Deklaracija EU - Podrška Zapadnom Balkanu, ali bez jasnog roka učlanjenja | Info-ks.net\n06.10.2021 u 16:12\nDeklaracija EU Podrška Zapadnom Balkanu, ali bez jasnog roka učlanjenja\nU Deklaraciji koja je usvojena danas na samitu EU i Zapadnog Balkana na Brdu kod Kranja navodi se da EU ponovo potvrđuje svoju podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana i pozdravlja posvećenost partnera sa Zapadnog Balkana članstvu u EU.\nU deklaraciji, objavljenoj na sajtu Evropske komisije, navodi se i da EU ponovo potvrđuje svoju posvećenost procesu proširenja, a partneri sa Zapadnog Balkana ponovo naglašavaju svoju posvećenost evropskim vrijednostima i principima, kao i za sprovođenje nužnih reformi.\nDeklaracija iz Brda, 6. oktobar 2021. godine\nMi, lideri Evropske unije (EU) i njenih država članica, uz konsultacije sa liderima Zapadnog Balkana, i u prisustvu regionalnih i međunarodnih zainteresovanih strana, danas zaključujemo sljedeće:\n1. EU ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana i pozdravlja posvećenost partnera sa Zapadnog Balkana evropskoj perspektivi koja je u našem međusobnom strateškom interesu i ostaje strateški izbor koji delimo. EU ponovo potvrđuje svoju posvećenost procesu proširenja i svojim odlukama koje je donela imajući to u vidu, na osnovu vjerodostojnih reformi partnera, korektnih i rigoroznih uslovljavanja i principa sopstvenih zasluga. Dodatno ćemo intenzivisati naš zajednički angažman da bismo napredovali u političkoj, ekonomskoj i socijalnoj transformaciji regiona, istovremeno priznajući napredak koji je postigao Zapadni Balkan. Takođe podsjećamo kako je važno da EU može da održi i produbi sopstveni razvoj i da istovremeno obezbjedi svoj kapacitet za integraciju novih članica.\n2. Partneri sa Zapadnog Balkana ponovo naglašavaju svoju posvećenost evropskim vrijednostima i principima, kao i za sprovođenje nužnih reformi u interesu svojih građana. EU pozdravlja činjenicu da su partneri sa Zapadnog Balkana ponovo istakli posvećenost primatu demokratije, osnovnim pravima i vrijednostima i vladavini prava, kao i stalnim naporima u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, podršci dobrom upravljanju, ljudskim pravima, rodnoj jednakosti i pravima osoba koje pripadaju manjinama. Kredibilitet te posvećenosti ovisi o smislenom sprovođenju potrebnih reformi i o solidnim rezultatima na bazi jasne i dosledne javne komunikacije. Osnaženo civilno društvo i nezavisni i pluralistički mediji su ključne komponente bilo kojeg demokratskog sistema i mi pozdravljamo i podržavamo ulogu koju oni igraju na Zapadnom Balkanu.\n3. EU je uvjerljivo najbliži partner regiona, njegov glavni investitor i vodeći donator. Do sada nezabilježeni razmjer i raspon te podrške mora da bude potpuno prepoznat i prenet od strane partnera u njihovim javnim debatama i komunikaciji.\n4. Podrška EU i dalje će biti vezana sa konkretnim napredovanjem ka vladavini prava i socio-ekonomskim reformama, kao i sa opredjeljenosti od strane partnera za evropske vrijednosti, pravila i standarde.\n5. EU potpuno podržava potvrđenu posvećenost partnera sa Zapadnog Balkana inkluzivnoj regionalnoj saradnji i jačanju dobrosusedskih odnosa uključujući i sa državama članicama EU. Sprovođenje bilateralnih sporazuma u dobroj vjeri i sa konkretnim rezultatima ostaje važno, uključujući Prespanski sporazum sa Grčkom i Sporazum o dobrosusedskim odnosima sa Bugarskom. Potrebni su dodatni odlučni napori za podsticanje pomirenja i regionalne stabilnosti, kao za pronalaženje i sprovođenje definitivnih, inkluzivnih i obavezujućih rešenja za bilateralne sporove i pitanja partnera koja imaju korijenje u nasljeđu prošlosti, kao i preostale slučajeve nestalih lica i pitanja ratnih zločina, u skladu sa međunarodnim pravom i utvrđenim principima, uključujući i Sporazumom o pitanjima sukcesije.\n6. U potpunost podržavamo napore Specijanlog predstavnika EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana i od obe stranke očekujemo konkretan napredak ka punoj normalizaciji njihovih odnosa, što je od ključnog značaja za stabilnost i razvoj cijelog regiona i da im se omogući da nastave dalje na svojim evropskim putevima.\n7. Kriza uzrokovana bolesti kovid-19 i dalje teško pogađa naša društva i ekonomije. Ta kriza ističe nužnost i prednosti našeg bliskog i efikasnog partnerstva. EU je zajedno sa svojim državama članicama stajala uz Zapadni Balkan tokom cijele pandemije, sa dosada neviđenih ukupno 3,3 milijarde eura za zdravstvenu i socio-ekonomsku podršku regionu. Partneri sa Zapadnog Balkana su usko uključeni u inicijativama EU, naročito u Odboru za zdravstvenu sigurnost, sistemu ranog upozoravanja, zelenim trakama i Sporazumu o zajedničkoj javnoj nabavci medicinskih protivmjera. EU je spremna da još više poboljša pristup vakcinama, dijagnostičkim i terapeutskim sredstvima i da osigura bolju predvidljivost i otpornost na buduće krize.\n8. EU takođe prepoznaje vrijednu podršku koju su partneri sa Zapadnog Balkana pružili tokom pandemije jedni drugima i EU. To odražava solidarnost i uzajamnu podršku na kojima je EU izgrađena. Ta saradnja i koordinacija trebalo bi da se nastave u budućnosti, uključujući i tokom faze oporavka.\n9. EU će nastaviti da odlučno podržava Zapadni Balkan, naročito u pogledu nabavke vakcina. EU i njene države članice su kroz razne kanale dostavile 2,9 miliona doza vakcine Zapadnom Balkanu, a dostaviće ih i više. EU će podržati planove vakcinacije svih partnera da im pomogne da do kraja 2021. godine dostignu stope vakcinacije koje su slične prosječnim stopama u EU.\n10. Nakon poziva lidera na Zagrebačkom samitu, EU je predstavila Ekonomsko-investicioni plan (EIP) i smjernice za sprovođenje Zelene agende za Zapadni Balkan. Plan predviđa znatan investicioni paket za mobilizaciju skoro 30 milijardi eura za region za narednih sedam godina, a sastoji se od devet milijardi eura bespovratnih sredstava i 20 milijardi eura u investicijama, zahvaljujući finansijskoj poluzi novog Instrumenta garancije za Zapadni Balkan. Da bi se ostvario maksimalni učinak EIP-a, partneri sa Zapadnog Balkana treba da odlučno sprovedu ekonomske i socijalne reforme i ojačaju vladavinu prava. Namjera je da se planom stimuliše dugoročni zeleni socio-ekonomski oporavak i konkurentnost regiona, podrži njegova zelena i digitalna tranzicija, te podstakne održivo povezivanje, regionalna integracija i trgovina, čime se jača saradnja i konvergencija sa EU, uključujući i sa klimatskim ciljevima EU.\n11. Pozdravljamo nedavno usvajanje pravnog okvira za sprovođenje instrumenta IPA1 III koji će i dalje da bude ključni izvor finansijske pomoći za region, uključujući i EIP. Komisija namjerava da u okviru instrumenta IPA za 2021. predloži investicioni paket u vrijednosti od 600 miliona eura za sprovođenje ekonomsko-investicionog plana za Zapadni Balkan, koji podleže procedurama prema programskom okviru instrumenta IPA III i pravilima za sprovođenje. Zajedno sa predlogom u vrijednosti od 500 miliona eura najavljenim u julu, ovo bi do kraja 2021. godine obezbjedilo ukupno 1,1 milijardi eura za sprovođenje ekonomsko-investicionog plana.\n12. Uvažavajući posvećenost lidera Zapadnog Balkana potpunom sprovođenju Zelene agende, pozdravljamo dogovor o povezanom akcionom planu. U skladu sa Zelenim planom EU, pomenuta Zelena agenda je ključni pokretač tranzicije ka modernim, ugljeničko neutralnim ekonomijama koje su otporne na klimatske promjene i efikasno iskorišćavaju resurse za otključavanje potencijala cirkularne ekonomije, borbu protiv zagađenja i bolje upravljanje otpadom. Njegovo uspješno sprovođenje će zahtjevati snažnu posvećenost od strane regiona. Jako je važno da se napori fokusiraju na pravovremenu i efikasnu tranziciju od uglja kroz upotrebu goriva iz obnovljivih izvora ili goriva sa smanjenim emisijama ugljenika. Trebalo bi dati prioritet energetskoj sigurnosti, uključujući diversifikaciju izvora i puteva. EU će nastaviti da daje podršku regionu za sprovođenje Zelene agende, i u razvoju politike formiranja cijena ugljenika u kontekstu mehanizma EU za prekogranično prilagođavanje ugljenika (CBAM), uključujući kroz tehničku i finansijsku pomoć.\n13. EIP omogućuje novi elan za poboljšanje povezanosti u svim njenim dimenzijama, kako unutar Zapadnog Balkana, tako i sa EU. EU će nastaviti da podržava inkluzivnu regionalnu saradnju. Potrebno je još odlučnih napora od strane lidera Zapadnog Balkana da bi ispunili svoju obavezu u pogledu uspostavljanja zajedničkog regionalnog tržišta kako je 2020. godine dogovoreno na samitu u okviru Berlinskog procesa u Sofiji. To će pomoći regionu u njegovom napretku na evropskom putu i ostvariti konkretne koristi za građane i preduzeća. Iskorišćavanje potencijala inkluzivne regionalne ekonomske integracije od ključnog je značaja za podsticanje socio-ekonomskog oporavka regiona i maksimiranje koristi od investicija koje proizlaze iz EIP-a. Cio region treba da pokaže jaku posvećenost da bi se brzo zaključili relevantni regionalni pregovori.\n14. EU i Zapadni Balkan slažu se da pojačaju napore na pospešivanju tržišne integracije Zapadnog Balkana sa jedinstvenim tržištem EU. U tom pogledu EIP pruža solidnu bazu za operacionalizaciju tržišne integracije regiona unutar jedinstvenog tržišta EU, posebno u oblastima kao što su prekogranična plaćanja (SEPA), industrijska i potrošačka roba, e-trgovina i carina.\n15. Održivi transport je kamen temeljac ekonomske i socijalne integracije EU i Zapadnog Balkana. Dalji razvoj transportne povezanosti, unutar regiona i sa EU, prioritet je radi poboljšanja efikasnosti i sigurnosti transportnih usluga i postizanja ciljeva zelene i održive mobilnosti, naročito u pogledu povezanosti vozom i unutrašnjim plovnim putevima. U kontekstu održive povezanosti, pozdravljamo nedavno potvrđene akcione planove za Transportnu zajednicu za železnički i putnički promet, bezbjednost na putevima, olakšavanje transporta i vodni transport.\n16. Nastavljajući na uspješno sprovođenje regionalnog sporazuma o romingu i na početak režima sa besplatnim romingom na Zapadnom Balkanu od 1. jula 2021. Pozdravljamo usvajanje plana za roming koji će da stvori uslove i odredi jasne ciljeve za smanjenje cijena roaminga između EU i Zapadnog Balkana.\n17. Pozdravljamo koncept zelenih traka između EU i Zapadnog Balkana i podržavamo njegovu praktičnu primjenu na svim relevantnim granicama sa potpunim poštovanjem potrebne tekovine i procedura EU.\n18. Danas je pokrenuta namenska Agenda za Zapadni Balkan o inovacijama, istraživanju, obrazovanju, kulturi, mladima i sportu – „Agenda inovacija za Zapadni Balkan”. Ona će promovisati izvrsnost u nauci, kao i reformisati obrazovne sisteme u regionu, stvarati dodatne prilike za mlade i pomoći u sprečavanju odliva mozgova. Radujemo se brzom sprovođenju njenog Akcionog plana.\n19. Zajedništvo sa EU je jasan znak strateške orijentacije naših partnera. Stoga ponovo naglašavamo naše očekivanje da će partneri, kao važan dio svog evropskog puta, dalje produbiti saradnju u oblasti zajedničke spoljne i bezbjednosne politike (ZSBP) i ostvariti konkretan i održiv napredak ka potpunom usaglašavanju sa spoljnopolitičkim stajalištima EU uključujući i sa stajalištima u međunarodnim forumima, i postupati u skladu s time. Pozdravljamo činjenicu da su se neki partneri već potpuno usaglasili sa svim odlukama i deklaracijama iz oblasti ZSBP i ohrabrujemo ih da i dalje nastave tako. EU je spremna dodatno ojačati politički dijalog o pitanjima koja se odnose na ZSBP.\n20. EU i Zapadni Balkan dijele brojne bezbjednosne izazove koji zahtevaju koordiniranu akciju. Slažemo se da pojačamo našu saradnju na osnovnim bezbjednosnim pitanjima, uključujući i na operativnom nivou nadograđujući na rad koji je sproveden na temelju Prioriteta programa samita u Sofiji. Naši partneri se obavezuju da će pokazati svoju posvećenost našoj zajedničkoj sigurnosti i da će nastaviti razvijati efikasne instrumente za saradnju unutar Zapadnog Balkana. Dokazali su posvećenost zajedničkoj bezbjednosnoj i odbrambenoj politici (ZBOP) kroz svoj doprinos misijama i operacijama EU i mi ćemo raditi zajedno na daljem razvoju njihovih sposobnosti i kapaciteta, posebno kroz Evropski instrument mirovne pomoći. EU će takođe da pojača svoj angažman u oblastima poput svemira i vojne mobilnosti da bi se olakšao pristup civilno-vojne pomoći regionu u slučaju pandemija i prirodnih katastrofa.\n21. Ojačaćemo saradnju na suzbijanju dezinformacija i drugih hibridnih pretnji, naročito onih koje dolaze od aktera iz trećih država koji žele da ugroze evropsku perspektivu regiona. EU i Zapadni Balkan ojačaće saradnju na izgradnji otpornosti, pospješenju naše kolektivne sajber bezbjednosti i sajber diplomatije, te povećanju učinka naše strateške komunikacije.\n22. Pohvaljujemo naše partnere na njihovim kontinuiranim naporima i konstruktivnoj saradnji u oblasti migracija, što je proizvelo jasne rezultate. Upravljanje migracijama je zajednički izazov sa kojim se EU i Zapadni Balkan moraju zajedno suočiti u bliskom partnerstvu.\n23. Naša saradnja u suočavanju sa migracionim izazovima je pokazala svoju vrednost i nastaviće da se razvija. EU je spremna da nastavi svoj angažman i pojača svoju podršku kroz po mjeri prilagođen i sveobuhvatan pristup. Fokus bi trebao da bude na oblastima kao što su poboljšanje sistema azila, hvatanje u koštac sa krijumčarenjem migranata i ilegalnim migracijama, proces vraćanja, upravljanje granicama, razmjena informacija i kapaciteti za prihvat. Partneri bi takođe trebalo još više da rade na poboljšanju sistema vraćanja, uključujući sklapanje sporazuma o ponovnom prihvatu sa ključnim zemljama porijekla. Produbiće se uzajamna saradnja u oblasti vraćanja, čime će da se maksmalizuje upotreba postojećih okvira i raspoloživih kanala. Trebalo bi da se intenzivira saradnja sa Fronteksom, Evropskom kancelarijom za podršku azilu i Evropolom. Preostali sporazumi o statusu s Fronteksom trebalo bi da se sklope bez odlaganja.\n24. S obzirom na ozbiljnost situacije u Afganistanu EU je spremna da tijesno sarađuje sa svim svojim partnerima, uključujući Zapadni Balkan, da bi se suočili sa mijenjajućim izazovima i prema potrebi koordinisali zajedničke odgovore.\n25. Terorizam, radikalizacija i organizovani kriminal i dalje predstavljaju ozbiljne bezbjednosne pretnje za EU i ceijli region. Pozivamo da se dalje pojača saradnja u borbi protiv terorizma i u suzbijanju nasilnog ekstremizma uključujući sprečavanje finansiranja terorizma i radikalizacije. Ponovo ističemo značaj odlučne akcije u rješavanju teškog i organizovanog kriminala, naročito trgovanja i krijumčarenja ljudima, pranja novca, uzgajanja i krijumčarenja droga.\n26. EU je potpuno posvećena sprečavanju nezakonite trgovine i trgovanja malokalibarskim i lakim naoružanjem i municijom te će nastaviti da podržava Zapadni Balkan u toj oblasti, uključujući u kontekstu posebnog plana za Zapadni Balkan za borbu protiv nezakonitog trgovanja vatrenim oružjem.\n27. Da bismo dodatno promovisali naše zajedničke interese, izražavamo spremnost da oživimo i pospješimo redovni politički dijalog sa regionom. U tom kontekstu, pozdravljamo održavanje samita EU – Zapadni Balkan kao redovnog događaja. Sa zadovoljstvom očekujemo naredni samit koji će da se održi 2022. godine.\n28. EU i Zapadni Balkan treba da rade zajedno da bi mogli da se suoče sa zadacima koji će da definišu našu generaciju. Pozdravljamo inicijative Zapadnog Balkana da se doprinose promišljanju o budućnosti našeg kontinenta. I dalje smo posvećeni tome da saslušamo sve Evropljane o pitanjima koja su nam svima važna – zaštiti građana I sloboda, razvoju snažne i dinamične ekonomske osnove, promovisanju zelene i digitalne tranzicije, vladavini prava, korektnoj i socijalnoj Evropi, jačanju otpornosti Evrope, kao i njezinoj vodećoj globalnoj ulozi.\n29. Pozdravljamo činjenicu da se naši partneri sa Zapadnog Balkana usaglašavaju sa gore pomenutim tačkama.\nDeklaracija EUpodrškaZapadni Balkan


Građani Srbije ne veruju medijima | EurActiv Srbija\nGrađani Srbije ne veruju medijima\nObjavljeno : 31.05.2017.\t Tweet\nNajveći deo građana Srbije ne veruje medijima, pa se po stepenu poverenja Srbija nalazi pri dnu evropske lestvice, pokazala je nova analiza Evropske radiodifuzne unije (EBU). U Evropi poverenje u tradcionalne medije raste jer ljudi sve više dovode u pitanje istinitost onoga što čitaju "onlajn".\nRadiodifuzna unija je na osnovu podataka iz specijalnog istraživanja Evropske komisije Eurobarometar objavila analizu poverenja građana 33 zemlje Evrope u radio, televiziju, štampane, "onlajn" medije i društvene mreže.\n"Srbija se nalazi na pretposlednjem mestu u Evropi na skali poverenja u radio. Nepoverenje u televiziju veće nego u Srbiji je samo u još tri zemlje Evrope, dok je nepoverenje u štampane medije u odnosu na Srbiju veće samo u Makedoniji i Velikoj Britaniji. Od svih vrsta medija, najmanje nepoverenja građani Srbije imaju u internet medije i društvene mreže", navodi se u saopštenju Udruženja novinara Srbije.\nPrema novoj studiji EBU o poverenju u medije za 2017, javni servisi su i dalje medij kome se najviše veruje širom Evrope.\nRadio je medij kome se ubedljivo najviše veruje jer uživa poverenje 59% građana EU a u stopu ga prati televizija (50%). Kako se ističe, u poslednjh pet godina, poverenje u oba medija u Evropi raste.\nU poslednjih pet godina raste i poverenje u pisane medije koje ipak u većini evropskih zemalja ne smatraju medijem kojem se najviše veruje.\nU međuvremenu su se rasplamsale debate oko lažnih vesti pa je poverenje u internet i društvene mreže nastavilo da opada i poverenje u društvene mreže je na najnižem nivo do sada.\nSamo 36% građana EU veruje internetu dok poverenje u društvene mreže ima tek 21% građana. Procenat onih koji ne veruju u društvene mreže nadmašuje procenat onih koji u njih veruju u sve 33 zemlje obuhvaćene istraživanjem.\nInače, regionalne razlike su velike. Tako građani sa jugoistoka Evrope, kao i Britanci, najmanje veruju štampanim medijima dok oni iz zemalja zapadne Evrope imaju najmanje poverenja u društvene mreže.\nIstovremeno je poverenje u radio i TV najveće u nordijskom regionu i npr. u Finskoj 82% anketiranih veruje u radio a 78% u TV.\n: TS: Povećati transparentnost projektnog finansiranja medija\n: U Srbiji u medijima više informacija iz istrage nego u razvijenim ...\n: EK: Nema jednostavnog rešenja za lažne vesti


Iz malog u veliki Pariz - Glas Podrinja\n19. decembar 2019.19. dec 2019.\nIz malog u veliki Pariz\nSrpski boks je nekada bio uspešan olimpijski sport, još u vreme Jugoslavije, a u Bokserskom savezu velika očekivanja u Parizu 2024. i Los Anđelesu 2028. imaju od potencijalnih reprezentativaca, pre svih boksera iz Šapca koji su u dve godine doneli tri medalje sa najvećih takmičenja za svoje kategorije.\nSemiz Aličić, reprezentativac iz redova "Mačve", evropski šampion u juniorskoj kategoriji 2018. godine i Omer Ametović , uzdanica reprezentacije i treći junior 2018. i treći omladinac Evrope iz 2019. godine, član kluba Živorad "Rajšić". Njih, boksere iz „Malog Pariza“ naznačio je kao predvodnike i trener Miodrag Milić.\n-Aktuelnim reprezentativcima moramo priključiti darovite, mlade boksere iz generacije koju predvode Omer Ametović i Semiz Aličić. Realizaciju plana za naredni olimpijski ciklus treba početi već sutra, jer prekosutra može biti prekasno i poput Tokija i Pariz će ostati samo san – rekao je Milić.


Brisel još nema datum za Srbiju - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Brisel još nema datum za Srbiju\nOd HaberNews - 3. Decembra 2013. 0 53 Podeli na Fejsbuku\ntweet Brisel, Beograd – U sedištu Evropske unije još nije doneta čvrsta odluka o zvaničnom početku pregovora sa Srbijom, pišu Novosti. Želja litvanskog predsedništva EU je da Prva međuvladina konferencija sa Srbijom, kojom i zvanično započinju pregovori za članstvo u EU, bude održana 20. decembra, ali ne zna se da li će ta želja biti do kraja ostvarena.\nTo za Večernje novosti ističu odgovorni za organizaciju ovog sastanka. Briselski portparol litvanskog predsedništva Vikintas Pugačijauskas kaže za taj list da će oni sve učiniti da se konferencija održi do kraja predsedavanja Litvanije, ali dodaje: “Konačna odluka još nije doneta. Zemlje članice i dalje vode raspravu, i o sadržaju pregovaračkog okvira, i o datumu za održavanje međuvladine konferencije. Rezultat tih pregovora biće poznat tek na ministarskom sastanku 16. i 17. decembra. Sve pre toga su samo nagađanja.”\nI u Evropskoj komisiji, koja će voditi pregovore, još sa sigurnošću ne znaju kada će biti dat znak za start. “Datum za održavanje Prve međuvladine konferencije utvrdiće zemlje članice”, kratko je za Novosti poručio Peter Stano, portparol komesara za proširenje EU.\ntweet Prethodni tekstDanas je Međunarodni dan osoba s invaliditetomSledeći tekstVoz koji je u nedelju iskliznuo u Njujorku ušao u krivinu brzinom od 130 km/h HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Srbija: Vlada utvrdila područje za eksploataciju i preradu jadarita - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Srbija: Vlada utvrdila područje za eksploataciju i preradu jadarita\nSrbija: Vlada utvrdila područje za eksploataciju i preradu jadarita\n14. March 2020. / Srbija Energetika\nVlada je uredbom utvrdila Prostorni plan područja posebne namene za realizaciju projekta eksploatacije i prerade minerala jadarit – “Jadar”.\nTa informacija objavljena je juče u Službenom glasniku.\nOvaj dokument je planski osnov za razvoj rudnika, industrijskog postrojenja i neophodne infrastrukture, kao i za zaštitu, korišćenje i uređenje prostora posebne namene “Jadar”.\nProstorni plan urađen je u skladu sa studijama i dokumentacijom dobijenom od “Rio Sava Exploration d.o.o. Beograd”, trenutnog nosioca odobrenja za izvođenje geoloških istraživanja bora i litijuma u ležištu Jadar.\nKompanija “Rio Sava” posluje u okviru globalne rudarske koroporacije “Rio Tinto” a mineral jadarit (natrijum-litijum-borosilikat) pronašli su u slivu reke Jadar.


Bh. ekonomija tone sve dublje – Magazin Plus\nHome/Bh. ekonomija tone sve dublje\nBh. ekonomija tone sve dublje\nTrenutna ekonomska situacija u BiH je loša i zemlja se nalazi na pretposljednjem mjestu u odnosu na sve države istočne i srednje Evrope, i u boljoj poziciji je jedino od Hrvatske, pokazali su rezultati istraživanja Predstavništava njemačkih komora za trgovinu i industriju (AHK) za 2014. godinu.\nNaime, prema mišljenju čak 85 odsto menadžera i direktora stranih kompanija koje posluju u ovom regionu, ekonomska situacija u BiH je loša, dok niko od njih nije rekao da je ona dobra.\nKada je riječ o poređenju s ekonomskom situacijom u odnosu na prethodnu godinu, 41 odsto ispitanika se izjasnilo da je stanje u BiH lošije, svega tri odsto da je stanje bolje, dok se ostatak izjasnio da je stanje nepromijenjeno, po čemu se nalazimo na ubjedljivo posljednjem mjestu u odnosu na ostale zemlje istočne i srednje Evrope.\nIstraživanje je obuhvatilo i pitanja u vezi sa situacijom u industriji, te se došlo do saznanja da 26 odsto ispitanika smatra da je stanje u BiH po tom pitanju loše, a niko od njih nije ocijenio da je dobro, i u tom segmentu smo opet jedino od Hrvatske u boljoj poziciji.\nNa pitanje kakva su njihova očekivanja u ovoj godini, u odnosu na prethodnu, 18 odsto ispitanika koji posluju u BiH izjasnilo se da očekuje poboljšanje, dok je isti postotak njih odgovorio da očekuje pogoršanje, a ostatak ispitanika se izjasnio da će stanje biti nepromijenjeno.\nZoran Pavlović, ekonomski analitičar, rekao je da su analize koje rade ozbiljne institucije, kao što je Privredna komora Njemačke, putem anketiranja poslovnih ljudi, možda najbolja slika o zemljama o kojima se oni izjašnjavaju.\nOn je istakao da je realna slika, koju vide ljudi koji su pokušali da naprave posao u pojedinim zemljama, bitna informacija drugim poslovnim ljudima iz njihove zemlje. Po tom osnovu BiH je, kaže Pavlović, naravno na vrlo lošem mjestu po svemu što bi trebalo da predstavlja poslovni ambijent, lakoću poslovanja i razlog dolaska investitora u jednu zemlju.\n“Nama je poznato da ta situacija nije dobra, ali da nije toliko dobra – to zaista moram priznati da ni ja kao ekonomski analitičar nisam znao”, rekao je Pavlović i dodao da, kada bismo bili koliko-toliko ozbiljna država s ozbiljnom administracijom, onda bi takva poruka predstavljala alarm maksimalnog nivoa, koji bi onda morao da pokrene sve nadležne institucije koje su u vezi s poslovanjem.\nPavlović je naglasio da se ova poruka mora vrlo glasno saopštiti svim učesnicima u našem političkom, društvenom i privredom životu i da se pokuša na neki način pokrenuti inicijativa da se taj poslovni ambijent koji je veoma loše ocijenjen popravi, a to se može samo s novim i specijalno obrazovanim kadrovima. S tim u vezi, on je upozorio da je strani investitor uslov našeg opstanka.\nDuljko Hasić, analitičar Spoljnotrgovinske komore BiH, rekao je da politička nestabilnost, loša poslovna klima, korupcija, siva ekonomija, mnogi zakoni koje je trebalo donijeti, a nisu doneseni, te ogromne administrativne barijere koje su prisutne u BiH, svrstavaju ovu zemlju na samo dno u odnosu na ostale zemlje, ne samo regiona, nego u rang afričkih zemalja.\nKako je navedeno u ovom istraživanju, predstavništva AHK u zemljama centralne i istočne Evrope zajednički su uradila analizu o ekonomskim i investicionim uslovima u pomenutom regionu.\nCilj je bio da analiza pruži pouzdane, uporedive podatke, bez predrasuda, o uslovima rada u ovim zemljama, a najpouzdanije podatke svakako su dali direktori koji se nalaze na čelu međunarodnih kompanija koje posluju u ovom regionu.\nTokom 2014. godine, čak 1.435 direktora i menadžera odgovorilo je na upitnik, što ovo istraživanje čini najširim i najdetaljnijim ove vrste.\n“Centralna i istočna Evropa imaju veoma važnu ulogu za njemačku ekonomiju. Skoro 10 odsto njemačkih direktnih investicija usmjereno je upravo ka ovom regionu, što je daleko više u odnosu na njemačke investicije u Kini”, navedeno je u obrazloženju istraživanja.\nDževad Poturak nokautirao Coulabalyja i postao prvak svijeta\nU Sarajevu preminuo režiser Sulejman Kupusović


Sezona velikih marketinških mogućnosti - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Sezona velikih marketinških mogućnosti\nSezona velikih marketinških mogućnosti\nMarketing u fudbalu predstavlja jedan od najznačajnijih izvora prihoda, u najrazvijenijim evropskim zemljama to je biznis u kome se obrću desetine milijardi evra, dok je u Srbiji situacija takva da se blago rečeno, može smatrati više nego sumornom. Serija afera, nedostatak klupskih i reprezentativnih uspeha na evropskoj sceni, izgredi navijača, samo su deo razloga zbog kojih je u Srbiji marketing u fudbalu izuzetno složena operacija, sa izuzetno niskim prihodima.\n0Piše: DanasOnline 23. jula 2008. 00.00\nMarketing u fudbalu predstavlja jedan od najznačajnijih izvora prihoda, u najrazvijenijim evropskim zemljama to je biznis u kome se obrću desetine milijardi evra, dok je u Srbiji situacija takva da se blago rečeno, može smatrati više nego sumornom. Serija afera, nedostatak klupskih i reprezentativnih uspeha na evropskoj sceni, izgredi navijača, samo su deo razloga zbog kojih je u Srbiji marketing u fudbalu izuzetno složena operacija, sa izuzetno niskim prihodima. Prodaja navijačkih suvenira ili dresova, klasična sponzorstva, kao i ostale vrste promocije, sve se to u Srbiji nalazi pod dubokom senkom nerešenih vlasničkih odnosa, nepostojanja zakonske regulative i nemogućnosti klubova da u uslovima surovog tržišta opstanu. O marketinškim planovima Partizana, kao i o neophodnim društvenim preduslovima za značajno povećanje prihoda od marketinga u fudbalu, za Danas govori Zoran Cvetanović, direktor marketinga FK Partizan. Nekadašnji prvotimac Partizana, bio je jedan od retkih fudbalera bivše Jugoslavije, koji je uporedo sa prvim nastupom u prvom timu, uspešno položio i ispit na fakultetu, tako da je nakon završetka fudbalske karijere, sa fakultetskom diplomom, gradio karijeru u marketingu i filmskoj produkciji, da bi ga nakon gotovo dve decenije, životni put vratio u Partizan, gde se već godinama nalazi na poziciji direktora marketinga. „Dobar proizvod, to se odnosi i na fudbal, nema problem sa pronalaženjem kvalitetnih sponzora.“ kaže Cvetanović. „Dobar proizvod u slučaju fudbala, podrazumeva dobre rezultate ne samo u domaćem šampionatu, već i na evropskoj sceni, a Partizan je jedini klub sa ovih prostora koji je u tome uspeo: da uđe u Ligu šampiona, da „prezimi“ u Kupu Uefa, to nikome u poslednjih 15 godina u Srbiji nije pošlo za rukom. Sportski momenat je ključni, tako da i danas, nakon osvajanja duple krune, naši marketinški planovi prate strateški plan kluba da se obezbedi ulazak u Ligu šampiona. Realnost je da nas u žrebu može zadesiti dvomeč sa timovima poput Liverpula ili Juventusa, pa da u nastavku moramo da nastavimo u Ligi Uefa, koja je takođe iz godine u godinu sve atraktivnije i finansijski isplativije takmičenje, ali mi svakako verujemo da će naredna sezona biti sezona velikih marketinških mogućnosti, i učinićemo sve da te šanse u potpunosti iskoristimo. Cilj je da se prezimi u Evropi, u bilo kom od dva velika evropska takmičenja.“ Pored aspekta rezultata, Cvetanović posebno naglašava pozitivan uticaj na marketinške prihode povezan sa dolaskom velikih trenerskih i igračkih imena poput Lotara Mateusa ili Taribo Vesta. „Na primeru Lotara Mateusa se takođe videlo, koliko neka velika imena imaju marketinšku „težinu“, i to bez obzira na sportski aspekt, na njegovo relativno trenersko neiskustvo. Partizan kao klub bio je u vestima svih velikih svetskih medija, Lotar Mateus je čovek sa impresivnom međunarodnom karijerom u fudbalu, tako da su sa njim u Partizan, takođe došli i prilično impresivni prihodi od sponzorstava. Generalni sponzor te sezone bio je austrijski SUPERFUND, nedugo zatim došao je i Mercedes, i čitav niz drugih sponzora, dakle, ni taj efekat „velikog imena“ ne treba potceniti, posebno kada govorimo o marketingu.“ Evropski klubovi takođe koriste i prelazni rok kao sredstvo za povećanje marketinških prihoda, tako da nije ništa neobično videti japanskog ili kineskog igrača u nekom evropskom klubu, koji pored sportskog umeća, ima i veliku prednost kao marketinški resurs, tako da se prodajom dresova ili TV prava na tako velikim tržištima, obezbeđuju dodatni prihodi za klub. Partizan je ove sezone napravio prve korake u toj sferi marketinga, naročito kroz posebno brendiranje ino pojačanja, sada već legendarne Partizanove ino trijade: Žuka, Moreira i Dijara, koji su ključno odredili sve uspehe Partizana u prethodnoj sezoni.\nKao i u svemu ostalom, uloga države u poboljšanju klime oko fudbala je nezaobilazna. „Država bi morala da pomogne na najmanje dva polja, da bi fudbal i sport uopšte mogli da generišu ozbiljnije prihode.“ upozorava Cvetanović. „Prvo polje, je podrška razvoju infrastrukture, omogućiti gradnju novih stadiona koji će obezbediti komfor gledaocima, sa pokrivenim tribinama, da se ljudima omogući da više troše, da se unapredi hosting na samom stadionu, dodatni zabavni sadržaji i sve ostalo što na svoj način doprinosi unapređenju prihoda u sportu. To nije moguće ostvariti na stadionima starim nekoliko decenija, ali takođe to nije moguće realizovati bez rešavanja zakonodavnog okvira, a to je drugo polje, bez koga dugoročno nije moguće rešiti pitanje prihoda u sportu. Nejasna vlasnička struktura, nemogućnost da se suštinski investira u sport kroz udeo u vlasništvu klubova, znatno smanjuje obim potencijalnih prihoda, tako da bi donošenje Zakona o sportu i privatizaciji u sportu, bio od velike koristi i za oblast prihoda od marketinga u fudbalu. U Kupu Uefa je teško naći ozbiljniji klub čiji je godišnji budžet ispod 25 miliona evra, dok je Partizanov svega 10 miliona, o Ligi šampiona da ne govorimo, zato ako se želi bilo kakav suštinski rezultatski iskorak, prvi korak je kroz obezbeđivanje preduslova da se budžeti u fudbalu drastično povećaju. Bez angažmana države, to neće biti moguće, a svaki eventualni evropski uspeh klubova više je stvar entuzijazma i lucidnosti pojedinaca, nego stvar nekog uređenog državnog sistema koji takve sportske uspehe omogućuje. Sada nema sigurnosti za velike investitore koji bi mogli da ulože 10 ili 15 miliona evra, i da to na institucionalni način konvertuju u neki udeo vlasništva ili prihoda od kluba, i zato je donošenje ključnih zakona u ovoj oblasti, veoma značajno, za fudbal posebno. Izvozni potencijal fudbala je neiskorišćen, klub koji dobije milione evra na ime učešća u Ligi šampiona ili Ligi Uefa, predstavlja čist prihod za državu, obezbeđuje priliv čistog stranog kapitala u zemlju, tako da bi i sam fudbal mogao biti ekonomski pozitivan uticaj na društvo u celini, posebno ukoliko bi se i marketinška industrija u sportu podigla na viši nivo.“ Na primeru austrijskog SUPERFUNDA Cvetanović ilustruje koliko uloga nerešenog zakonskog okvira može da bude pogubna po domaći sport. „SUPERFUND je 2003. godine ušao u Partizan, kao na prvo istočnoevropsko tržište , a jedan od ključnih zakona o investicionim fondovima, bio je najavljen za 2004. godinu, tako da su oni na osnovu tih najava planirali višegodišnje prisustvo na tržištu Srbije. Taj zakon je tek nedavno donet, Super Fund je odustao od Srbije 2004. godine, prešli su u FK Monako, investirali su u Formulu 1. Dakle, Partizan je samo zbog zakonske regulative, odnosno njenog neblagovremenog usvajanja, ostao bez velikih marketinških prihoda, a ovo nikako nije usamljan slučaj.“ Partizan je ove sezone napravio još jedan pionirski korak na ovim prostorima kroz pokretanje svog TV kanala, CITY 1. „Pokretanje CITY 1 kanala, koji je deo ponude najznačajnijih kablovskih operatera u Srbiji deo je opšteg imidža kluba. Da bi se televizija postavila na evropske standarde potrebno je vreme i novac, ali taj segment je deo opšteg uspeha Partizanovih medija: MIP Radio je jedan od najslušanijih, web sajt www.partizan.rs je najposećeniji sportski sajt u Srbiji, tako da očekujem isti trend i u slučaju televizije City 1. Pronalaženje suinvestitora i u ovoj oblasti, takođe je deo priče o privatizaciji, i to je sigurno veliki potencijal marketinških prihoda, koji bi pre svega omogućili da se svaki od navedenih medija: televizija, radio i web sajt u potpunosti izdržavaju od sopstvenih prihoda. To je novi resurs, koji do sada fudbalski klubovi nisu mogli da ponude potencijalnim sponzorima, ali je pre svega jedan od ključnih faktora izgradnje pozitivnog imidža FK Partizan,“ zaključuje Zoran Cvetanović.


Srbija i Srpska svečanom akademijom u Banjaluci obilježile Dan srpskog jedinstva | Info | Politika\nSrbija i Srpska svečanom akademijom u Banjaluci obilježile Dan srpskog jedinstva 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nSrbija i Srpska svečanom akademijom u Banjaluci obilježile Dan srpskog jedinstva\n15.09.2020. / 21:50\nNa platou ispred Hrama Hrista Spasitelja u Banjaluci održana je svečana akademija "Pohvala srpskom narodu - dan kada je probijen Solunski front", povodom obilježavanja 15. septembra - Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik je rekao da je današnji praznik poseban dan za Republiku Srpsku i Srbiju i istakao da je jedinstvo Srba potrebno i danas.\nPoručio je da je ponosan što u ovom vremenu predstavlja srpski narod u BiH i što brani interese srpskog naroda, te naglasio da nema naroda u okruženju koji je više dao žrtava za slobodu od srpskog.\nDodik je istakao da je ključno pitanje mir i da se sve mora raditi političkim procesima, te istakao da Srbija, koja je nesumnjivo jača, i RS, kao "druga srpska država na Balkanu", imaju potencijal da izgrade svoj politički stav i da ga ostvare.\nPredsjednica RS Željka Cvijanović poručila je na svečanoj akademiji da će Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave biti simbol zajedništva Republike Srpske i Srbije.\n"Naša namjera je da ovaj dan bude prepoznat kao važan datum ne samo u Srbiji i Srpskoj, već u svim krajevima gdje živi naš narod", istakla je Cvijanović.\nNaglasila je da današnji datum nije odabran slučajno i da je Solunski front nije bila obična bitka, već bitka za slobodu srpskog naroda.\nKako je istakla, najvažniji frontovi današnjice nisu u rovovima već na političkoj sceni, zbog čega je potrebno stabilno okruženje, a za RS, kako je navela, Srbija ostaje najvažniji partner u svim oblastima.\nNa akademiji je puštena i poruka predsjednika Srbije Aleksandra Vučića koji je naveo da Srbi, ujedinjeni i složni, mogu da prevaziđu sve nedaće, pobijede sve probleme i osiguraju budućnost naše djece.\n"Nema viših i važnijih vrijednosti od jedinstva našeg naroda i slobode za koju su se naši preci borili, za koju ćemo se boriti i u budućnosti", poručio je Vučić.\nIzvor: Borislav Zdrinja/Srna\nAkademiji je prisustvovao i ministar odbrane Srbije, Aleksandar Vulin, kao izaslanik predsjednika Vučića, kao i brojne zvanice iz RS i Srbije.\nU programu su učestvovali glumci iz Banjaluke i Beograda koji su govorili tekst iz drame "Solunci govore" nedavno preminulog novinara i publiciste Antonija Đurića, članovi orkestra Narodnog pozorišta iz Beograda, Policijski orkestar MUP-a Srpske i Gradski tamburaški orkestar Banjaluka.\nVlade Republike Srpske i Srbije odlucile su da zajednicki praznuju 15. septembar - Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, na dan kada je prije 102 godine u Prvom svjetskom ratu probijen Solunski front.\nDodik: Srbija i Srpska da budu jedna država\nNovi praznik, 15. septembar\nBanjaluka i Beograd slave: Gradovi okićeni trobojkama (FOTO)\nNovi praznik, "Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave", neće biti neradni dan\nSrbija Republika Srpska Dan srpskog jedinstva, slobode i zastave\n16.09.2020. / 10:14\nJel bilo zabranjeno slikanje i snimanje?


loni ovaj lijepi poklon i odluka da upravo Almira obraduje je donesena veoma lako.\nNakon što smo u detalje dogovorili predaju uniforme u novoj radnji KM TRADE-a u Konjicu, pozvali smo našeg Bahtu. Njegovoj sreći i oduševljenju nije bilo kraja baš kao i nama što smo uz našeg sponzora KM TRADE uspjeli obradovati jednog strastvenog lovca koji će uniformu "Igman collection" zajedno sa našim amblemom BiH-Lov sa ponosom nositi.\nZa naš portal Almir Zahirović je rekao : "Zhvaljujem se prije svega firmi KM TRADE i portalu BiH-Lov kao i administratoru portala Dženadu Džini koji su me uistinu obradovali jednim ovako velikim poklonom. Vjerujte da jedva čekam novu lovnu sezonu da bih se mogao pohvaliti svojim kolegama sa ovako lijepom uniformom".\nI portal BiH-Lov kao i firma Km-trade od srca žele da naš Bahta sa novom uniformom i amblemom BiH-Lov (za kojeg naši forumaši kažu da donosi sreću u lovu) ,doživi puno lijepih trenutaka u Jablaničkim lovištima i lovištima širom lijepe naše Bosne i Hercegovine..


U svom godišnjem izveštaju o zemljama koje teže da se priključe uniji, Evropska komisija osvrće se na dostignuća i obaveze koje predstoje državama na putu evropskih integracija.\nU Izveštaju o napretku, kosovske vlasti se kritikuju zbog „neuspeha u blagovremenom konstituisanju novog Parlamenta“.\n“Nova vlada mora se ozbiljno, politički posvetiti javnoj administraciji. Spor tempo reforma u ovoj oblasti i dalje je najveći izazov kosovskom procesu eurointegracija. Građani Kosova očekuju da imaju pristup slobodnim medijima i da se ne suočavaju sa diskriminacijom, bez obzira na njihovu etničku i versku pripadnost. Kako bi se postigao uspeh, Kosovu treba vlada koja neće biti samo orijentisana prema reformama, već koja će podržati razgovore sa Srbijom i biti posvećena sprovođenju postignutih sporazuma, i to ne samo za dobrobit Kosova i Srbije, već za dobrobit celog regiona Zapadnog Balkana“, kaže se u izveštaju Evropske komisije.\nTakođe se pominje i pitanje vizne liberalizacije u Schengen zoni za građane Kosova, a u tom pogledu, od vlasti se traži da dokažu „praktične rezultate u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala“, kao i u daljem uspostavljanju nezavisnosti pravosuđa.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga pozdravila je Izveštaj o napretku za Kosovo, navodeći da je Kosovo posvećeno tome da se izazovi koji su navedeni u izveštaju u svim kosovskim institucijama tretiraju sa velikom ozbiljnošću.\nOna je naglasila da se nove institucije pod hitno trebaju posvetiti reformama i nedostacima iz izveštaja.\nOna je takođe pozdravila spremnost Evropske komisije da pomogne Kosovu u jednoj novoj fazi odnosa sa EU, a kako bi se intenzivirao dijalog sa Nacionalnim savetom za evropske integracije, a kojim rukovodi predsednica Kosova.\nI odlazeći premijer Hashim Thaçi pozdravio je izveštaj Evropske komisije, navodeći u osvrtu na svom Facebook profilu, da Izveštaj predstavlja “realnu sliku intezivne godine i potvrđuje uspeh u procesu ispunjavanja uslova za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i za libeberalizaciju viza.\nOn podseća da su dva najveća uspeha za Kosovo bili dobro organizovani izbori i dijalog sa Srbijom o normalizaciji međudržavnih odnosa.\n“Naravno, preostali izazovi će se tretirati sa velikom ozbiljnošću od strane novih institucija Kosova koje će se uskoro formirati”, napisao je Thaçi.\nStručnjaci evrointegracija na Kosovu smatraju da ovogodišnji izveštaj ima samo jedan pozitivni deo, i to onaj kada se govori o izborima i o dijalogu sa Srbijom.\nGlavni izazovi i dalje ostaju prevazilaženje političke krize i formiranje novih institucija, a posebno oblast vladavine prava. I pored brojnih javnih izjava i mnogih strategija, Kosovo nije pokazalo rezultate u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nAvni Mazreku, profesor Evropskog prava, navodi i da javna administracija nije problem samo ove godine, već je to problem još iz 2008.\n“Ako govorimo o izbornoj reformi koje se pominje u izveštaju, Kosovo nije ispunilo uslove. U reformisanju javne administracije institucije Kosova i oni koji su rukovodili Kosovom bili su neuspešni. Oni nisu bili neuspešni zato što nisu znali o tom problemu, već zato što nije bilo političke volje da se on reši, zato što se javna administracija upotrebljavala kao instrument, kao mehanizam u smještanju partijskih kadrova. To je i dovelo do toga da je javna administracija postal glavni izvor masivne korupcije u državnim institucijama”, kazao je Mazreku.\nSpecijalni predstavnik EU na Kosovu Samuel Žbogar je, nakon predstavljanja ključnih nalaza izveštaja Evropske komisije u Prištini, prokomentarisao i trenutnu političku situaciju na Kosovu.\n"Zemlja je u blokadi četiri meseca posle uspešnih izbora. Sposobnost ili spremnost političke elite da reši probleme predstavlja prepreku. Kosovo već oseća posledice odlaganja formiranja institucija i postoji zaostali posao koji Skupština i Vlada moraju da obave. Dakle, dok predstavljam ovaj izveštaj i napredak ostvaren tokom prošle godine, apelujem na vaše lidere da interese Kosova i njegovog naroda stave na prvo mesto i nađu načina da krenu napred“, rekao je on.


Nemanja Zelenović - Blic Sport\nPRED START SVETSKOG PRVENSTVA Zelenović: Znamo šta moramo da promenimo, igra u odbrani treba da nas krasi\nRukometaši Srbije poraženi su u dva prijateljska meča od Makedonije sa 37:31 i 28:27 u Skoplju u pripremama za Svetsko prvenstvo, a Nemanja Zelenović, jedan od najiskusnijih igrača, veruje da će ekipa biti spremna za početak mečeva na planetarnoj smotri (od 11. januara).\nREČ NAJEFIKASNIJEG "ORLA" Zelenović: Francuzi su igrali svetski rukomet, moramo bolje protiv Belorusije\nNemanja Zelenović je postigao sedam golova protiv Francuske, ali "galski petlovi" su nadigrali naše rukometaše sa 39:30 u drugoj utakmici druge faze Evropskog prvenstva u Hrvatskoj.\n"MORAMO DALJE UZDIGNUTE GLAVE" Zelenović: Kasno smo se probudili\nRukometaš Srbije Nemanja Zelenović je u meču protiv Islanda (29:26) postigao četiri gola. Posle Žarka Šešuma i Bogdana Radivojevića, koji su po pet puta zatresli mrežu rivala u "Spaladijumu", bio je najefikasniji.\nRUKOMETAŠI POSLE PORAZA OD HRVATA NA NOVOM ISPITU Zelenović za Blicsport: Protiv Švedske prava Srbija\nNije u ova dva dana bilo prepoznatljivog osmeha na licu Nemanje Zelenovića. Zna naš desni bek, rođen u Kninu, da je Srbija odigrala loše i bez borbe na otvaranju rukometnog prvenstva Evrope protiv Hrvata u Splitu. Šansa za popravni je ove nedelje sa Švedskom (18.15).\nNemanja Zelenović, baš kao i ostali srpski reprezentativci, bio je razočaran posle poraza Srbije od Hrvatske (22:32) na startu Evropskog prvenstva u Splitu.\nNOVI ISPIT Zelenović za Blicsport: Pomogao nam je prekid zbog struje, meč u Kragujevcu je ključan\nRukometaš Srbije Nemanja Zelenović je pred put u Kragujevac na meč sa selekcijom Rumunije (nedelja, 20) za Blicsport rekao da će ta utakmica biti ključna u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Hrvatskoj.\nŠta spaja rukometnu legendu Nenada Peruničića i aktuelnog reprezentativca Zelenovića\nLegendarni rukometaš Nenad Peruničić, trener Crvene zvezde, i aktuelni reprezentativac Srbije Nemanja Zelenović, nedavno su posetili "Zvezdinu reviju" i slikali se u prostorijama Sportskog društva crveno-bele porodice.\nPetar Nenadić: Mnogi će biti srećni ako ne uspemo\nSrpski rukometaš Petar Nenadić rekao je da će se njegova reprezentacija boriti na predstojećem Evropskom prvenstvu i pozvao javnost da podrži tu mladu ekipu na takmičenju u Poljskoj.\nZelenović za "Blic" o rukometnim počecima, EP u Poljskoj, Riju i Novaku\nJedan od najboljih desnih bekova na svetu otkrio je prilikom posete našoj redakciji početne korake, neostvarene želje, kao i da živi za srpski dres i učešće u Riju. Nemanja Zelenović, rukometni reprezentativac i član poljske Visle, biće narednih godina oslonac „orlova” na putu do povratka u evropski i svetski vrh.\nZelenović i Krsmančić na tribinama u Španiji\nSelektor rukometne reprezentacije Srbije Veselin Vuković odlučio je da rezerve na Svetskom prvenstvu u Španiji budu Nemanja Zelenović i Marko Krsmančić.


RT: Tramp uništio Nuklearni sporazum s Iranom da bi naprkosio Obami - bivši britasnki ambasador\nIzvor: Vostok.rs, 14.Jul.2019, 10:08\nTrampu je u potpunosti nedostajala izlazna strategija kada se povukao iz Nuklearnog sporazuma sa Iranom, te je doneo odluku iz čistog animoziteta prema svom prethodniku, izjavio je bivši ambasador Velike Britanije u SAD-u, prema novim neugodnim informacijama koje su dospele u javnost. Očajan u želji da spasi Zajednički sveobuhvatni plan akcije (JCPOA), tadašnji ministar spoljnih poslova Velike Britanije Boris Džonson otputovao je u SAD u maju 2018. godine, kako bi uverio predsednika Donalda Trampa da se pridržava sporazuma. Uprkos intenzivnim pregovorima u Beloj kući sa Trampovim najbližim saradnicima, koji su trajali 26 sati, Džonson se vratio praznih ruku, jednostavno zato što je Tramp želeo da naprkosi Baraku Obami zbog sklapanja Sporazuma, rekao je bivši britanski ambasador u SAD-u, Kim Daroh, prema procurelim diplomatskim izveštajima koji su dospeli u javnost, a koje je objavio "Dejli mejl".\n"Administracija je vođena aktom diplomatskog vandalizma, naizgled zbog ideoloških i ličnih razloga - to je bio Obamin sporazum." U izveštaju koji je poslan 8. maja prošle godine takođe se tvrdi da Bela kuća nije imala nikakvu strategiju o tome kako se nositi sa povlačenjem iz Sporazuma, te da je sugerisala da postoje jake nesuglasice među Trampovim najbližim savetnicima. "Oni ne mogu da artikulišu nikakvu strategiju za posle, a kontakti sa Stejt departmentom jutros ne sugerišu nikakav plan za dopiranje do partnera i saveznika, bilo u Evropi ili regionu." U drugom izveštaju koji je poslat istog dana, Daroh je okrivio Trampa da je sledio liniju savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona, koji je objavio povlačenje iz Sporazuma i ponovno uvođenje sankcija. Britanski tabloid je objavio drugu seriju opipljivih saopštenja Daroha, uprkos upozorenju policije da ne objavljuje poverljive izveštaje iz Vlade. Prvo objavljivanje prošle sedmice izazvalo je diplomatski skandal između Vašingtona i Velike Britanije. To je rezultiralo ostavkom Daroha u sredu, nakon što je Tramp pokrenuo salvu napada na diplomatu, koji je njegovu administraciju opisao kao "nefunkcionalnu" i "nesposobnu". Izvor: Vostok / RT\nNezavisne Novine: Identifikovano ko stoji iza curenja Derokovih depeša\nRadio Televizija Vojvodine: Identifikovano ko stoji iza curenja Derokovih depeša\nB92: Identifikovano ko stoji iza curenja depeša\nRadio Televizija Vojvodine: Tramp u inat Obami istupio iz sporazuma s Iranom?


Za SAD pregovori o statusu Kosova završeni, vreme je za odluku\nSAD smatraju da nakon dvogodišnjih pregovora, predloga Martija Ahtisarija kao i poslednje runde razgovora nastavak pregovora ne bi ništa promenio, izajvio je za Radio Slobodna Evropa američki predstavnik u međunarodnoj posredničkoj trojki Frenk Vizner.\n"Obe strane ostale su čvrsto na svojim pozicijama. Srbija se zalaže za autonomiju, Kosovo za nezavisnost. Dalji pregovori ne bi ništa promenili u njihovim stavovima. Sada je vreme da suverene države donesu odluku. Rusija i SAD imaju različita viđenja budućnosti Kosova. Ponavljam, smatram da nastavak pregovora nema smisla i vreme je da SAD i njegovi saveznici i prijatelji u međunarodnoj zajednici u narednih nekoliko sedmica donesu odluku o statusu Kosova", kazao je Vizner. On je međutim istakao da to nikako ne znači zaobilaženje Saveta bezbednosti.\n"Naravno, 19. decembar je veoma važan datum. Rezolucija 1244 i dalje treba da važi za Kosovo. To je obavezujući dokument. Istovremeno, suverene vlade koje čine Savet bezbednosti ili su van njega takođe treba da donesu odluku. Mi smatramo da to rešenje treba da se zasniva na Ahtisarijevom planu o nadlgedanoj nezavisnosti i da neće biti odugovlaćenja".\nNa pitanje kako komentariše najavu vlasti u Srbiji da će zatražiti od Međunarodnog suda pravde ocenu zakonitosti akta o nezavisnosti Kosova, Vizner je kazao.\n"Srbija ima suvereno pravo da postavi to pitanje pred Međunarodnim sudom ili bilo kojom institucijom. To je u potpunosti razumljivo. Istovremeno, smatramo da je pravi trenutak da se nakon 8 godina reši ovo pitanje. Misija Ujedinjenih nacija je obavila svoj deo posla i njen mandat ističe. Potrebna je odluka jer je status quo neodrživ", kazao je Vizner za Radio Slobodna Evropa.


CIP u proizvodnji mlečnih proizvoda i pića :: Ecolab Serbia\nOptimizovani CIP uslovi u proizvodnji mlečnih proizvoda i pića\nVisoko konkurentni uslovi i rastuće cene energije i vode važan su pokretač za optimizaciju CIP procesa u pogonima za proizvodnju hrane, mlekare i pića. Dugi ciklusi čišćenja između svakog proizvoda smanjuju skupe kapacitete postrojenja i stoga ih treba svesti na najmanju moguću meru bez žrtvovanja bezbednosti i kvaliteta. Ecolab je zauzeo vodeću poziciju u razvoju održivih rešenja koja povećavaju efikasnost postrojenja za preradu, čuvaju prirodne resurse, poboljšavaju sigurnost i smanjuju otpad i pomažu u smanjenju ukupnih operativnih troškova postrojenja. Ecolab odgovara na izazov da CIP donese inovativna rešenja koja pomažu u ispunjavanju ciljeva održivosti vaše kompanije, istovremeno pružajući merljive ekonomske koristi za vaš rad.\nEcolab poseduje znanje i kompletnu paletu proizvoda za postizanje optimalnih uslova rada. Naši stručnjaci za aplikacije mogu da daju preporuke za poboljšanja i sa svojim bogatim iskustvom rešavaju čak i teška pitanja.\n[Translate to Serbia:] Programs & Products


Nadoknada volumena lica – Bt Poliklinika\nSmanjenje volumena lica, odnosno atrofija masnog tkiva, proces je sa kojim se svaka osoba suočava tokom godina. Vremenom je koža sve manje elastična, kolagena i elastična vlakna se smanjuju, a usled gravitacije tkivo se spušta nadole.\nU našoj poliklinici možete ovo rešiti na dva načina:\nTransfer masti (Micro Fat Grafting) naziv je za zahvat kojim se masno tkivo pacijenta liposukcijom uzima sa bokova, butina ili stomaka, a zatim se obradi i transplantira u željene regije lica. Ovom procedurom pacijentu se pomaže na dva načina – smanjuju se masne naslage na kritičnim regijama tela, tamo gde ih ima više, i postiže se mladolik izgled lica. Efekat intervencije je „vraćanje vremena“ i do 10 godina unazad. Presađene masne ćelije ostaju na novom mestu, tamo gde smo ih transplantirali, a deo masnih ćelija se tokom manipulacije ošteti i resorbuje. Posle intervencije moguća je pojava blagog otoka i na mestu uboda modrica, ali se pacijent može odmah vratiti svakodnevnim aktivnostima.\nHijaluronska kiselina je prirodni sastojak našeg organizma koji daje volumen i elastičnost koži. Hijaluronska kiselina se postepeno razgrađuje, a efekat tretmana traje 9-18 meseci, u zavisnosti od regije lica koja se tretira.


Glasanje i nova sednica : Nadlanu.com\nObjavljeno 5. maja 2011. / 09:51:16\nBEOGRAD, 5. maja 2011. (Beta) - Skupština Srbije glasaće u četvrtak o više zakona iz oblasti pravosudja i finansija posle čega će početi novu sednicu na čijem dnevnom redu su i izmene Zakona o izboru narodnih poslanika.\nPoslanici će najpre glasati o predlozima zakona o advokaturi, o javnom beležništvu, o izvršenju i obezbedjenju, kao i o izmenama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija.\nSkupština treba da se izjasni i o Predlogu zakona o tržištu kapitala, kao i o izmenama zakona o deviznom poslovanju, o investicionim fondovima, o finansijskom lizingu, o visini stope zatezne kamate, o dobrovoljnim penzijskim fondovima i planovima. Glasaće se i o izmenama Zakona o prevozu u drumskom saobraćaju, kao i o potvrdjivanju tri sporazuma.\nNova sednica, na čijem dnevnom redu su i izmene Zakona o izboru narodnih poslanika, zakazana je za 15 sati. Izmenama Zakona o izboru narodnih poslanika, koje je podnelo 108 poslanika, predvidjeno je ukidanje prakse blanko ostavki i utvrdjeno da se madati dodelju prema redosledu kandidata na izbornim listama.


24 sata sr 0 komentara\nKako kažu operateri u turiskičkim agencijama u potrazi za ludim letnjim provodom mladi ljudi iz Srbije najradije odlaze na Majorku, Ibicu, Kosta Bravu i u Tursku.\nMajorka "10 od 10" na Balearima\nFudbaleri Majorke pobedili su večeras Viljareal rezultatom 1:0 čime su nastavili niz nepobedivosti na Balearskim ostrva u okviru Primere od početka sezone.\nNajbolji start Majorke u istoriji\nFudbalski klub Majorka savladao je u nedelju na domaćem terenu ekipu Deportiva rezultatom 2:0 (0:0) i tako stigao do rekordne devete pobede za redom na svom stadionu "Ono Estada".\nStiven Gejtili sahranjen u Dablinu\nBivši pevač grupe "Bojzoun" Stiven Gejtili sahranjen je u subotu u svom rodnom Dablinu. Britanski mediji procenjuju da se oko 3.000 ljudi okupilo ispred crkve Sent Lorens O’Tul, kako bi odalo...\nGejtilijevo telo preneto u Dablin\nČlanovi benda "Bojzoun" dopratili su iz Majorke u Dablin telo bivšeg pevača ove grupe Stivena Gejtilija, koji je 10. oktobra nađen mrtav u Španiji, gde je bio na odmoru sa svojim partnerom...\nGejtilijeva sahrana u subotu u Dablinu\nBivši pevač benda "Bojzoun" Stiven Gejtili biće sahranjen u subotu u Dablinu. Advokat i portparol porodice Gejtili Džerald Kin istakao je da su vlasti Španije, gde je pevač preminuo 10....\nGejtili umro posle pijanke\nGejtilijeva sahrana posle obdukcije


Atraktivna Ruskinja napala policajce, a kada su joj zapretili zatvorom, obojici je ponudila žestok ses (FOTO) – Virealni.online\nJovana Joksimović u prekratkoj suknjici prekrstila noge, a onda je...\nAtraktivna Ruskinja napala policajce, a kada su joj zapretili zatvorom, obojici je ponudila žestok ses (FOTO)\nRuska Instagram manekenka Kira Majer (24), provešće narednih 18 meseci bez ove društvene mreže jer je završila u zatvoru.\nOva popularna devojka je navikla na luksuzna putovanja po egzotičnim desninacijama gde slika selfije, međutim, to u narednom periodu će morati da se odrekne tog zadovoljstva.\nPokušala je da otme zapisnik, potom je šutnula i izgrebala jednog od policajaca, a onda se smirila i nudila seks obojici za poništavanje kazne.\nNišta od ovoga joj nije prošlo – na suđenju je priznala krivicu i sud ju je uputio na izdržavanje zatvorske kazne u trajanju od 18 meseci, piše Daily Mail.\nTrenutno na njen Instagram profil nije moguće ući, navodi se da je moguće da je uklonjen.\nOVAKVU JE U ‘ZADRUZI’ NISTE VIDELI: Teodora Džehverović u nikad izazovnijem izdanju zapalila sve!\nJedna od najatraktivnijih učesnica prve sezone rijalitija koji je oborio sve rekorde gledanosti, “Zadruge”, Teodora Džehverović, po napuštanju Bele kuće počela je da niže poslovne uspehe.\nOna je juče izbacila svoju novu pesmu sa Cobijem pod nazivom “Rari”, a u ekranizaciji ove numere Teodora je nikad izazovnija.\nPevačica je odglumila mnogo vrućih scena, a njene odevne kombinacije zapalile su sve koji su ih videli.\nOva pesma obiluje i uzdasima koje je Džehverovićeva bez problema otpevala. Njeni fanovi su oduševljeni ovim ostvarenjem mlade pevačice i svi su gotovo sigurni da će “Rari” prevazići uspeh koji je postigla pesma “Kristijan Grej”.


Užas u Nemačkoj: Automobil se zaleteo u ljude, ima mrtvih Prema navodima lokalnih medija, vozač je uhapšen - OrangeStar Agency\nHomeOsa newsUžas u Nemačkoj: Automobil se zaleteo u ljude, ima mrtvih Prema navodima...\nUžas u Nemačkoj: Automobil se zaleteo u ljude, ima mrtvih Prema navodima lokalnih medija, vozač je uhapšen\nNajmanje dve osobe poginule su, a dve su povređene u Lajpcigu kada se automobil zaleteo u ljude, javljaju svetski mediji.\nKako prenosi “Sputnik“, vozilo se zaleteo u ljude na stanici javnog prevoza u ulici Prager. Prema inicijalnim informacijama, policija je privela 50-godišnjeg vozača.\nVlasti su digle helikopter, a policija je blokirala to mesto.\nGradski autobusi i tramvaji preusmereni su na alternativne pravce.Prema pisanju svetskih medija, nije poznato šta je izazvalo ovu tragediju, ali policija u ovom trenutku tretira ovu situaciju kao “incident”.- U ovom trenutku sve upućuje na to da je najverovatnije reč o nesreći – kazao je portparol policije i naveo da je osumnjičeni uhapšen.\nPrevious articleTreći svetski rat je već počeo u martu prošle godine i ne onako kako ste očekivali …\nNext articleMILICA KRENULA STOPAMA NOVAKA ĐOKOVIĆA!


CELA AMERIKA MU SE SMEJE: Bajden zbunio i Trampa i Obamu, tokom govora napravio TEŽAK LAPSUS, a onda se još više pokopao!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 29.Jul.2021, 08:47\nNovi šou, ovog puta iz Pensilvanije\nAmerički predsednik Džozef Bajden, tokom govora u sredu, pomešao je bivše predsednike Baraka Obamu i Donalda Trampa, kako je objasnio, u "frojdovskom lapsusu".\n- Još 2009. godine, tokom takozvane Velike recesije, predsednik me je zamolio da ja upravljam tim delom, tadašnji predsednik Tramp - rekao je Bajden okupljenima u Pensilvaniji, prenosi "Foks njuz".ž\nOn se zatim izvinio i rekao da je reč o "frojdovom >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << lapsusu", a zatim objasnio da je Tramp bio poslednji predsednik koji je bio protivkandidat Obami, dok je Bajden vršio dužnost potpredsednika.\nNjegova omaška u govoru kao i naknadno objašnjenje izazvali su rekacije američke javnosti, pre svega onih koji su Bajdenovi politički protivnici.\n- Mislim da Džo Bajden možda ne zna šta je to ''frojdovski lapsus'' - poručili su iz kancelarije republikanskog senatora Džoša Holija.\nBilo je i drugih komenatara na društvenim mrežama koji su ukazivali da je ovom izjavom Bajden "upravo zbunio i Trampa i Obamu", kao i da "objašnjenje da se radi o frojdovskom lapsusu znači da on ima neka podsvesna osećanja prema svom bivšem šefu".\nBajden je ovaj novi lapsus napravio tokom posete Pensilvaniji, gde je juče u industrijskom pogonu za proizvodnju kamiona "Mack Trucks" najavio nove napore svoje administracije koji treba da ohrabre građane i kompanije da kupuju američke proizvode.\n23:06: Vremenska prognoza – promenljivo oblačno, najviša temperatura...\n23:02: Laka pobeda Osasune\n23:01: PRELEPE ŽENE, EGZOTIČNA PUTOVANJA I PROVODI... Zavirite u tajni...\n23:00: Dunja, najbolji LEK JESENI: Povoljno deluje na RAD CREVA i spre...\n23:00: Saobraćajna nesreća kod Surčina, četvoro povređeno\n23:00: Srušio se na bini i preminuo: Mladić izgubio život tokom konce...


Lepa Brena: Sećanje na koncert pred 120.000 ljudi, da li će se istorija ponoviti? (video) - Hello! magazin\nLepa Brena: Sećanje na koncert pred 120.000 ljudi, da li će se istorija ponoviti? (video)\nLepa Brena: Od tuge sam ispila bocu šampanjca\nU susret velikom koncertu u Beogradu, koji će najveća zvezda Balkana održati na svoj rođendan, 20.oktobra, jedan koncert koji je održan pre neverovatnih 28 godina, obeležio je čitav region a vest je preneo i čuveni Dnevnik 2, u rubrici vesti od šireg društvenog značaja.\nBrena je na stadion Vasil Levski u Sofiji, sišla i bukvalno sa neba – iz helihoptera koji je do tada koristio jedino Todor Živkov, dugogodišnji predsednik Bugarske. Sletela pred 120 hiljada raspevanih Bugara i zapevala svoj čuveni hit “Mile voli disko”.\nBrena ovaj koncert svrstava u tri najznačajnija u svojoj karijeri, a u Bugarskoj i dan danas uživa status nacionalne zvezde, rame uz rame sa najvećim bugarskim pevačima.\nKako je sama Lepa Brena, otkrila u dokumentarnom filmu “Lepa Brena – Godine Slatkog greha”, da njen menadžer i venčani kum, Raka Đokić, nije prerano otišao, posle Bugarske i Rumunije, Brena bi sa Grehom osvojila i Grčku, i Rusiju i brojne druge zemlje u okruženju.\nUostalom kada pričamo o standardima koje je ova pevačica postavila daleke 1990 godine, uverite se kako je izgledao prepun stadion pre nego što je sa neba sišla lično Lepa Brena.


Dragana Rakić (DS):SNS mi već dve godine na ledjima crta metu\nBeta 13. aprila 2018. 13:55\nFunkcionerka Demokratske stranke (DS) i odbornica u Vršcu Dragana Rakić izjavila je danas da poslednje dve godine žrtva pritisaka, medijskog linča i pretnji koje joj upućuju članovi Srpske napredne stranke (SNS) koja u tom gradu ima apsolutnu vlast.\n„Samo zbog toga što se bavim politikom, a nisam članica SNS-a, zato što sam odbornica koja glasa po svojoj savesti i zato što javno kritikujem štetne skupštinske odluke i pišem kritičke tekstove, ja sam već dve godine žena na čijim je ledjima SNS nacrtala metu“, rekla je Dragana Rakić novinarima u Beogradu.\nOna je istakla da su do nje došle informacije o pretnjama upućenim njenom sinu.\n„Do mene je došla rečenica – Ti imaš dete, mi imamo gepek“, rekla je Dragana Rakić i dodala da joj direktna pretnja nije upućena i da će ukoliko se to dogodi ceo slučaj prijaviti policiji.\nPosumnjala je da će dobiti otkaz zato što je predsednik gradske skupštine Nenad Baroš zatražio njen otkaz, javno na sednici, a potom je 4. aprila dobila dve službene beleške od direktorke biblioteke na koje je morala da se izajasni.\nPrva beleška se odnosi na vreme koje je provela na pauzi, odnosno na to da je van biblioteke bila sat vremena, a druga na činjenicu da je tog dana razgovarala sa posetiocem koji je po oceni direktorke bio u „vidno alkoholisanom stanju“.\n„To je verovatno priprema da mi se taj otkaz uruči u nekoj doglednoj budućnosti i ja sad postavljam pitanje, ako ja nastavim i dalje da iznosim svoje mišljenje da će mi taj otkaz i biti uručen“, upitala je ona.\nDragana Rakić je podsetila da već duže vreme protiv nje medijsku hajku vode dva portala – Južni banat i E-Vršac, koji su o njoj napisali seriju naručenih tekstova, čiji je cilj bio, kako tvrdi, diskreditacija njene ličnosti.\nZbog mizoginije, seksizma i diskriminacije u tekstovima, poverenica Brankica Janković naložila je glavnom i odgovornom uredniku portala E-Vršac da se javno izvini Dragani Rakić, ali je rok za izvinjene prošao 2. aprila.\n„Moram da reagujem i da vas pitam, dokle smo mi to stigli kao društvo. Ono što je zabrinjavajuće je što smo mi kao društvo i ja kao pojedinka navikli na nasilje i prihvatili ga kao svakodnevicu“, upozorila je Dragana Rakić.\nPotpredsednica DS Tamara Tripić istakla je da Dragana Rakić primer kako aktuelna vlast strah i pritiske upotrebljava kao sredstvo za borbu s političkim neistomišljenicima.\n„Niko nema pravo da nam oduzme slobodu kritičkog mišljenja i niko nema pravo da nas navikne da je snaga ucena veća od snage argumenata i to je nešto na šta mi kao društvo ne smemo i nemamo pravo da pristanemo“, rekla je Tripićeva i dodala da će DS pomoći Dragani Rakić svim pravnim sredstvima.\nRakićeva je došla u „žižu javnosti“ u avgustu prošle godine nakon teksta u kojem je kritikovala rad predsednika i premijerke Srbije, nakon čega su usledili tekstovi sa naslovima „Zašto Dragana Rakić mrzi i vredja Vršac, Vrščane, Groždjebal…?“, a posle čega je premeštena na drugo radno mesto, sa nižim kvalifikacijama, u biblioteci.


LAVROV O SANKCIJAMA ZBOG NAVALJNOG: Odgovorićemo Americi bez greške!\nAMERIKANCI OBJAVILI LISTU NAJJAČIH SILA Nećete verovati koga su stavili 51\t91\nIZRAELSKA OFANZIVA NA GAZU: Novi napadi, Netanjahu objavio rat Hamasu, 14\t63\nNatasa Pavlovic\t 02.03.2021. 13:34h\n"Moskva će sigurno odgovoriti na sankcije koje bi mogle SAD da uvede Rusiji zbog situacije sa osuđenim opozicionarom Aleksejem Navaljnim", rekao je danas ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov.\n"Odgovorićemo im bez greške. Jedno od osnovnih pravila diplomatije je reciprocitet. Nema poente da komentarišem takav korak. Ponovili smo nekoliko puta šta mislimo o nelegitimnim jednostranim sankcijama koje američke kolege planiraju da koriste, bez osnova. To se dešava praktično uvek, a onda Evropska unija prati poteze SAD", izjavio je Lavrov.\nAleksej Navaljni foto: EPA / Yuri Kochetkov\nKO JE TAJKUN KOJI TVRDI DA JE VLASNIK "PUTINOVE PALATE": Poznaju se od detinjstva, a ovaj ruski bogataš je znao kako to da unovči\nSergej LavrovRusijaSADsankcijeAleksej Navaljni\nAMERIKANCI OBJAVILI LISTU NAJJAČIH SILA Nećete verovati koga su stavili na prva mesta! 51\t91


Zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar finansija i trezora Vjekoslav Bevanda primio je danas šefa operacija za zapadni Balkan Europske investicijske banke (EIB) Mettea Rivellinija s kojim je razgovarao o projektima koji su u toku i planovima za nastavak saradnje.\nNa sastanku je istaknuto da su u protekloj godini postignuta rekordna ulaganja EIB-a u Bosni i Hercegovini jer je potpisano šest ugovora ukupne vrijednosti 242 miliona eura te da se projekti odnose na privatni i javni sektor.\nNaglašeno je da je do sada jedan od najvećih i tehnički najkvalitetnijih projekata koje finansira EIB na Koridoru Vc, i to na dionici autoceste Banjaluka – Doboj, ali da su u pripremi i novi projekti koji se, osim infrastrukture, odnose i na projekte zaštite od poplava, zdravstvo te razvoj malih i srednjih preduzeća.\nMinistar Bevanda izrazio je zadovoljstvo stepenom implementacije projekata EIB-a u BiH te naglasio kako očekuje nova ulaganja u oblasti infrastrukture jer su novi projekti u postupku pregovaranja.\nPrema riječima ministra Bevande, neophodno je pružiti jaču podršku privatnom sektoru kroz povoljne programe kreditiranja što će doprinijeti povećanju investicija i ekonomskog rasta.\nRivellini je istaknuo kako BiH ima značajno mjesto u projektima EIB-a i da očekuje još bolju saradnju u budućnosti te je ministru Bevandi na današnjem sastanku predstavio novoimenovanu predstavnicu EIB-a za BiH i Crnu Goru Sandrine Friscia. (kraj)\nOve sedmice 12977\nOvog mjeseca 28136


Imeri: Predstavnici Vlade planiraju podelu Trepče - Gorapress.net\nPoništena odluka o uzurpaciji pašnjaka "Crn Kamenj" u ResteliciEdi Rama podneo tužbu protiv Ramuša Haradinaja Podele u DSK po pitanju saradnje sa SamoopredeljenjemPoučna priča: Mislio je o sebi samo najgore a onda mu je nešto ‘otvorilo oči’Biljka zapisana u Bibliji i Kur'anu: Liječi sve bolesti, osim smrti!\n20.12.2015. u 15:55\nImeri: Predstavnici Vlade planiraju podelu Trepče\nNa današnjem 22. zasedanju glavnog odbora Samoopredeljenja, Visar Imeri je ponovio protivljenje kosovske opozicije formiranju Zajednice srpskih opština i istakao da predstavnici Vlade Kosova planiraju podelu Trepče.\nNa sednici glavnog odbora Pokreta Samoopredeljenje, lider Visar Imeri izjavio je da predstavnici kosovske Vlade razmatraju mogućnost podele kombinata Trepče.\n"Mustafa i Tači razmatraju mogućnost formalne podele Trepče, jedna na severu, a druga na jugu. Dakle, tako će delovati zajednica, zato se insistira na njenom formiranju, da bi naši resursi bili pod kontrolom Srbije. Kao što dele elektroenergetski sistem, telekomunikacije, kosovski budžet, tako će i Zajednica da deli industrijski i rudarski potencijal naše zemlje", rekao je Imeri.\nImeri je i na današnjem skupu ponovio protivljenje sporazumima sa Srbijom.\n“Jahjaga, Tači i Mustafa traže dijalog, ali neće biti dijaloga o zajednici jer to podrazumeva neodobravanje od strane građana Kosova i aktivista Samoopredeljenja. Oni su govorili da treba da imamo dijalog bez ikakvih uslova, ali ono što je istina je da imamo dijalog koji će da pronađe najbolji način kako da se prihvati i formira zajednica”, naglasio je lider Samoopredeljenja.\nČlanovi pokreta Samoopredeljenje najavili su proteste protiv Zajednice srpskih opstina i demarkacije granice sa Crnom gorom i narednih meseci, a za 9. januar sledeće godine u Prištini zakazan je, prema saopštenju opozicije veliki skup protiv ovih sporazuma.\nEdi Rama podneo tužbu protiv Ramuša Haradinaja\nPodele u DSK po pitanju saradnje sa Samoopredeljenjem\nMoraju se pašnjaci vratiti Resteličanima, poručeno sa sastanka


06.03.2020 12:25 Autor: Raport.ba\nMilorad Dodik, član Predsjedništva BiH, sastat će se sa ministrom sigurnosti BiH Fahrudinom Radončićem u Banjoj Luci.\nHitan sastanak počeo je u 12:00 sati u Administrativnom centru Vlade Republike Srpske u Banjoj Luci.\nNakon sastanka predviđene su izjave za medije. Ranije je najavlljeno da će se Radončić sastati sa Dragon Lukačem, ministrom unutrašnjih poslova RS.\nDodik i Radončić imaju različite stavove o tome da li u slučaju eskalacije migrantske krize treba poslati pripadnike Oružanih snaga BiH na granicu. Dodik smatra da je to bespotrebno te zagovara “organizaciju naroda po selima”, dok Radončić, kao i Bakir Izetbegović, te Željko Komšić, traži da se omogući takav potez kako bi se državna granica zaštitila\nTagovi: Fahrudin Radončić Milorad Dodik\nUdarili po Dodiku: Udruženje sudija i tužilaca u BiH osuđuje miješanje izvršne vlasti u rad pravosuđa\nBritanski Guardian: Sad su potrebne snažne sankcije protiv ljudi oko Dodika. Presijeći pristup evropskim tržištima i bankarstvu\nRaspada li se sutra definitivno koalicija SDA, SBB i DF u Kantonu Sarajevo?


Predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker (63) primećen je danas tokom NATO samita kako se veoma otežano kreće, spotiče i gubi ravnotežu nekoliko puta pred gala večeru koja se večeras odvija u Briselu.\nLider EU se toliko teško kretao u nekoliko navrata da su u pomoć morali da mu priskoče ostali državnici poput ukrajinskog i finskog predesdnika koji su se u tim trenucima nalazili blizu njega.\nHolandski premijer Mark Rute takođe je zastao da pomogne Junkeru što se može videti i na video-snimcima koje su zabeležili novinari koji prate NATO samit u Briselu, prenosi agencija Asošijeted pres (AP).\nJunker je rekao da pati od išijasa koji ponekad pogađa njegove pokrete.\nPortugalski premijer Antonio Kosta rekao je da se Junker jutros žalio na bolove u leđima.\n- Koliko sam upućen, on nema nikakav ozbiljan zdravstveni problem, ali već neko vreme ima problema sa leđima da ponekad ima ovakve bolne napade - rekao je Rute.\nLideri evropskih institucija pozvani su da se danas pridruže liderima zemalja NATO članica na sastanku i večeri.\nItalija blokirala EU samit zbog migracija, otkazana konferencija za medije Junkera i Tuska


Komisija kritikovala obaveštajne agencije - 2004-04-14\nKomisija je juèe objavila preliminarni izveštaj u kojem se kritikuju sekretarijat za pravosudje i Federalni istražni biro zbog toga što nisu pridali veæu važnost teroristièkim pretnjama u periodu pre napada 11. septembra. Komisija je takodje kritikovala nedostatak saradnje izmedju FBI-a i Centralene obaveštajne agencije i navela da je FBI bio ogranièen u svojim nastojanjima da prikuplja i analizira obaveštajne podatke o teroristièkim pretnjama na tlu SAD. Vršilac dužnosti direktora FBI-a u vreme teroristièkih napada 2001., Rièard Pikard je odgovarajuæi na pitanje jednog od èlanova komisije, potvrdio da sekretar za pravosudje Džon Eškroft nije imao strpljenja da sluša èesta saopštenja o moguæim teroristièkim napadima u SAD. Medjutim, sekretar Eškroft je negirao to tvrdnju Pikarda, rekavši da je pretnja teroristièkih napada uvek bila jedan od njegovih najviših prioriteta.\n"Pikard i ja smo se sastali više puta. Nije taèno da sam rekao da neæu više da slušam informacije o terorizmu. Veoma mi je stalo do bezbednosti amerièkog naroda i uvek me je zanimalo sve o terorizmu - posebno sam mu postavljao pitanja o pretnjama na tlu SAD", istakao je Eškroft.\nInaèe, Eškroft je nastojao da brani administraciju predsednika Buša i da za neupehe vladinih agencija okrivi strukturne probleme i pravne prepreke uvedene pod administracijom bivšeg predsednika Bila Klintona. Predsedavajuæi istražne komisije, Tomas Kejn, rekao je da preliminarni izveštaj o radu Federalnog istražnog biroa, po njegovom mišljenju, ima znaèaj optužnice protiv te agencije. Medjutim, bivši direktor FBI-a, Luis Fri, usprotivio se toj oceni navodeæi nedostatak adekvatnih resursa kao glavni razlog propusta u radu te agencije. Bivši šef za borbu protiv terorizma u Centralnoj obaveštajnoj agenciji, Kofer Blek, rekao je da su njegovi ljudi pokušavali sve što su mogli, ali da jednostavno nisu imali dosta sredstava.\n"Preuzeæu svoj deo odgovornosti i žao je što sam izneverio svoje ljude, uprkos tome što sam preduzeo sve što sam mogao. Ali, nismo imali dovoljno ljudi ni dovoljno novca", rekao je Blek.\nIstražna komisija æe podneti svoj konaèni izveštaj krajem jula ove godine.


Bečki institut: Pad BDP-a Srbije 4 odsto u ovoj godini | Nova Ekonomija\nBečki institut za međunarodne ekonomske studije objavio je ažuriranu prognozu o stanju privrede u Istočnoj Evropi za 2020. godinu. Za Srbiju se predviđa privredni pad od 4 odsto. U regionu se najveća kontrakcija očekuje u Hrvatskoj (11 odsto) i Sloveniji (9,5 odsto) i Crnoj Gori (8 odsto).\nZa 23 zemlje Istočne Evrope prosečan privredni pad iznosiće 6,1 odsto (za razliku od Velike recesije 2008-2009. godine kada je iznosio 5,6 odsto). I oporavak u Istočnoj Evropi će biti biti sporiji. U 2021. se očekuje rast od 2,8 odsto (dok je 2010 iznosio 4,4 odsto).\nU celom regionu se očekujuju visoki budžetski deficiti i rast javnog duga.\nSa smanjenjem proizvodnje i dodatnim zadužuvanjem kojim će se finansirati deficit, očekuje se oštar rast razmere javnog duga i BDP-a. Trenutno je udeo javnog duga Srbije u srpskom BDP-u 52 odsto, dok se prema analizama Fiskalnog saveta očekuje da do kraja 2020. bude najmanje 60 odsto.\nPrethodno su svoje procene za 2020. za Srbiju dali MMF (pad od 3 odsto), Svetska banka (u najoptimističnijem scenariju pad 2,5 odsto) i Evropska komisija (4,1 odsto).


Štampanje Excel radne sveske iz pregledača - SharePoint\nŠtampanje Excel radne sveske iz pregledača\nExcel radnu svesku možete odštampati iz pregledača na dva načina:\nPomoću komande Odštampaj u programu Internet Explorer\nOtvaranjem radne sveske u programu Excel i korišćenjem funkcija za štampanje u njemu\nNapomena: Ove informacije se primenjuje samo na Excel radne sveske u SharePoint okruženju. Ako koristite Excel Online u OneDrive, pogledajte članak Štampanje unakrsne tabele u programu Excel Online.\nŠtampanje pomoću komande "Odštampaj Internet Explorer"\nŠtampanje otvaranjem radne sveske i korišćenjem funkcija za štampanje u programu Excel\nŠtampanje pomoću komande „Odštampaj“ u programu Internet Explorer\nKada u programu Internet Explorer koristite funkcije za štampanje, možete odštampati samo informacije koje se prikazuju na ekranu. Ova opcija štampanja ne uključuje podatke, radne listove ili imenovane stavke koji trenutno nisu prikazani.\nNa komandnoj traci programa Internet Explorer kliknite na dugme Odštampaj.\nDa biste pregledali kako izgleda stranice kada se odštampa\nKliknite na strelicu sa desne strane dugmeta Odštampaj i izaberite stavku Pregled pre štampanja.\nPromena izgleda stranice na odštampanoj stranici\nKliknite na strelicu sa desne strane dugmeta Odštampaj i izaberite stavku Podešavanje stranice.\nPromenite željene postavke štampanja, kao što su položaji Uspravno ili Položeno, veličina otiska, margine itd.\nKada završite sa promenom postavki štampanja, kliknite na dugme U redu.\nOffice Excel 2007 i Excel 2010 pružaju mnogo opcija i funkcija za štampanje radne sveske, kao što su štampanje izabranog opsega ćelija, promena postavki štampanja i rasporeda za štampanje ili štampanje cele radne sveske. Kada otvorite radnu svesku u programu Excel, možete koristiti sve ove opcije.\nDa biste radnu svesku odštampali otvaranjem u programu Excel, morate imati Office Excel 2007 ili Excel 2010 instaliran na računaru.


EU produžila sankcije Rusiji zbog Krima - Dnevni list Danas\nMinistri spoljnih poslova članica EU odlučili su na sastanku u Luksemburgu da produže za godinu dana sankcije protiv Rusije, uvedene 2014. kada je Rusija anektirala Krim, javila je agencija Hina.\n1Piše: Danas Online 19. juna 2017. 13.30\n„Savet je 19. juna 2017. produžio restrikivne mere kao odgovor na ilegalnu rusku aneksiju Krima i Sevastopolja do 23. juna 2018“, objavio je Savet.\nOve mere zabranuju investicije na Krimskom poluostrvu i izvoz tamo proizvedene robe u EU. One se primenjuju na građane EU-a i preduzeća koja su registrovana u EU i ograničene su samo na teritoriji Krima i Sevastopolja. To znači da nijedno evropsko preduzeće ne može da kupuje nekretnine ili preduzeća na Krimu, turistički kruzeri ne smeju da pristaju na Krimu, osim u slučaju hitnih situacija.\nZa nekoliko nedelja EU bi trebalo da produži znatno teže ekonomske sankcije protiv Rusije, koje se odnose na banke, naftna preduzeća i obrambeni sektor. Te sankcije uvedene su u leto 2014. zbog ruske podrške separatističkim pobunjenicima na istoku Ukrajine.\nO tim sankcijama će se razgovorati i na samitu EU koji se održava u četvrtak i petak u Briselu. Do sada su te sankcije produžavane na razdoblja od šest meseci.\n19. juna 2017. u 13.56\n"EU produžila sankcije Rusiji zbog Krima"……" mere zabranjuju investicije na Krimskom poluostrvu… nijedno evropsko preduzeće ne može da kupuje nekretnine ili preduzeća na Krimu, turistički kruzeri ne smeju da pristaju na Krimu, osim u slučaju hitnih situacija."………..O, yess! Ko je tu kažnjen? Sankcije su uvedene Krimu i Ukrajini, ili EU prećutno priznaje da je Krim Rusija.


U Bosni i Hercegovini se Zakon o slobodi pristupa informacijama nedovoljno primjenjuje, uglavnom zbog institucija koje ga suštinski ne poznaju. Ipak, tvrde upućeni, zakon ovakav kakav jeste treba se primjenjivati, a ne mijenjati, posebno ne na način kako je to predložilo Ministarstva pravde BiH. Osude na ovaj prijedlog izmjena zakona stižu uglavnom od novinara, nevladinog sektora, te međunarodne zajednice - jer se, prema prijedlogu izmjena, omogućava skrivanje informacija od javnog značaja.\n„Do sada je vladalo načelo da je dozvoljeno sve osim onoga što je zabranjeno, a sada se uvodi potpuno suprotan princip – da je zabranjeno sve osim onoga što je dozvoljeno, a smatramo da zakon koji u svom nazivu ima riječi sloboda pristupa apsolutno ne može primjenjivati ovakvo načelo. Sporan je također i taj tekst javnog interesa, koji jeste osnovno oruđe - da se ustvari zaštiti javni interes ovakvim zakonom, a njegovim odbacivanjem bi to bilo apsolutno nemoguće.“


NSinfo: I iz NS u svet: Sa aerodroma Čenej uskoro letovi? Nije u cilju izgradnja velikog aerodroma, uskoro javni uvid\nKako Dnevnik nezvanično saznaje, uskoro bi s aerodroma „Čenej” mogli poleteti avioni niskobudžetnih kompanija (low cost), turistički i radnički čarter letovi, te avio-taksi letovi, a aerodrom će zadržati i sportsko-poljoprivrednu namenu.\nJavno preduzeće „Urbanizam” izradilo je konceptualni okvir plana - detaljne regulacije Aerodroma „Čenej”, što znači da bi se on uskoro mogao naći pred građanima na javnom uvidu. Plan obuhvata približno 148 hektara sportsko-poljoprivrednog aerodroma, deo poljoprivrednog zemljišta kao i deo državnog puta Horgoš - Beograd.\nNa Aerodromu „Čenej” trenutno se nalaze prostorije Aero-kluba „Novi Sad”. On je osnovan 11. novembra 1923. godine kao ogranak Kraljevskog aero-kluba „Novi Sad” koji je u to vreme bio centar jugoslovenskog vazduhoplovstva i sedište vojnog i civilnog vazduhoplovstva i fabrike aviona. Do 1953. godine Aero-klub svoje aktivnosti je obavljao na aerodromu „Jugovićevo”, a 14. juna 1953. godine odselio se na sadašnje mesto, prenosi Dnevnik.\nZa osam i po decenija postojanja Aero-klub je imao više stotina članova, koji su izveli preko 100.000 letova, 50.000 padobranskih skokova, obučeno je više stotina pilota-jedriličara, padobranaca i avio-mehaničara. Danas on poseduje šest lakih aviona i sedam jedrilica koji poleću s travnate piste duge 1.600 metara.\nSagovornik Dnevnika je naglasio da nije u cilju izgradnja velikog aerodroma poput beogradskog ili niškog, već koji bi bio funkcionalan, a objekati bi bili prilagođeni manjem broj putnika, odnosno letelicama od oko 50 sedišta, prenosi Dnevnik.\n... aerodrom, ap vojvodina, čenej, Novi Sad


Rabljene podizne platforme naprodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Radne podizne platforme\nŠkaraste platforme (3.618)\nZglobne podizne platforme (2.336)\nTeleskopske podizne platforme (1.028)\nAuto košare (953)\nVertikalne radne podizne platforme (349)\nOstali kranovi i platforme (525)\nSamohodne podizne platforme (26)\nTeleskopske samohodne platforme (105)\nVučne prikolice se podiznom košarom (215)\nHolland Lift (96)\nAustralija i Oceanija (12)\nSjedinjene Države (513)\nUjedinjeni Arapski Emirati (89)\nUjedinjeno Kraljevstvo (345)\nBroj oglasa: 9.155\nRabljeni radne podizne platforme\nNa Mascusu smo se specijalizirali za trgovinu građevinske opreme. Kao jedan od vodećih internetskih tržišta u svijetu i dobavljači građevinske opreme, navodimo širok spektar rabljenih radnih podiznih platforma i dizalica vodećih marki, uključujući Genie, JLG and Haulotte. Pregledajte naš izbor opreme za radne podizne platforme danas.\nOvdje je kompletna lista polovnih radne podizne platforme za prodaju. Mozete da dodate strane medu svoje omiljene strane ili uporedujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og radne podizne platforme koji su Vam zanimljive, uz korišcenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Agencija Frans pres (AFP) pokrenula je sajt za borbu protiv dezinformacija u Mađarskoj tri meseca pred izbore koji će odlučiti da li Viktor Orban ostaje na vlasti. Stručnjaci su skeptični u vezi tog sajta zbog strukturnih problema na mađarskom medijskom tržištu\nPrvi fekt-čeking sajt u Mađarskoj – lakmusz.hu, pokrenut je pre nekoliko dana kao rezultat projekta EU koji bi, za početak, trebalo da traje 15 meseci. Evropska komisija projekat je poverila francuskoj novinskoj agenciji AFP, mađarskom sajtu 444.hu i fondaciji Medija juniversalis (Media Universalis Foundation).\nAFP će, kako prenosi EURACTIV:com, uglavnom pružati obuku i znanje timu lokalnih novinara sa iskustvom u istraživačkom novinarstvu.\nPoslednjih godina je AFP razvio međunarodnu mrežu fekt-čekera a u Mađarskoj je ta agencija vodeći partner Fejsbuka u borbi protiv dezinformacija.\nCilj projekta fekt-čekinga je da se ispitaju saopštenja za javnost ili informacije koje mogu znatno da utiču na javni diskurs, a posebna pažnja biće posvećena političarima i javnim ličnostima.\nU agenciji AFP rekli su za EURACTIV da cilj projekta nije sukob sa vlastima ili kritikovanje vlade.\nMađari 3. aprila izlaze na izbore i očekuju se „najtešnji“ rezultati za više od deset godina. Premijer Orban je došao na vlast 2010. i ima dvotrećinsku parlamentarnu većinu.\nOd tada je vladajući Fides usvojio niz zakona o medijima od kojih je većina kontroverzna. Orbanova vlada je kao poslednje u nizu usvojila zakonsku zabranu sadržaja koji „promoviše ili prikazuje“ homoseksualnost ili promenu pola maloletnicima u medijima.\nKako se navodi, brojne međunarodne medijske grupe počele su posle finansijske krize 2008. da napuštaju mađarsko medijsko tržište, što se poklopilo sa vremenom kada su Orbanova vlada i njemu bliski biznismeni počeli da jačaju uticaj u medijskom sektoru.\nMeđutim, trend se preokrenuo i AFP nije jedini međunarodni medij koji je sve aktivniji u Mađarskoj. Tako je od strane SAD finansiran Radio slobodna Evropa/Radio liberti ponovo počeo da radi u septembru 2020. a nemački RTL, jedan od retkih koji nije napuštao Mađarsku, pokrenuo je program vesti.\nGabor Poljak sa Univerziteta u Pečuju smatra da nove inicijative neće moći mnogo da pomognu da se reše strukturna pitanja mađarskog medijskog tržišta koje je u velikoj meri urušeno državnim finansiranjem i političkim oglašavanjem.\nOn smatra da je ključno to što je vlada učinila medijski sektor ekonomski neatraktivnim. „Nema igrača na tržištu. Ne žele da rizikuju zato što ih finansira američka ili nemačka vlada“, rekao je Poljak.\nTurska udruženja brinu zbog mogućeg zakona o finansiranju medija iz inostranstva\n← Reporterku tokom programa uživo udario automobil\n„Čišćenje interneta”: Odobren Akt o digitalnim uslugama →


Selaković će u sklopu dvodnevne posete Iranu razgovarati i sa predsednikom parlamenta Mohamedom Bagerom Galibafom, a planiran je i sastanak sa ministrom poljoprivrede Kazemom Havazijem.\nŠef srpske diplomatije u subotu je razgovarao sa svojim iranskim kolegom Mohamedom Džavadom Zarifom o daljem razvoju bilateralne saradnje, a naročito potencijalima za razvoj saradnje u ekonomiji.\nPotpisali su i Sporazum o saradnji ministarstava spoljnih poslova dve zemlje.\n- Na sastanku je bilo prilike da razgovaramo o različitim vidovima saradnje koja donosi obostranu korist, kako privredi i narodu Srbije, tako i privredi i narodu Irana - rekao je Selaković, ističući da je bilo dosta zajedničkih tema.\nOn je iskoristio ovaj susret i da zahvali Iranu na principijelnoj i kontinuiranoj podršci oko pitanja koje je za Srbiju od državne važnosti, a to je očuvanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije na Kosovu i Metohiji.\nPodsetio je da Iran svojom pozicijom u međunarodnim organizacijama podržava Srbiju u naporima da zaustavi Prištinu kada je zainteresovana da postane članica određenih međunarodnih organizacija.\nKazao je da je posebna pažnja na sastanku bila posvećena onome što su potencijali i prilike za razvoj ekonomske saradnje, naročito kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja, prehrambena industrija, ali i mnoge druge oblasti života\nDačić o izborima: Vučić odlučuje\nSPS je protiv vanrednih izbora, ali ako su oni u interesu jačanja stabilnosti države, nemamo ništa protiv izlaska na birališta, kaže za „Blic“ Ivica Dačić.\nOružane snage Kosova neće biti formirane ni sledeće godine\nKosovo će, po svemu sudeći, i naredne godine ostati bez vojske jer formiranje "Oružanih snaga Kosova", zbog političkih nesuglasica i protivljenja Liste Srpska, javili su kosovski mediji.


Potpredsjednik Vlade i ministar za informaciono društvo i telekomunikacije, prof. dr Vujica Lazović učestvovao na sastanku Inicijative za elektronsku jugoistočnu Evropu za razvoj informacionog društva - eSEE Inicijative\nPotpredsjednik Vlade za ekonomsku politiku i finansijski sistem i Ministar za informaciono društvo i telekomunikacije, Prof. dr Vujica Lazović učestvovao je u Tirani, kao predstavnik Vlade Crne Gore, na sastanku Inicijative za elektronsku jugoistočnu Evropu za razvoj informacionog društva – eSEE Inicijative.\nNa sastanku, koji se održava na najvišem nivou, usvojena je zajednička izjava i postavljeni su novi rokovi eSEE Agende Plus analogno prioritetnim oblastima na putu razvoja informacionog društva.\nPotpredsjednik Lazović je upoznao učesnike sa rezultatima koje je Crna Gora ostvarila u oblasti informaciono komunikacionih tehnologija, istakavši značaj koji Vlada Crne Gore pridaje širokoj lepezi aktivnosti na putu društva znanja, kao i na putu evroatlanskih integracija.\nAnalogno misiji Ministarstva za informaciono društvo i telekomunikacije u proteklom periodu poseban značaj dat je usvajanju strateških dokumenata, preduzimanju konkretnih akcija na polju zakonodavstva, kroz uvođenje novog i modernijeg pravnog okvira, usaglašenog sa evropskim direktivama, razvoju informaciono-komunikacione infrastrukture, edukaciji kadrova, kao i afirmaciji pojma razvoja informacionog društva i telekomunikacija.\nSastanak je bio prilika za razmjenu iskustava sa zemljama jugoistočne Evrope i potvrda podrške razvoju informacionog društva, imajući u vidu prioritetne oblasti, definisane eSEE Agendom Plus, razvoja jedinstvenog tržišta, ulaganju u ICT istraživanja i obrazovanje i tehnologijama jednakih mogućnosti.


Uzbuna u manjem bh. entitetu: Osnovna škola raspisala konkurs - traže profesora bosanskog jezika - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nUzbuna u manjem bh. entitetu: Osnovna škola raspisala konkurs – traže profesora bosanskog jezika\nPredrag Damjanović, direktor Pedagoškog zavoda RS, kaže da je ovaj konkurs sporan i da nije u skladu s Ustavom RS, jer se prema zakonu ne može izučavati bosanski jezik, već jezik bošnjačkog naroda. On kaže da je očigledno da direktor škole i školski odbor ne poštuju Ustav RS, niti poštuju dopise nadležnog ministarstva.\n“Djeca povratnika imaju sporazumom pravo na nacionalnu grupu predmeta, a tu pripada jezik bošnjačkog naroda, a ne bosanski jezik. Ministarstvo je poslalo dopis svim školama u RS da jezici u dokumentima moraju biti upisani onako kako piše u Ustavu RS, ali se ova škola oglušila o to i radi suprotno”, prokomentarisao je Damjanović.\nPomenuti konkurs je zatvoren 10. maja, a bio je objavljen na internet stranici Zavoda za zapošljavanje RS.\n“Bosanski jezik” se pod tim nazivom u ovoj školi izučava od marta 2002. godine, tvrdi Mirzet Mujačić, direktor OŠ “Kozarac”.\n“Sporazumom (Privremeni sporazum o zadovoljavanju posebnih potreba i prava djece povratnika) Ministarstvo prosvjete i kulture RS nam je dalo odobrenje da izučavamo i koristimo taj naziv, te se tako i u ovom konkursu traži nastavnik bosanskog jezika”, rekao je Mujičić za “Nezavisne” i dodao da rade po nastavnom planu i programu Unsko-sanskog kantona na osnovu tog sporazuma.\nMujičić kaže da je predmet pod tim nazivom upisan u knjižice i da koriste nacionalnu grupu predmeta, a da se za nastavni kadar bosanskog jezika mogu prijaviti ekvivalenti, odnosno oni koji su završili srpski, hrvatski ili bosanski jezik, te da tu nema ništa sporno.\nStevica Džogazović, predsjednik Aktiva direktora osnovnih škola prijedorske regije, rekao je da je dobio zahtjev od direktora OŠ “Kozarac” za saglasnost raspisivanja konkursa za nastavnika bosanskog jezika, ali ga nije odobrio.\n“Stigao mi je takav zahtjev, međutim, poštujući Ustav RS, na takav konkurs nisam dao svoju saglasnost, ali je on svejedno objavljen. U nacionalnoj grupi predmeta postoji mogućnost izučavanja jezika bošnjačkog naroda, ali ne i bosanskog”, rekao je Džogazović.\nKako kaže izvor “Nezavisnih”, pomenuti privremeni sporazum je još na snazi, ali Ustav RS prepoznaje naziv jezik bošnjačkog naroda, a ne bosanski jezik.\nPrivremeni sporazum o zadovoljavanju posebnih potreba i prava djece povratnika entitetski ministri obrazovanja potpisali su u martu 2002. godine. Prema tom sporazumu u pojedinim osnovnim školama u RS realizuje se nastava iz “nacionalne grupe predmeta” prema nastavnom planu i programu nekog od kantona iz FBiH.\n“Nezavisne” podsjećaju da je u Ustavu RS eksplicitno utvrđeno da su službeni jezici RS, jezik srpskog, jezik hrvatskog i jezik bošnjačkog naroda.\nOznačeno: bosanski jezik, Djoko Milovic, konkurs, Mario Balotelli, muhamed ali, oš kozarac, rs, Wasila Tasi'u\nIzetbegović: Amel Tuka nas je sve učinio ponosnim, potvrdio je da je svjetska klasa\nPosted on 1. Oktobra 2019. Author Merila Cerkezovic\nPredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Bakir Izetbegović uputio je čestitku bh. atletičaru Amelu Tuki na osvojenoj srebrenoj medalji na Svjetskom prvenstvu u Dohi. – Upućujem iskrene čestitke Amelu Tuki i zahvaljujem mu što nas je sve večeras učinio ponosnim. Istrčao je fantastičnu utrku, u izuzetno snažnoj konkurenciji, i još jednom potvrdio da je svjetska […]\nAmbasada SAD: Retorika Milorada Dodika neodgovorna i opasna\nPozivati pripadnike Oružanih snaga Bosne i Hercegovine ili bilo koga drugog, da djeluju protivno zakonskim odredbama je nesavjesno i neprihvatljivo, a nadležne institucije moraju na adekvatan način reagirati – ocijenjeno je danas iz Ambasade Sjedinjenih Američkih Država u BiH. Na upit Fene iz Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD-a podsjetili su da Zakon o […]\nSDP donosi odluku: Referendumom do kandidata za Predsjedništvo BIH


Direktor Nacionalne bezbednosne agencije i šef Sajber komande, Majkl Rodžers svedoči na Kapitol Hilu (arhivski snimak)\nSAD i zapadni saveznici i dalje traže načine da kazne zemlje kao što je Rusija zbog sajber napada koji imaju potencijal da destabilizuju njihova društva, dok se ti napadi i dalje nastavljaju.\nKomandant američke Sajber komande upozorio je zakonodavce na Kapitol Hilu da se ruske aktivnosti na podrivanju vere u demokratske institucije neometano nastavljaju, ukazujući na izbore u Francuskoj kao primer.\n“Postali smo svesni ruskih aktivnosti", rekao je admiral Majkl Rodžers članovima senatskog Odbora za oružane snage, dodajući da su američki zvaničnici upozorili svoje francuske kolege.\n“Rekli smo Francuzima - slušajte, mi pratimo šta rade Rusi. Vidimo kako prodiru u delove vaše infrastrukture. Evo šta smo videli, šta možemo da učinimo da vam pomognemo?", naveo je Rodžers.\nPrema njegovim rečima, američki zvaničnici za sajber bezbednost videli su pokušaje ruskih hakera da napadaju sada novoizabranog predsednika Emanuela Makrona.\nNeke od tih informacija, uz lažna dokumenta, procurile su u petak kasno uveče, samo 36 sati pre nego što su francuski birači izašli na birališta u drugom krugu izbora između centriste Makrona i kandidatkinje ekstremne desnice Marin Le Pen.\nFrancuska izborna komisija od tada je potvrdila da su hakeri pustili u javnost "značajnu količinu podataka" iz Makronove kamapnje u napadu koji vrlo podseća na onaj izvršen na komitet Demokratske stranke pre američkih predsedničkih izbora u novembru prošle godine.\n"Znali smo da će ta vrsta rizika postojati u predsedničkoj kampanji zato što se dogodila u drugim delovima", rekao je francuski predsednik Oland Francuskoj novinskoj agenciji ubrzo pošto su podaci procureli. "Ništa neće proći bez odgovora", dodao je.\nKako odgovoriti, međutim, i dalje predstavlja izazov dok se SAD i njihovi zapadni saveznici trude da pronađu načine da spreče delovanje Moskve.\n“Vidimo da se sa sličnim stvarima suočavaju naše nemačke kolege, naše britanske kolege", rekao je šef Sajber komande Rodžers u kontekstu predstojećih izbora u tim zemljama.\n“Cilj je da ubedimo protagoniste da nije u njihovom interesu da to rade", naveo je Rodžers dodajući da protivnici kao što je Rusija treba da znaju da će "morati da plate cenu za te aktivnosti".\nDirektor Sajber komande i NSA takođe je izjavio da se Vašington suočava sa skoro jednom značajnom sajber pretnjom svakog dana. On je dodao da SAD “zaostaju” kada je reč o borbi protiv sajber napada i da zemlja još nema sajber politiku. “Novi tim radi na tome”, rekao je Rodžers odboru.\nSenator Džon Mekejn istakao je da je i ranije izražavao zabrinutost zbog nedostatka politike. On je podsetio da je Trampova administracija obećala da će proizvesti politiku u roku od 90 dana posle inauguracije ali da je tih 90 dana “došlo i prošlo”. “Naša nacija je žalosno nepripremljena da se suočava sa tim pretnjama”, ocenio je Mekejn.\nMnogi veruju da Rusija stoji iza hakerske operacije prošle godine čiji je cilj bio da se utiče na ishod američkih predsedničkih izbora. Odbori za obaveštajna pitanja u oba doma Kongresa vode istragu o tome. Kina se takodje optužuje da je u više navrata hakovala američku vladu, uključujući i jednu operaciju 2015 u kojoj je ukradeno više od 20 miliona fajlova vladinih radnika.


„Delta” nije tražila gradnju tržnog centra - BGnekretnine blog\n„Delta” nije tražila gradnju tržnog centra\nDelta, Delta siti, Niš\nGradonačelnik Niša Miloš Simonović rekao je juče da se kompanija „Delta” još nije obratila gradu sa zahtevom za izgradnju tržnog centra „Delta siti” na prostoru garaže Niš ekspresa u čijoj privatizaciji je „Delta” učestvovala.\n- Zvanično se „Delta” nije obratila gradu sa zahtevom da na prostoru sadašnjih garaža „Niš ekspresa” pravi „Delta siti”. Reč je o atraktivnoj gradskoj lokaciji i ja očekujem njihov zahtev jer je logično da će novi vlasnik „Niš ekspresa” da radi na preseljenju garaže iz centra grada na periferiju - rekao je Simonović agenciji Beta.\nOn je kazao da je interes grada uvek bio da se premesti garaža „Niš ekspresa” iz centra grada.\n- Ipak, mi uvek moramo da vodimo računa kada su u pitanju privatizacije velikih gradskih kompanija da ta privatizacija ne donosi otpuštanje radnika tako da i kada budemo donosili odluke kada je u pitanju planska dokumentacija, mi moramo da vodimo računa o tome - rekao je Simonović.\nOn je rekao da grd Niš ne želi da „izlaženjem u susret” investitorima ostavlja bez posla zaposlene u tim kompanijama.\nMenadžment „Niš ekspresa” tvrdi da kupac ne planira da otpušta radnike, a prihvatio je da zadrži delatnost preduzeća najmanje 10 godina, dva puta više od zakonskog minimuma.\nZamenica generalnog direktora „Niš ekspresa” Milanka Nedeljković ranije nije želela da komentariše da bi garaže „Niš ekspresa” koje se nalaze u širem centru grada Niša, u Bulevaru Nemanjića, mogle biti premeštene kako bi na tom prostoru bio izgrađen „Deltin” tržni centar.\n- Ne bih želela to da komentarišem, to je stvar partnera. Ono što je osnovno je da će „Niš ekspres” ostati saobraćajno preduzeće mnogo godina. To će biti osnovno opredeljenje, a da li će se raditi ovde na ovom placu zavisi od mnogo uslova - rekla je Milanka Nedeljković.\n„Niš ekspres” prodat je 18. novembra konzorcijumu koji čine radnici tog preduzeća i kompanija „Delta ril estejt”.\nTender je raspisan 25. januara 2006. godine, a konzorcijum zaposlenih i „Delta ril estejta” dao je jedinu ponudu. Na tenderu je prodato 57,5 odsto kapitala „Niš ekspresa”. Do sada je 82 odsto kapitala „Niš ekspresa” bio društveni kapital, a ostali vlasnici imaju po manje od 0,1 odsto udela.\nNiški autoprevoznik je prošle godine imao dobit od 1,3 miliona dinara, što je sedam puta manje nego u 2006. godini. Osnovna delatnost „Niš ekspresa” jeste prevoz putnika u gradskom, međugradskom i međudržavnom saobraćaju i proizvodnja autobusa.