednički projekat doneti nove vrednosti našim akcionarima”.


Politika\t12.03.2019 15:48\nIako je uzrok nesreće još uvek nepoznat, aviokompanija Etiopija odlučila je da prizemlji avione dok ne dođu do novih informacija, preneo je Tanjug.\n„Kineska civilna avijacija” se odlučila na isti korak, i takođe sa neba sklonila avione tipa „boing 737 maks 8”.\nZvaničnici severnokorejske aviokompanije „Ister džet” kažu da su se na takav korak odlučili na takav korak zbog zabrinutosti klijenata.\nAviokompanije u Kini i Indoneziji, kompanija „Aeromeksiko”, brazilska „Gol”, kao i indijska „Džet aviokompanija” su takođe prizemljili svoje boinge.\nAustralija je otkazala sve letove „boinga 737 maks 8” koji ulaze ili izlaze iz zemlje. Iz Boinga su rekli da nema potrebe za povlačenjem aviona i da neće slati nova uputstva kupcima.\nAmerički aero stručnjaci pridružili su se istrazi o uzrocima pada aviona u Etiopiji, u kojem je poginulo 157 ljudi.\nOsoblje iz federalne administracije avio saobraćaja (FAA) stiglo je na mesto nesreće i pridružilo se istrazi.\nIz FAA su rekli kako očekuju da boing uskoro završi poboljšanje automatizovanog sistema protiv zastoja za koji se sumnja da je uzrok nesreće.\nJedan očevidac je rekao da je video dim iz zadnjeg dela aviona, pre samog pada.\n„Avion se dva puta okrenuo u vazduhu, zatim se na zadnjem delu pojavio dim, udario je u zemlju i eksplodirao”, rekao je očevidac Tamrat Abera.


ELEKTRO-HERCEGOVINA - Automatizacijom mreže do kvalitetnijeg napajanja potrošača | Trebinje Live\nELEKTRO-HERCEGOVINA - Automatizacijom mreže do kvalitetnijeg napajanja potrošača\nPreduzeće "Elektro-Hercegovina" u proteklom periodu nabavilo je i u distributivnu mrežu ugradilo 38 trofaznih prekidača za daljinsko komandovanje i upravljanje na srednjenaponskoj mreži /reklozera/ što će omogućiti kvalitetnije napajanje potrošača električnom energijom, rekao je Srni izvršni direktor za tehničke poslove u ovom preduzeću Nebojša Rikalo.\nRikalo je istakao da će se na ovaj način brže otkrivati mjesto kvara, što će znatno uticati i na brzinu njegovog otklanjanja na mreži i smanjenje trajanja prekida u isporuci električne energije, napominjući da su reklozeri ugrađeni u 10-kilovoltnu mrežu.\nPrioritet za ugradnju ovih uređaja bili su dalekovodi koji napajaju šira područja Ljubinja i Nevesinja i važnije potrošače, ali i dalekovodi sa najvećim brojem ispadanja, zatim dalekovodi izgrađeni na nepristupačnim terenima i dalekovodi sa većim brojem "dužih otcjepa".\n"Nakon ugradnje i relativno kratkog perioda rada, reklozeri su uvezani u sistem daljinske kontrole i upravljanja koji ima specijalizovan softver instaliran u dispečerskom centru preduzeća", istakao je Rikalo i dodao da je ugrađen i lokator kvarova sa mogućnošću daljinske komunikacije.\nOn je dodao da se procjenjuje da je na ovaj način trajanje beznaponskih pauza na dalekovodima skraćeno za prosječno 70 odsto po potrošaču.\nUgradnjom lokatora kvarova postiglo se brzo otkrivanje mjesta kvara pri čemu nije neophodno isključenje kratkih spojeva i zemljospojeva prekidačima i rastavljačima kako se to radi klasično.\n"Na ovaj način trajanje beznaponskih pauza svodi se na najmanju moguću mjeru, a nepotrebne manipulacije prekidačem izbjegnute su u potpunosti", napomenuo je Rikalo.\nOn je istakao da je "Elektrohercegovina" u prethodne tri godine pripremila sve napojne trafostanice 35/10-kilovoltne za implementaciju SCADA/DMS/OMS projekta čijom će se realizacijom iz dispečerskog centra "Elektrohercegovine" moći vršiti nadzor i upravljanje nad svim ovim trafostanicama, što će se odraziti i na bolji kontinuitet isporuke električne energije.\nRealizacija projekta počeće ove godine i trajaće tri godine.\n"Riječ je o značajnom projektu koji finansira NJemačka razvojna banka i u njemu zajednički učestvuju svih pet distribucija iz sistema `Elektroprivrede Republike Srpske` /ERS/", dodao je Rikalo.


Naime, oni traže od Norvežanina da se što pre izjasni o budućnosti, tačnije gde želi da nastavi karijeru.\n- Proteklih šest meseci nisam želeo da pričam o budućnosti iz poštovanja prema klubu, ali klub je počeo da me pritiska da donesem odluku. Ja samo želim da igram fudbal, ali oni me pritiskaju da sad donesem odluku o budućnosti. To znači da ću uskoro morati da odlučim - rekao je Haland posle utakmice sa Frajburgom.\nJasno je da je jedan od najboljih napadača sveta ljut na ljude koji vode klub sa "Siglal Iduna Parka".\n- Moram to prihvatiti. Ne želim taj sastanak, želim da se samo fokusiram na fudbal jer je to ono što najbolje radim, a ne kada su mi druge stvari na pameti, ali oni vrše pritisak već neko vreme. Ne bih želio da sada donosim odluku jer smo usred teškog razdoblja s puno utakmica. Želim samo da igram fudbal, a trenutno to ne mogu - zaključio je sjajni golgeter.\nInače, Dormtund je pregazio Frajburg sa 5:1, a Haland je postigao dva pogotka, te je trenutno na brojci od 15 golova u Bundesligi.\nOvaj 21-godišnjak se u poslednje vreme dosta povezivao sa Barselonom, takođe se spominjalo da ga želi i Mančester siti.\nFK Borusija Dortmund Erling Haland fudbalski transferi\n09:25 RUSIJA PREBACILA PANCIR S U BELORUSIJU: Sistemi raspoređeni na položaje, stupiti na dužnost borbene obuke\n09:24 ČUDESNI SVET BAJKI: Od 31. januara, u Novom Sadu i Beogradu, Kineski festival svetla\n09:23 VELIKI ODRON NA PUTU KOD BRODAREVA: Prekinut saobraćaj sa Crnom Gorom preko Gostuna\n09:23 AMERIKANAC "ZAPALIO" MELBURN IZJAVOM: Ne možete mi reći da Novak Đoković nije najbolji teniser sveta!?\n40 MILICA POSLE 40 GODINA PRONAŠLA SINA: Videla sam ga i čula kako plače, sutradan su mi rekli da nije živ (VIDEO)\n18 NADAL IZJAVOM IZNENADIO TENISKI SVET: Razmišljao sam da mi Australijan open bude poslednji turnir u karijeri


Beta 2. juna 2022. 00:50\nKapele za venčanja u Las Vegasu, SAD, više ne mogu da koriste lik Elvisa Prislija jer je kompanija za licenciranje koja kontroliše njegovo ime i imidž, naredila da prestanu da to rade, izvestio je ove nedelje lokalni list „Las Vegas Rivju-džurnal“ (Las Vegas Review-Journal).\nKompanija „Autentik brends grup“ (Authentic Brands Group) je početkom maja kapelama poslala pisma o tome da ne dozvoljava tematska venčanja uz korišćenje Ellvisovog lika i očekuje da su se kapele do sada uskladile s tim zahtevom.\nPošto je Elvis blisko povezan sa „industrijom venčanja“ u Las Vegasu, neki vlasnci kapela kažu da bi posao mogao da im propadne.\n„Industrija venčanja“ donosi Las Vegasu dve milijarde dolara godišnje, a zvaničnici kažu da su venčanja na temu Elvisa donosila značajan udeo u tome.\nJedna kapela je prošlog vikenda svog imitatora Elvisa presvukla u kožnu jaknu, farmerke i šešir za ceremoniju i temu venčanja nazvala „rokenrol“.\nU pismu kompanija koja štiti ime i lik Elvisa je rekla da će zaustaviti neovlašćeno korišćenje „Prislijevog imena, lika, glasa i druge elemente ličnosti Elvisa Prislija u reklamama, robi i drugim stvarima“. U pismu se navodi da su „Elvis“, „Elvis Prisli“ i „Kralj rokenrola“ zaštićeni zaštitni znakovi.\nU saopštenju od srede firma „Autentik brands grup“ je rekla da ima jake odnose sa umetnicima koji odaju pčast Elvisu i festivalima obožavalaca, a što se kapela za venčanja tiče, „nemamo nameru da se zatvore“, već da dobiju zvaničnu licencu da koriste Elvisa. Nije objavljeno kolio bi to moglo da ih košta.\nPrisli je postao neizbrisivo povezan s „Gradom greha“ 1960-ih godina. Njegov film „Viva Las Vegas“ iz 1964. ima naslovnu mozičku numeru koja je postala nezvanična himna tog grada. U julu 1969. Prisli se u Hotelu „Las Vegas Internešnel“ slavno vratio na binu što je trebalo da bude četvoronedeljna svirka, ali se pretvorilo u više od 600 nastupa i trajalo je do decembra 1976.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Zanimljivosti :: VIDEO: Moskva: Ambulantna kola kao taksi\nNOVI BIZNIS 25. 03. 2013. 14:25 >> 14:25 0\nVIDEO: Moskva: Ambulantna kola kao taksi\nU ruskoj prijestonici vozači hitne pomoći izigravaju taksiste, te za 100 eura ambulantnim kolima prevoze građane sa dubljim džepom.\nDo ovog otkrića nedavno je došla grupa ruskih aktivista za borbu protiv korupcije, u čiju "zasjedu" je upao jedan bogati klijent koji nije žalio pare, da kroz saobraćajnu gužvu prođe bržim vozilom hitne pomoći, sa sirenama i rotacionim svjetlima.\nAktivisti su zatim pozvali telefonom hitnu pomoć predstavljajući se kao potencijalni klijenti i sa dispečerom se najnormalnije dogovorili za cijenu i vrijeme vožnje, prenijeli su ruski mediji objavljujući i video snimak "zasjede".\nProblemi za bogataše počeli su prošle godine, kada je ruski predsjednik Vladimir Putin naložio ograničenu upotrebu sirena i rotacija, dozvolivši da ih koriste samo članovi vlade i visoki predstavnici Kremlja.\nUkidanje privilegije stotinama drugih iznuđeno je gnjevom građana, koji su morali da propuštaju limuzine na čijim krovovima su svijetlile rotacije, dok su oni provodili po nekoliko sati na putu do kuće ili posla.\nTako je došlo do originalnog izuma da se automobili hitne pomoći iskoriste kao vozila koja imaju prioritet nad "običnim" kolima.\nIpak ni to nije garantovan recept za provlačenje kroz saobraćajnu gužvu, jer se već dešavalo da je hitna pomoć morala da čeka prolaz vozila sa rotacijama, zbog čega je javnost s pravom bila ogorčena.


Najnovije informacije o Dodikovom zdravstvenom stanju - Leutar.net\n21. decembra 2020. LEUTAR Vijesti, Bosna i Hercegovina, Republika Srpska 0\nIz UKC-a, gdje je sinoć primljen na liječenje, saopšteno je da je u toku detaljna dijagnostička obrada.\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik, koji je hosipitalizovan u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, stabilnog je zdravstvenog stanja i nije životno ugrožen, potvrđeno je za RTRS.\nUrađen je još jedan test na virus korona, a rezultat prvog, zbog kontakta sa osobom zaraženom virusom, bio je negativan.\n„Srpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik hospitalizovan je u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske zbog mučnine i bolova u želucu, a zdravstveno stanje za sada je stabilno i nije životno ugrožen. U toku je detaljna dijagnostička obrada“, saopšteno je iz UKC-a Srpske.\nZdravstveno stanje srpskog člana Predsjedništva i lidera SNSD-a praćeno je redovno jer je boravio u izolaciji od 16. decembra zbog kontakta sa osobom zaraženom virusom korona.\nTest na Kovid – 19 pokazao je negativan rezultat, potvrdio je za RTRS portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\n„Predsjednik je osjećao određenu malaksalost i zbog te malaksalosti kao i mučnine sinoć je primljen u UKC. Ono što je jako bitno jeste da, osim toga što sam spomenuo, predsjednik se osjeća dobro, nije priključen na bilo kakve aparate, na bilo kakve uređaje za pomoć pri disanju ili bilo čemu. Dakle, osjeća se dobro. Prati se njegovo kompletno stanje i već sutra ujutru će biti više informacija“, izjavio je Kovačević.\nKovačević je dodao da je urađen još jedan test na virus korona, a više informacija saopštiće kada bude završena analiza.


Meksiko šalje trupe na granicu sa SAD - 11.06.2019, Sputnik Srbija\nMeksiko šalje trupe na granicu sa SAD\nMeksički zvaničnici potvrdili su da počinju sa raspoređivanjem 6.000 pripadnika Nacionalne garde za pojačanu imigracionu kontrolu na granici između dve države... 11.06.2019, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Gregory BullČovek se igra sa psom pored zida na granici SAD i Meksika\nMeksički zvaničnici potvrdili su da počinju sa raspoređivanjem 6.000 pripadnika Nacionalne garde za pojačanu imigracionu kontrolu na granici između dve države, što je obaveza preuzeta u sklopu sporazuma sa Sjedinjenim Državama prošle nedelje, koji je zaustavio američke pretnje carinama na uvoz iz Meksika.\nPredsednik Meksika Andres Manuel Lopez Obrador i ministar spoljnih poslova Marselo Ebrard su izjavili da je tim od pet zvaničnika, koji uključuje i generala vojske i direktora zatvora, formiran da sprovede plan imigracije, prenosi AP.\nEbrard je potvrdio da će general Visente Antonio Hernandez Sančez započeti obilazak južne granice kako bi ubrzao raspoređivanje trupa u tom području.\nDrugo dodatno raspoređivanje Nacionalne garde Meksika planirano je na granici sa SAD, kako bi obezbeđivala migrante koji su vraćeni u Meksiko dok se njihovi zahtevi za azil obrađuju na američkim sudovima, navodi agencija.\nAmerički predsednik Donald Tramp je kazao da deo dogovora sa Meksikom o migrantima tek treba da bude objavljen u potpunosti i to nakon što su meksički zvaničnici otkrili nove detalje sporazuma.\n„Najveći deo dogovora sa Meksikom još nije objavljen“, napisao je Tramp na Tviteru bez iznošenja dodatnih detalja, preneo je Rojters.\nUpitana koje su to druge strane sporazuma za koje javnost još ne zna, portparolka Bele kuće Sara Sanders odbila je da odgovori, rekavši da ne želi da bude ispred Trampa ili meksičkog predsednika Obradora u davanju bilo kakvih saopštenja.\nU nedavno objavljenoj zajedničkoj deklaraciji SAD i Meksika navodi se da je Meksiko pristao da primi više migranata koji traže azil u SAD i to onih koji čekaju odluku američkih vlasti o njihovim slučajevima, preneo je Tanjug.\nU deklaraciji se navodi i da je Meksiko pristao na povećanje broja pripadnika bezbednosnih snaga koji bi obuzdali ilegalnu imigraciju, uključujući slanje Nacionalne garde na granicu sa SAD i obračunavanje s organizacijama koje se bave krijumčarenjem ljudi.


Strane kompanije - Blic Online\nSVE VEĆI UTICAJ STRANIH KOMPANIJA NA SRPSKU PRIVREDU Broj zaposlenih porastao više od 50 odsto\nKompanije sa većinskim stranim kapitalom imaju sve veći uticaj na poslovanje privrede Srbije, ocenjuje se u nedavno objavljenoj publikaciji Republičkog zavoda za statistiku koja se bavi performansama srpske privrede od 2015. do 2019. godine.\nFIRME IZ EU INVESTIRALE U SRBIJU 400 MILIONA EVRA Otvoreno 19.000 radnih mesta\nU periodu između dva izveštaja EU o napretku Srbije, 40 kompanija iz zemalja članica u Srbiju je direktno investiralo više od 400 miliona evra i otvorilo 19.000 radnih mesta, izjavio je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež novinarima na predstavljanju izveštaja EU o Srbiji u PKS-u.\nUmesto da Priština ukine takse od 100 odsto na robu iz Srbije, kao što je najavio savetnik kosovskog predsednika Hašima Tačija Bekim Čolaku, kosovska vlada se odlučila za novu provokaciju - proširili su mere i na proizvođače stranih kompanija koje imaju pogone u Srbiji.\nStrani mediji o uvođenju taksi na strane brendove: Pritisak da Beograd prekine kampanju povlačenja priznanja\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić danas je u razgovoru sa delegacijom kompanija Foton motor iz Kine i Inesa Evropa iz Mađarske izjavio da su u Srbiji širom "otovorena vrata" stranim kompanijama zainteresovanim za ulaganje u privredu, kao i da je zemlja spremna da podrži sve poslovne projekte u kojima prepoznaje obostrani interes.\nDJB: Vlada predlaže zakone po narudžbi stranih kompanija\nPokret "Dosta je bilo" (DJB) ocenio je danas da vlast u Srbiji nije u stanju da uvede red ni u jednoj firmi i zato "poseže za skandaloznim rešenjima" poput autentičnog tumačenje zakona o imovini "Železare Smederevo".\nČETIRI PONUDE ZA “GALENIKU” Kompanije s tri kontinenta žele fabriku lekova\nZa strateško partnerstvo sa „Galenikom“, čija sudbina mora da bude rešena do 31. maja, zainteresovane su četiri velike svetske kompanije, saznaje “Blic”.\nStrane firme zainteresovane za ukrajinski sistem za transport gasa\nTri strane kompanije, među kojima i američki Ševron, nameravaju da podnesu prijave za učešće u zajedničkom preduzeću koje će upravljati ukrajinskim sistemom za transport gasa (GTS), saznao je Itar tas od tri izvora upoznata sa tokom pregovora.\nRS: Strane kompanije duguju više od 260 miliona evra\nIznos nenaplaćenih potraživanja firmi iz Republike Srpske od njihovih ino-partnera iz godine u godinu beleži sve veći rast, a prema poslednjim zvaničnim podacima, taj iznos je premašio 520 miliona KM (oko 260 miliona evra).\nLeskovačku „Nevenu“ merka nekoliko stranih kompanija\nZa kupovinu fabrike za proizvodnju bebi i kozmetike za mlade „Nevena“ iz Leskovca zainteresovane su firme iz Rusije i Italije, kao i jedna belgijsko-nemačka kompanija, čije se ime drži u tajnosti, saznaje “Blic”.\nSubotica: Stručnjaci pali na testu\nZa radno mesto inženjera u subotičkoj Industrijskoj zoni prijavilo se 50 kandidata, ali nijedan nije odgovarao profilu stručnjaka kakvog traže strani investitori.\nU Kini formiran fond za kupovinu inostranih kompanija\nNarodna Republika Kina koja može da se pohvali stranim deviznim rezervama od 3,2 biliona (hiljada milijardi) dolara, oformila je novi fond iz koga će se finansirati preuzimanja kompanija u inostranstvu, a koji će, takodje, imati za cilj promovisanje kineske nacionalne valute na globalnim finansijskim tržištima.\nFirme iz Azerbejdžana, Izraela i Kine zainteresovane za koridor 10\nZa izgradnju preostalih deonica koridora 10 kroz Srbiju vlada veliko interesovanje stranih kompanija i na tenderima u proseku učestvuje petnaestak ponuđača, među koji su firme i konzorcijumi iz Azerbejdžana, Izraela i Kine, izjavio je danas predsednik Skupštine "Koridora Srbije" Nenad Ivanišević.


Počinje zaštita jedinstvenog prostora rijeke Drine - Akta.ba\nPočinje zaštita jedinstvenog prostora rijeke Drine\nUpravljanje zaštićenim područjem Nacionalnog parka Drina, na godišnjem nivou, koštat će 200.000 KM.\n22.02.2017. 14:53 / Izvor: Akta.ba\nNacrtom zakona o Nacionalnom parku Drina, koji je nakon usvajanja u Narodnoj skupštini RS-a, dat na javnu raspravu planirana je zaštita ovog jedinstvenog područja, koje do sada nije uživalo statut zaštite.\nUpravljanje zaštićenim područjem Nacionalnog parka Drina, na godišnjem nivou, iznosit će 200.000 KM, navedeno je u Nacrtu ovog Zakona.\nIz Vlade Republike Srpske navode da će u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu donijeti akt kojim će se, za upravljanje nacionalnim parkom, osnovati Javna ustanova Nacionalni park Drina, a sredstva potrebna za osnivanje i početak rada javne ustanove će se planirati u proračunu, poštujući proceduru planiranja i donošenja dokumenta okvirnog proračuna i proračuna Republike Srpske za 2018. godinu.\nKako saznajemo prostornim planom Republike Srpske planirano je uspostavljanje Nacionalnog parka Drina, a nakon toga bi slijedio postupak uspostavljanja Rezervata biosfere "Drina", kog proglašava UNESCO.\nKako je nadavno istaknula ministrica za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić Nacionalni park Sutjeska i Nacionalni park Tara pokrenuli su inicijativu za projekat prekogranične saradnje "Očuvanje, unapređenje i promocija genofonda u Nacionalnim parkovima Sutjeska i Tara".\nOvo je i jedan korak ka realizaciji projekta 'Parkovi Dinarskog luka' čiji je osnovni cilj povezivanje svih parkova u regionu Dinarskog luka.\nPodsjetimo, izuzetnoj vrijednosti ovog područja doprinosi prisustvo Pančićeve omorike (Picea omorika), koja je endemična vrsta u BiH. Nekada je ova vrsta bila široko rasprostranjena u Europi, a danas se može naći samo na prostoru oko srednjeg toka Drine.\nU BiH je rasprostranjena na području općina Rogatice, Srebrenice, Foče, Čajniča i Višegrada.\nNajrazvijenije populacije Pančićeve omorike su prisutne na više lokaliteta (Gostilja, Stolac, Radomišlja, Žepa, Gvozna), a u Srbiji opstaje i raste na planini Tari gdje je zaštićena u okviru Nacionalnog parka Tara.\nOsim biljnih posebno značajne endemske životinje vrste koje se mogu vidjeti na ovom prostorima su mrki medvjed, divokoza i suri orao.\nInače, cilj donošenja ovog zakona je zaštita prirodnog dobra, očuvanje i unapređivanje biološke i geološke raznovrsnosti, održivo korišćenje i upravljanje prirodnim resursima i dobrima, propisivanje mjera upravljanja i mjera zaštite, utvrđivanje i praćenje stanja u prirodi.\n#Nacionalni park Drina\n#Vlade Republike Srpske\nGorivo u BiH opet poskupjelo\nObjavljena odluka Vlade RS o promjeni načina obračuna plate u dijelu toplog obroka\nMještani Karanovca žive u strahu da će ponovno početi s radom kamenolom Planina