Strani turisti napravili fenomenalni video o Srbiji\nIzvor\tfamily.rs\tavgust 11, 2016\nOvaj par avanturista godinama obilazi svet i pravi videe i fotografije od kojih zastaje dah, a nedavno su rešili da posete i Srbiju.\nNakon što su pročitali tekst "37 razloga zbog kojih nikad ne treba da posetite Srbiju", koji je objavljen na sajtu "Bazfid" (a koji zapravo pokazuje 37 prelepih proizora naše zemlje), rešili su da je upravo to njihova sledeća destinacja.\nProveli su dve nedelje putujući - obišli su Golubac, Đerdap, Đavolju varoš, Kopaonik i mnoga druga mesta po našoj zemlji i zabeležili prizore toliko lepe da je teško poverovati da nam se takva lepota sve vreme nalazi pred nosem, a da je mnogi od nas ne vide.\nAli, ono što je ostavilo još veći utisak na Malvinu i Mihaela je možda upravo detalj koji mi sami najviše zanemarujemo - srpski duh. Tačnije, srpska duša.\n"Otvorili su nam svoja topla srca, ne očekujući ništa za uzvrat. Jedna stvar je sigurna kad je ova zemlja u pitanju - ne možete da poreknete koliko je Srbija autentična. I nadam\n"Tih 14 dana koje smo proveli u Srbiji, kao da smo bili u drugom svetu. U svetu u kojem su glavne uloge tumačili ljudi koje smo upoznavali na svakom koraku dok smo radili na videu. Onu su nam dali nešto zaista dragoceno, pravi poklon - dozu iskrene, prave emocije". Ovako poljski par Malvina i Mihael Kolatek opisuju svoj boravak u našoj zemlji, koji je za rezultat dao jedan od najlepših snimaka Srbije koji smo ikada videli.\nSERBIA - LAND COLOURED WITH LIFE from Happiness Mode on Vimeo.\n« „Nebeska avenija” Kineski stakleni most oko litice Rajsko odmaralište na bisernoj obali Mozambika »


Veliki remont u Cedeviti, otkaz dvojici stranaca, stiže dobro poznato ime! - Sportske.net\nVeliki remont u Cedeviti, otkaz dvojici stranaca, stiže dobro poznato ime!\nOčajan start sezone naterao je čelnike zagrebačkog kluba na radikalne poteze.\nABA - Cibona do prve pobede u zagrebačkom derbijuSrpsko veče u ABA ligi, sjajna Mega slavila u Zagrebu!Milojević: "Dobra prilika da vidimo gde smo u odnosu na najjače"ABA - Cedevita slavila u hrvatskom derbijuPoluvreme u Zagrebu - Partizan RAZBIJA, navijači oduševljeni!\nPosle četiri odigrana kola, Cedevita u ABA ligi ima samo jednu pobedi i čak tri poraza, a najnovijim od Cibone izgleda da je ''kap prelila čašu''.\nEkipa koja je pred početak sezone važila za jednog od glavnih favorita za titulu ove sezone, već sada će pretrpeti značajne promene.\nPrema saznanjima ''Sportanda'', ceh za loš početak sezone platiće dvojica stranaca - Eldžin Kuk i Džoš Madžet koji se nalaze na izlaznim vratima. Kuk je od početka sezone u ABA ligi ostvario učinak od 10 poena po utakmici, a u Evrokupu šest u proseku. Madžet je imao lošiji učinak - sedam poena prosečno u ABA ligi, a samo jedan u Evrokupu.\nIstovremeno, Zagrepčani su u završnim pregovorima oko angažovanja novog pojačanja, a to će biti dobro poznato ime u regionu - Džejkob Pulen!\nAmerilčki plejmejker ima 28 godina, a dres Cedevite je već nosio u sezoni 2015/16, kada je bio i najbolji igrač ove ekipe.\nNarednu sezonu je proveo u Himkiju, posle čega se nakratko preselio u NBA ligu, u redove Filadelfije, a ove godine je imao još dve kraće epizode - u Iranu, pa u Turskoj, gde je bio član Afjon Beledijea.


Poslednja jesenja Novosadska cvetna pijaca | NSU\nIstaknuto Poslednja jesenja “Novosadska cvetna pijaca”\nPoslednja jesenja “Novosadska cvetna pijaca”\nZa vikend, 23. i 24. oktobra će se održati poslednja jesenja “Novosadska cvetna pijaca”. Lokacija nije promenjena, tako da ih naši sugrađani i sugrađanke, kao i posetioci našeg grada, mogu pronaći u petak i subotu na platou ispred SPENS-a, gde će imati priliku da zajednički oboje plato u jesenje boje.\nCilj organizovanja ovih manifestacija je promocija malih proizvođača i pružanje prilike da predstave svoje proizvode našim sugrađanima. Кroz ovakav vid promocije različitih profila izlagača i proizvođača, omogućeno im je da unaprede svoju ponudu, plasiraju svoje proizvode, ostvare poslovnu saradnju sa ostalim proizvođačima i da promovišu svoju delatnost.\nNa “Novosadskoj cvetnoj pijaci”, svim našim sugrađanima, sugrađankama i posetiocima Novog Sada će se predstaviti proizvođači i izlagači cveća, sadnica, opreme za hortikulturu, meda, hrane, umetničkih zanata. Izlagači su pripremili ponudu sezonskog cveća, sadnica četinara i lišćara, kaktusa, perena, rasada, opreme za sadnju i baštu, nešto zdravo i slatko i slano, ručno proizvedeno i ukrasno, tako da vas pozivamo da ih posetite i pronađete nešto za sebe i svoje najmilije. Izlagači se svaki put trude da našim sugrađanima predstave neke nove vrste biljaka. Кao i do sada svaki savet oko nege određene biljke se mogu dobiti od izlagača.\nNovosadska cvetna pijaca je jedna od aktivnosti kojom se obeležava 30 godina “Novosadskog proleća”, 60 godina rada Pokreta gorana, a deo je projekta koji je podržala Gradska uprava za privredu.\nMole se svi posetioci “Novosadske cvetne pijace”, da pravilno nose maske za lice i da održavaju rastojanje od 1,5 metra, kako bismo svi bili bezbedni.


Ekipa filma "Zelena knjiga" na čelu sa rediteljem Piterom Ferelijem (drugi s leva) na dodeli Zlatnih globusa\nCeremonija dodele Zlatnih globusa, 76. po redu, održana je u nedelju uveče u Beverli Hilton hotelu u Kaliforniji. Za najbolje filmove proglašeni su "Boemska rapsodija" u kategoriji drame i "Zelena knjiga" u kategoriji mjuzikl/komedija.\nZlatni globus za najboljeg glumca u žanru drame dobio je Rami Malek za ulogu Fredija Merkjurija u "Boemskoj rapsodiji", dok je Kristijan Bejl koji je igrao bivšeg potpredsednika SAD Dika Čejnija u filmu "Potpredsednik" (Vice) nagrađen kao najbolji glumac u kategoriji komedija/mjuzikl.\nKristijan Bejl koji je igrao glavnu ulogu u filmu "Vice"\nBejl je zahvalio "Satani što mu je pomogao da se uživi u ulogu Dika Čejnija".\nFilm "Roma" Alfonsa Kuarona dobio je Zlatni globus za najbolji strani film.\nNajbolja glumica u kategoriji drame je Glen Klouz za ulogu u filmu "Supruga", a Olivija Kolman, koja igra u filmu "The Favourite" je dobila Zlatni globus za najbolju glumicu u kategoriji komedija/mjuzikl.\nGlen Klouz, dobitnica Zlatnog globusa za najbolju žensku ulogu u drami\nUprkos tome što je imao pet nominacija, film Bredlija Kupera u kojem igra Lejdi Gaga "Zvezda je rođena" dobio je samo jedan Zlatni globus - za najbolju muziku.\nIako je film "Zvezda je rođena" bio jedan od favorita, Lejdi Gaga je dobila samo jedan Zlatni globus\nNajbolja TV drama, već šestu godinu zaredom, je serija "Amerikanci". Za najbolju TV komediju prolašen je "Kominski metod", serija u kojoj glavnu ulogu igra Majkl Daglas.\nZlatni globus za životno delo u domenu filma dobio je glumac Džef Bridžis, a isto priznanje u domenu televizije pripalo je glumici Kerol Barnet.


IZBORI U FRANCUSKOJ: Makron izabran za predsednika: Počinje novo poglavlje; Evo kako je reagovala Marin le Pen ... | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tIZBORI U FRANCUSKOJ: Makron izabran za predsednika: Počinje novo poglavlje; Evo kako je reagovala Marin le Pen …\nNezavisni centristički kandidat za predsednika Francuske Emanuel Makron odneo je danas ubedljivu pobedu nad svojom protivnicom, liderkom krajnje desnice Marin Le Pen\nMAKRON: NOVO POGLAVLjE NAŠE DUGE ISTORIJE POČINjE VEČERAS\nIzabrani predsednik Francuske Emanuel Makron izjavio je za AFP da njegova pobeda na današnjim izborima predstavlja „nadu“ i „novo poglavlje“ za Francusku.\n„Novo poglavlje naše duge istorije počinje večeras. Zzelim da bude obeleženo nadom i obnovljenim poverenjem“, rekao je Makron.\nMARIN LE PEN ČESTITALA POBEDU MAKRONU\nKandidatkinja krajnje desnice na predsedničkim izborima u Francuskoj, Marin Le Pen, pozvala je večeras svog protivkandidata Emanuela Makrona i čestitala mu pobedu u danas održanom drugom krugu izbora.\n„Poželela sam mu uspeh pred ogromnim izazovima koji ga čekaju“, rekla je ona, prenose francuski mediji.\nIz ugla Makronovog izbornog tima, telefonski razgovor Makrona i Le Penove, nakon što su objavljeni prvi preliminarni rezultati, bio je „kratak i srdačan“.\nBROJ ONIH KOJI NISU GLASALI NAJVEĆI U SKORO POLA VEKA\nProcenat Francuza koji nisu glasali u današnjem drugom krugu predsedničkih izbora najveći je za poslednjih skoro 50 godina i iznosi više od 25 odsto, prenosi AFP pozivajući se na izborne ankete.\nAgencije „Ipsos“, „Elabe“ i „Kantar Sofres“ objavili su da između 25,3 i 27 odsto birača nije izašlo na glasanje. Na izborima 2012. nije glasalo 19,65 odsto registrovanih birača.\nTRAMP ČESTITAO MAKRONU „NA VELIKOJ POBEDI“\nOLAND ČESTITAO MAKRONU\nFrancuski predsednik Fransoa Oland saopštio je da je pozvao centrističkog kandidata Emanuela Makrona i čestitato mu na pobedi u drugom krugu predsedničkih izbora u Francuskoj.\nOland je rekao da Makronova pobeda pokazuje da je ogromna većina birača stala iza Evropske unije i otvorenosti prema svetu, prenosi AP.\nOland je svojevremeno uveo Makrona u svet politike, postavivši ga za svog ministra ekonomije, podseća američka agencija.\nMeđutim Makron je napustio tu poziciju kako bi formirao sopstveni politički pokret „Napred“ prošle godine i distancirao se od svog nekadašnjeg mentora.\nMEJ ČESTITALA MAKRONU: FRANCUSKA JEDAN OD NAJBLIZIH SAVEZNIKA\nBritanska premijerka Tereza Mej čestitala je Emanuelu Makronu na pobedi na predsedničkim izborima u Francuskoj, saopšteno je iz njenog kabineta, prenosi Rojters.\n„Premijerka upućuje tople čestitke novoizabranom predsedniku Makronu na izbornom uspehu. Francuska je jedan od naših najbližih saveznika i radujemo se radu sa novim predsednikom na širokom opsegu zajedničkih prioriteta“, stoji u saopštenju.\nNEMAČKI ZVANIČNICI ČESTITALI MAKRONU IZBORNU POBEDU\n„Vaša pobeda je pobeda za snažniju ujedinjenu Evropu i francusko-nemačko prijateljstvo“, poručio je putem Tvitera portparol Merkelove, prenosi Rojters.\nŠef nemačke diplomatije pozdravio je Makronovu pobedu uz ocenu da će ona zadržati Francusku „u srcu Evrope“, prenosi AFP.\nEvro je ojačao prema dolaru u ranom trgovanju na valutnom tržištu u Aziji, posle ubedljive pobede proevropskog centrističkog kandidata Emanuela Makrona nad njegovom ultradesničarskom rivalkom Marin Le Pen na predsedničkim izborima u Francuskoj.\nAFP navodi da je vrednost evra porasla sa 1,0998 na 1,1010 dolara i da pobeda Makrona suštinski eliminiše bilo kakav rizik da bi Francuska mogla da napusti zajedničku evropsku valutu.\nPo zakonu, predsednik francuske države ima pravo na maksimalno dva petogodišnja mandata, podseća AFP.\nFrancuski predsednik, pored ostalog, ima ovlašćenje da raspušta Nacionalnu skupštinu i da imenuje premijera.\nUz to, on upravlja spoljnom i odbrambenom politikom i može da raspiše referendum bez odobrenja parlamenta.\nŠef francuske države može i da predlaže zakone i da, sa premijerom, izdejstvuje usvajanje zakona u parlamentu, ukoliko mu se ne izglasa nepoverenje.\nMAKRONOVE PRISTALICE PRISTIŽU U DVORIŠTE LUVRA\nPristalice proevropskog francuskog predsedničkog kandidata Emanuela Makrona, koji je prema prvim medijskim procenama odneo ubedljivu pobedu u današnjem drugom krugu izbora nad protivnicom Marin Le Pen, pristižu večeras u dvorište muzeja Luvr u Parizu gde planiraju da proslave njegovu izbornu pobedu.\nDvorište Luvra je ranije danas evakuisano je iz bezbednosnih razloga, a to je danas saopštila pres služba koja se bavi Makronovom predsedničkom kampanjom, preneo je AP.\nPortparolka kampanje Polin Kalmes izjavila je da je šetalište ispred Luvra, u centru Pariza, evakuisano iz predostrožnosti.\nAgencije prenose da je pronađena sumnjiva torba zbog čega je oko 300 novinara zamoljeno da odu.\nMakron je ovu lokaciju odabrao za mesto proslave izborne pobede, navodi agencija.\nAgencija podseća da je Luvr već pod visokim merama bezbednosti, nakon što su ekstremisti napali vojnike u blizini muzeja, ranije u toku izborne kampanje.\nPredsednički kandidat francuske krajnje desnice Marin Le Pen glasala je u Enijen Bumonu, malom gradu na severu Francuske.\nTokom glasanja Le Penove nije bilo incidenata, jer je policija dva sta ranije uhapsila aktivistkinje feminističkog pokreta, koje su okačile veliki transparent protiv Le Penove na lokalnu crkvu, preneo je AP.\nBiračka mesta širom Francuske, gde se održavaju predsednicki izbori, otvorena su u 8:00 sati, a biće zatvorena u 19:00, osim u velikim gradovima gde će se glasati do 20:00 sati.\nUkupno 47 miliona Francuza, koliko je upisano u biračke spiskove, opredeljuje se između centriste Emanuela Makrona ili desničarke Marin Le Pen. Za izbore je otvoreno skoro 67.000 birališta.\nPrvi nezvanični rezultati o pobedniku izbora biće poznati oko 20:00 sati.


Za primjenu mjera energetske efikasnosti 11 miliona eura u 2018. godini | Analitika - Informativni Portal\nZa primjenu mjera energetske efikasnosti 11 miliona eura u 2018. godini\nMinistarstvo ekonomije će za realizaciju druge faze „Programa energetske efikasnosti u javnim zgradama“ i „Eneregtska efikasnost u Crnoj Gori – MEEP2“ tokom 2018. godine izdvojiti oko 11 miliona eura.\nObjavljeno: 19. 11. 2017 - 11:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\nKako je saopšteno iz tog resora, budžetom za narednu godinu planirano je da bude realizovana implementacija mjera energetske efikasnosti na 13 javnih objekata, i to u Opštoj bolnici u Baru Bar, domovima zdravlja u Ulcinju, Beranama, Rožajama i Plavu, Gimnaziji „Slobodan Škerović, Centru za obrazovanje i osposobljavanje „1. jun“, (objekat škole i internata) – Podgorica, Zavod za školovanje i profesionalnu rehabilitaciju djece i omladine (škola) – Podgorica, Zavod „Komanski most“ – Podgorica, domu starih „Grabovac“ – Risan, SMŠ „Vuksan Đukić“ i JU OŠ „Aleksa Bećo Đilas“ – Mojkovac i JPU „Naša radost“ - Herceg Novi.\n- Programom energetske efikasnosti u javnim zgradama tokom 2018. godine predviđeno je i uspostavljanje sistema za energetski monitoring potrošnje u javnim zgradama, sa uspostavljanjem centralne evidencije potrošnje energije javnih objekata, kao i kategorizacije javnih objekata – navodi se u saopštenju Ministarstva ekonomije.\nMinistarstvo je do sada u energetsku adaptaciju više od 40 objekata u Crnoj Gori uložilo oko 35 miliona eura.\nTagovi: Ministarstvo ekonomije Energetska efikasnost


Rompej: Evropa mora da održi obećanje\nPredsednik Evropskog saveta Herman van Rompej izjavio je danas u Oslu da Evropa mora da održi svoje obećanje o miru koji je, kako je istakao, i dalje krajnji cilj Unije.\nRompej je to rekao na svečanosti uručenja Nobelove nagrade za mir u Oslu, koju su u ime EU, pored predsednika Evropskog saveta, primili predsednici Evropske komisije i Evropskog parlamenta Žoze Manuel Barozo i Martin Šulc.\n"Naravno, mir bi možda zavladao u Evropi bez unije. Možda. Nikada nećemo saznati. Ali, nikada ne bi bio istog kvaliteta. Trajni mir, ne hladni prekid vatre", rekao je Rompej.\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo obećao je da će braniti evro, simbol evropskog jedinstva.\nEvropska unija je saopštila da će novčani deo nagrade oko 930.000 evra uložiti u projekte za decu u ratnim zonama, dok će 18-karatna zlatna medalja i diploma biti ostati u evropskim institucijama.\nEvropska unija je dobila Nobelovu nagradu za mir za 2012. godinu zbog, kako je u oktobru saopštio Nobelov komitet, "šestodecenijskog doprinosa unapređenju mira i pomirenja, demokratije i ljudskih prava u Evropi".


Raspisan Konkurs za finansiranјe projekata iz oblasti savremenog stvaralaštva\nMinistarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije raspisalo je 4. januara 2019. godine Konkurs za finansiranje ili sufinansiranje projekata iz oblasti savremenog stvaralaštva u Republici Srbiji u 2019. godini.\nKonkurs je objavlјen u dnevnim novinama „Politika“ i na sajtu Ministarstva kulture i informisanja i otvoren je do 4. februara 2019. godine.\nPravo učešća imaju ustanove, umetnička i druga udruženja registrovana za obavlјanje delatnosti kulture, pojedinci (umetnici, saradnici, odnosno stručnjaci u kulturi), kao i drugi subjekti u kulturi, osim ustanova kulture čiji je osnivač Republika Srbija, koje se finansiraju shodno članu 74. Zakona o kulturi.\nPodnosilac prijave je obavezan da dostavi uredno popunjen i overen formular za prijavu na konkurs, u okviru kojeg je detalјan opis projekta, detalјno razrađen budžet projekta, kao i podaci o stručnim, odnosno umetničkim kapacitetima podnosioca, odnosno realizatora projekta, u pet primeraka za sve oblasti. Na sajtu Ministarstva mogu se preuzeti formulari za učešće na konkursu, u zavisnosti od oblasti za koju se prijavlјuje.


Srećan Svetski dan porodice SVIM porodicama! | FMK\n12.05.2021 / Iva Branković\nSrećan Svetski dan porodice SVIM porodicama!\nČujem pre neki dan da se u subotu 15. maja održava porodična šetnja, i kao i nekoliko puta do sada, u prvom trenutku pomislim „kakva divna ideja organizovati porodičnu šetnju na Svetski dan porodice!“. A onda se setim kakva je to manifestacija i čija je to zapravo šetnja, i postanem veoma, veoma tužna…\nPorodična šetnja, koja se organizuje nekoliko godina unazad na Svetski dan porodice ili na dan Prajda, je šetnja tradicionalnih belih porodica, koje čine mame, tate i deca, porodica koje veruju u jednog boga. I ništa tu ne bi bilo strašno da sve porodice u Srbiji ili bilo gde na svetu zaista izgledaju tako, kao na reklami – mama, tata, sin i ćerka. Sin po mogućstvu stariji od ćerke i, naravno, zlatni retriver. Dobro, ove naše porodice nisu te sa reklama, one su takozvane „domaćinske porodice“, pa je scena više ruralna, ker nije retriver nego srpski trobojni gonič, otac vozi traktor, a majka nosi u rukama pogaču i rakiju. Jer zna se ko kosi, a ko vodu nosi…\nDa se razumemo, ne postoji ništa loše ni u tako zamišljenim porodicama, sve dok možemo da se složimo da su one podjednako mit, kao i porodica sa reklame. Prava ili idealna porodica zapravo ne postoji, a ideja „idealne porodice“ je opasna jer živimo u vremenu kada su porodične strukture sve raznolikije i ljudi pronalaze najrazličitije načine za stvaranje potomstva i brigu o svojim članovima. To je činjenica koju moramo da uzmemo u obzir kada razmišljamo o porodici i sistemu društvene podrške koji joj je namenjen.\nAko porodice delimo na „prave“ i „one druge“, a kao prave prepoznajemo samo tradicionalne na lošem smo putu. Prvo, u opasnosti smo da ne prepoznamo da tradicionalna, kao i svaka druga porodica može da predstavlja veliki rizik za svoje članove. Pored toga, tradicionalne vrednosti često nameću tipične rodne uloge i rigidne obrasce ponašanja i disciplinovanja, koji mogu da budu na štetu najranjivijih članova porodice, žena i dece. Drugi rizik se odnosi na činjenicu da ne prepoznamo alternativne porodične strukture, kojih je sve više, kao ravnopravne članove društva i na taj način im uskratimo isti nivo prava, podrške i zaštite, koji se obezbeđuju većinskom stanovništu.\nSavremena određenja porodice kažu da su to zajednice ljudi u kojima postoji zajednička istorija, emocionalna povezanost i razmena i u kojima se obezbeđuje zadovoljavanje egzistencijalnih, psiholoških i razvojnih potreba članova. Znači, da bismo nešto nazvali porodicom nije neophodno krvno srodstvo, naprotiv, imamo divne porodice koje nastaju usvojenjem ili hraniteljstvom. Takođe, porodicu ne moraju isključivo da čine mama i tata, jer dobro znamo da postoje neke mame i tate koje ne mogu ili ne umeju da brinu o svojoj deci.\nZato je važno da se 15. maja na Svetski dan porodice setimo SVIH porodica. I tradicionalnih, ali i takozvanih alternativnih porodica – onih koje nastaju nakon razvoda; porodica koje čine samohrani roditelji i njihova deca; porodica u kojima bake, tetke, ujaci i stričevi odgajaju decu; porodica koje su usvojile decu; porodica, koje su svoju decu dobile zahvaljujući svom ili reproduktivnom materijalu nekih drugih ljudi; porodica bez dece, jer ne mogu da ih imaju i porodica, koje biraju da decu nemaju, ali itekako brinu o drugim članovima svojih proširenih porodica.\nSve te porodice žive i rade u ovoj zajednici, sve joj doprinose, a ona vrlo često zapostavlja, jer ne obezbeđuje elementarne uslove za njihovo funkcionisanje u teškim situacijama ili ih jednostavno ne prepoznaje i ignoriše.\nZato je važno da im čestitamo i na taj način uvažimo njihove napore da obezbede egzistenciju i razvoj svojim članovima i da im poručimo da su sve podjednako važne i vredne, bez obzira na boju kože, klasnu ili versku pripadnost, seksualnu orijentaciju ili bilo koju drugu različitost.\nIva Branković predaje na Departmanu za socijalni rad Fakulteta za medije i komunikacije na kursevima u oblasti teorije i metodologije socijalnog rada, psihosocijalne podrške i supervizije u socijalnom radu.


Kad zagrmi iznad Peštera: Tri zadatka Vojske Srbije - Sputnjik Srbija\n14:23 22 Januar 2021\n16:28 08.10.2020 (osveženo 16:51 08.10.2020) Preuzmite kraći link\nGeneral u penziji i profesor Fakulteta bezbednosti Božidar Forca rekao je za Sputnjik da će na vežbi biti predstavljeni svi noviteti u naoružanju i vojnoj opremi, kao i sve ono što je modernizovano – od puške do aviona.\nNa vežbi će biti upotrebljeni i „migovi 29“\nTaktička vežba „Sadejstvo 2020“\nŠto se tiče vazduhoplovstva, na vežbi će biti upotrebljeni „migovi 29“, borbeni i transportni helikopteri Mi-35 i Mi-17, modernizovani radarski i raketni sistemi...\nKopnena vojska koristiće samohodna artiljerijska sredstva, modernizovana raketna artiljerijska sredstva srednjeg dometa, oklopne transportere, borbena vozila poput „Lazara“, „Miloša“ i „BVP“-a, kao i gusenično vozilo „Gvozdika“.\nOklopno borbeno vozilo „Miloš“ Vojske Srbije\nUpotrebljavaće se i sredstva komandno-informacionog sistema, koja prikupljaju podatke, među kojima je i „Mali Miloš“. Koristiće se i sredstva za telekomunikaciju, sredstva komandnih sistema i prikazivanja situacije u realnom vremenu, kao i laka sredstva pešadije kao što su mitraljezi, puškomitraljezi i puške domaće proizvodnje različitih kalibara.\n„Kada sve to uvežete, to je čitava struktura zajedničkih vežbi. Objedinjuju se vidovi vazduhoplovstva i kopnene vojske, a s druge strane, objedinjuju se rodovi u sastavu same Kopnene vojske i Ratnog vazduhoplovstva. Sve to mora da bude uvezano u centralni sistem komandovanja i rukovođenja, u jedno mesto, koji je dovoljno decentralizovan da reaguje na izmene situacije usled različitih uzroka“, objašnjava Forca.\nTri zadatka vojne vežbe\nForca je istakao i tri zadatka te vojne vežbe:\n„Prvi zadatak je uvežbavanje, izuzetno složena problematika osposobljavanja i obuke pripadnika vojske na novim ili modernizovanim sredstvima. Drugi zadatak je da se svi oni uvežu u jedinstveni sistem. Treći zadatak je da narod, a i oni što nisu dobronamerni, vide šta je vojska“, predočio je Forca.\nKako je ranije objavljeno, cilj vežbe je prikaz obučenosti komandi i jedinica Vojske Srbije u rešavanju taktičkih i vatrenih zadataka tokom izvođenja združene operacije, sa težištem na vazduhoplovnoj vatrenoj podršci snaga Kopnene vojske.\nPočetak taktičke vežbe „Sadejstvo 2020“ zakazan je za 12 časova.\nVojska Srbije, Pešter, vojna vežba, Sadejstvo 2020


Amerika i NATO neće uvući Rusiju u novu „trku u naoružanju“ - 24.12.2016, Sputnik Srbija\nRusija neće dozvoliti zapadnim zemljama, od kojih su prve Sjedinjene Američke Države, da je uvuku u novu trku u naoružanju, smatra Klaus Hartman, nemački... 24.12.2016, Sputnik Srbija\nvesti, svet, vladimir putin, donald tramp, nato\n18:30 24.12.2016 (Osveženo: 18:40 24.12.2016)\n© AFP 2021 / JANEK SKARZYNSKIAmerički padobranci tokom NATO vojne vežbe „Anakonda 16“ koja se održava u Poljskoj\nRusija neće dozvoliti zapadnim zemljama, od kojih su prve Sjedinjene Američke Države, da je uvuku u novu trku u naoružanju, smatra Klaus Hartman, nemački politički analitičar i stručnjak za odnose Rusije i NATO-a.\nAmerički protivraketni sistem promašaj kao i „Rat zvezda“\n24 Decembar 2016, 08:04\nNa velikoj konferenciji za medije u petak predsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je da Moskva nije ta koja potpiruje trku u naoružanju sa Vašingtonom. Osnova za ovaj proces stvorena je kada su se SAD povukle iz sporazuma o zabrani sistema protivraketne odbrane, prisiljavajući Rusiju da ulaže u poboljšanje svog vojnog potencijala.\n„To nije bila naša ideja. Mi smo morali da odgovorimo na izazov. Želeo bih to da naglasim… Nikada nećemo potrošiti novac koji ne možemo da priuštimo, ukoliko budemo uvučeni u trku u naoružanju“, istakao je ruski predsednik.\nPutin je dodao da Rusija deluje strogo u skladu sa svim međunarodnim obavezama, uključujući i Novi ugovor o smanjenju strateškog naoružanja (START).\nHartman ističe da je Putinova izjava još jednom pokazala da Rusija modernizuje svoje vojne kapacitete kao odgovor na politiku NATO-a.\n„Apsolutno je jasno da su višestruki napori NATO-a poslednjih godina bili usmereni na prestanak ugovora o razoružanju. SAD takođe krši međunarodne ugovore izgradnjom raketnog štita u Evropi“, izjavio je on za nemački „Sputnjik“.\nKremlj: Rusija nikada nije inicirala trku u naoružanju\n23 Decembar 2016, 18:44\nPočetkom nedelje Putin je rekao da je Rusija sada „jača od svakog potencijalnog agresora“.\nHartman smatra da Putinova poruka nije bila da kaže da je Rusija najjača vojna sila na svetu, već da „upozori“ protiv bilo koje agresije.\n„Američki predsednik Barak Obama zagovara svet bez nuklearnog oružja, ali zapravo je došlo do nuklearne modernizacije u evropskim zemljama NATO-a, uključujući i Nemačku. Jednostavno ne postoji objašnjenje za ono što rade SAD i NATO“, naglašava ovaj analitičar.\nFrancuski istoričar i novinar Loran Heninger smatra da su SAD odgovorne za sadašnje pokušaje da se započne nova trka u naoružanju u svetu.\n„Amerikanci žele da počnu novu trku u naoružanju. To je ono što želi američka vojna industrija. Oni sada rade ono što su radili za vreme Reganovog mandata. Žele novu trku u naoružanju protiv Moskve. Putin to zna, i odbija da igra ovu igru“, rekao je Heninger za francusku redakciju „Sputnjika“.\nRuski senator Aleksej Puškov rekao je da je Vladimir Putin dao signal Sjedinjenim Američkim Državama da povlačenje Vašingtona iz Ugovora o protivraketnoj odbrani vodi ka destabilizaciji globalnog bezbednosnog sistema.\n„Predsednik Rusije dao je signal Vašingtonu da Rusija ima negativan stav o ovoj situaciji. Vladimir Putin skrenuo je pažnju novoizabranom američkom predsedniku Donaldu Trampu da izlazak SAD iz sporazuma o PRO stvara nestabilnost u svetu“, rekao je Puškov za RIA Novosti.\nPitanje raspoređivanja antibalističkih raketa ostaje jedno od najvećih izazova u odnosima Moskve i Vašingtona. U decembru 2002. godine SAD su najavile da nameravaju da se jednostrano povuku iz sporazuma o PRO sa SSSR-om. Ugovor koji je potpisan 1972. godine zabranjuje stranama da primenjuju protivraketne sisteme koji bi mogli da pokriju njihovu celokupnu teritoriju ili da pruže osnovu za takve sisteme odbrane.\nNa konferenciji za medije predsednik Putin se takođe dotakao programa vojne modernizacije Rusije.\nRusija nikada neće potrošiti novac koji ne može da priušti ukoliko bude uvučena u trku u naoružanju, jer zemlja čini sve što je moguće da do 2021. godine poseduje 70 odsto savremenog naoružanja, rekao je on.\n„Želeo bih da istaknem da je to veoma važno za našu unutrašnju, unutarpolitičku upotrebu. Nikada nećemo potrošiti ono što ne možemo da priuštimo, ukoliko budemo uvučeni u trku u naoružanju“, dodao je on.\nRuski predsednik takođe je komentarisao nedavni poziv novoizabranog predsednika SAD Donalda Trampa da ojača nuklearni potencijal Amerike i njene vojske.\nU četvrtak je Tramp na svom nalogu na Tviteru napisao da SAD moraju „značajno da osnaže i prošire svoj nuklearni potencijal sve dok se svet ne urazumi u vezi sa nuklearnim oružjem“.\n„Što se tiče novoizabranog predsednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trampa i njegovih komentara o nuklearnom proširenju, u tome nema ničeg novog. Tokom svoje predizborne kampanje on je govorio o potrebi da se pojača američki nuklearni potencijal i američka armija, tako da ovo ne iznenađuje“, komentarisao je Trampovu izjavu Putin.


Sportske.net - Četvrto uzastopno finale za Radnički: "Imamo šanse!"\nVreme je za veliko finale.\nVaterpolista Radničkog iz Kragujevca Filip Janković rekao je da njegova ekipa ima šanse u finalnom meču Kupa Srbije protiv Novog Beograda, kao i da je njihov glavni adut timska igra.\n"Izgubili smo dva puta, na njihovom bazenu, ali mislim da i te kako imamo šanse, iako je Novi Beograd izuzetno kvalitetna ekipa, stvorena za velika dela. Gotovo da nemaju slabu tačku u timu. Znamo odakle nam preti najveća opasnost, kroz celu sezonu se vidi da su njihove udarne igle Mandić (Dušan), Duško Pijetlović, Vlahopulos (Angelos), Jakšić (Nikola) i Strahinja Rašović, kog jako dobro poznajemo, kao i on nas", rekao je Janković, preneo je danas klupski sajt.\n"Uz to imaju još mnogo drugih igrača koji mogu da dođu do izražaja i očekujem jako tešku utakmicu. Naš najjači adut je timska igra koja nas je krasila kako ove, tako i prethodnih godina i mislim da će presuditi veća želja i agresivnost, što je čest slučaj u finalnim utakmicama", dodao je kapiten Radničkog.\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca i Novog Beograda igraće večeras na bazenu "Milan Gale Muškatirović", u Beogradu, finalni meč Kupa Srbije.\nRadnički je u ponedeljak pobedio Crvenu zvezdu sa 9:8, dok je Novi Beograd bio bolji od Partizana sa 8:5.\nEkipi iz Kragujevca je ovo četvrto uzastopno finale Kupa Srbije, a titulu su osvojili 2019. godine.\nJanković je rekao da je pobeda nad Zvezdom bila zaslužena, u jako teškoj utakmici, na kojoj su crveno-beli imali podršku svojih navijača.\n"Dobro smo otvorili meč, ali smo imali mali pad u igri u trećoj i pogotovo četvrtoj četvrtini, što je prouzrokovalo da utakmica uđe u egal. To ne sme da nam se ponovi u finalu ako želimo da dodjemo do trofeja", istakao je Janković.\nFinalni meč Kupa Srbije za vaterpoliste, izmedju Radničkog i Novog Beograda na programu je večeras od 19.00.


CBCG: Privreda se oporavlja, inflacija 3 posto - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Ekonomija»CBCG: Privreda se oporavlja, inflacija 3 posto\nPodaci CBCG za drugi kvartal ove godine ukazuje na oporavak privrede, koji je posebno izražen u industrijskoj proizvodnji, trgovini, turizmu i saobraćaju. Procjena CBCG pokazuje da će na kraju godine inflacija biti u rasponu od dva do četiri odsto, pri čemu centralna projekcija iznosi tri odsto, piše rtcg.me.\nSavjet Centralne banke Crne Gore održao je danas sjednicu, kojom je predsjedavao guverner Radoje Žugić.\n„Statistički podaci za ovaj period u poređenju sa uporednim ukazuju na oporavak privrede, posebno izražen u pojedinim sektorima, poput industrijske proizvodnje, trgovine, turizma i saobraćaja. Ohrabruju i fiskalni podaci, posebno smanjenje gotovinskog deficita budžeta, koji je u prvoj polovini 2021. godine bio za 54,2 miliona eura niži u odnosu na uporedni period prethodne godine“, saopšteno je iz CBCG.\nNa osnovu Izvještaja o kretanju cijena za II kvartal 2021. godine, koga je danas razmatrao Savjet, konstatovano je da su potrošačke cijene u prvih šest mjeseci 2021. godine, u odnosu na isti period prethodne godine, u prosjeku više za 1,2 odsto.\n„U Izvještaju se, dalje, navodi da modelska prognoza za kraj 2021. godine projektuje inflaciju u rasponu od 2,4% do 3,84%, sa centralnom tendencijom od 3,1%“, saopšteno je iz CBCG.\nRazmatran je i Izvještaj o rezultatima ankete o kreditnoj aktivnosti banaka za II kvartal 2021. godine, u kojem je istaknuto da su u ovom periodu ublaženi kreditni standardi za privredu, posebno za sektor mikro, malih i srednjih preduzeća, kao i za stanovništvo, osim segmenta stambenih kredita, gdje je evidentirano blago pooštravanje kreditnih standarda.\n„Prema očekivanjima banaka, u trećem kvartalu 2021. godine, očekuje se nastavak ublažavanja kreditnih standarda za mikro, mala i srednja preduzeća. Što se stanovništva tiče, moguće je očekivati pooštravanje kreditnih standarda za potrošačke i ostale kredite, odnosno ublažavanje standarda za stambene kredite“, saopšteno je iz CBCG.\n„Savjet je danas usvojio Odluku o izmjenama Odluke o sadržini Centralnog registra transakcionih računa. Izmjenama se vrši tehničko prilagođavanje predmetne odluke, na način da se preciziraju podaci koje su banke dužne da dostavljaju CBCG za potrebe ažuriranja Centralnog registra transakcionih računa“, navodi se u saopštenju.\nRazmatrani su kvartalni izvještaji o poslovanju banaka i pružalaca finansijskih usluga na 30.06.2021. godine, kao i izvještaji o poslovanju i sprovođenju politike Centralne banke za jun i jul.\nPrethodni PostUspješno realizovana ljetnja turistička sezona u Baru\nSljedeći Post MKI poziva na oprez: Razmotriti smanjenje akciza na gorivo


ICMP predstavio aplikaciju koja treba da pomogne u otkrivanju grobnica\nBeta 6. decembra 2017. 12:00\nNa prostoru bivše Jugoslavije i dalje se traga za 12.000 nestalih osoba, a Medjunarodna komisija za nestale osobe (ICMP) danas je predstavila internet aplikaciju „Prijava lokacije“, koja bi trebalo da pomogne u otkrivanju novih lokacija skrivenih masovnih ili pojedinačnih grobnica u kojima mogu biti posmrtni ostaci nestalih.\nŠef Programa za zapadni Balkan ICMP-a Metju Holidej (Matthew Holliday) i predsednik Komisije za nestala lica Vlade Srbije Veljko Odalović pozvali su sve koji imaju informacije o potencijalnim grobnicama, da ih dostave putem aplikacije kako bi nadležni organi mogli da postupaju.\nHolidej je rekao da je aplikaciju moguće popuniti anonimno, a da su svi podaci koji se unesu strogo zaštićeni od hakerskih napada.\nOn je kazao da je ICMP u više zemalja u svetu postavljao slične aplikacije, koje su dale dobre rezultate, a da je sada osim u Srbiji, takva aplikacija aktivna još i u Siriji, Iraku, Albaniji, Kolumbiji i Meksiku.\nAplikaciji je moguće lako prisupiti, jer se njen link nalazi na zvaničnom sajtu ICMP-a i Komisije za nestala lica.\nNakon što se obeleži zemlja za koju postoje informacije, pojavljuje se mapa na kojoj je potrebno što približnije odrediti lokaciju. Onaj ko unosi taj podatak može anonimno da odgovori na pitanja kada je nastala grobnica, koliko ima tela, kako je došao do te informacije.\nPo dostavljanju informacije, ona se prosledjuje nadležnim organima, posle čije provere osnovanosti započinje istraga na terenu.\nVeljko Odalović je kazao da je u Bosni i Hercegovini aplikacija predstavljena u junu i da su pomoću nje prikupljene „obećavajuće“ informacije o devet mogućih lokacija grobnica.\n„Ova aplikacija je veoma značajna, jer sigurno postoji doza nepoverenja prema telima koja zvanično tragaju za identifikacijom i lokacijom nestalih“, kazao je on.\nPredstavnici pojedini udruženja koji su prisustvovali predstavljanju aplikacije ocenil su da bi ona mogla da bude „novi zamajac za proces eshumacije, koji je trenutno stao“, ali su izneli i zamerke.\n„U Hrvatskoj postoji 200 poznatih lokacija grobnica, a godišnje se eshumira oko 50 tela. Mi ulazimo u traženje novih lokacija, a ni ove postojeće nismo rešili“, rekao je predsednik Koordinacije sprskih udruženja porodica nestalih s područja bivše SFRJ Dragan Pjevač i dodao da Hrvatsku niko po tom pitanju nije kritikovao.\nRegaujući na njegove tvrdnje, Metju Holidej je kazao da ICMP sprema izveštaj koji će predstaviti naredne godine u kojem će detaljno predstaviti koliko je koja država uradila u procesu traganja za nestalim osobama i njihovoj identifikaciji.\nOdalović je kazao da je upravo mehanizam aplikacije dobar, jer je svojevrstan pritisak na naležne da postupaju po dobijenim podacima.\n„Uz pomoć ove aplikacije mi možemo uspešno da lociramo ko to ne radi i ko to neće da radi, jer će novi podaci sigurno otvoriti i neka nova pitanja“, rekao je Odalović.\nOtvorena izložba „Flora i fauna Australije“\nOdržana radionica psihosocijalne podrške za migrante iz Centra za azil u Bogovadji\nUNS: Djilasova krivična prijava protiv Vučićevića je pritisak na Informer\nBG i PG o unapređenju saradnje u oblasti kulture i turizma\nSpomenik Tucoviću ponovo na Slaviji,\n„Večernje novosti“ obeležile 65 godina…\nVojni sindikat: Ministarstvo naredilo da se isplati 32…\nOdržana radionica psihosocijalne podrške za migrante iz…


Čelnici promocija koje organizuju najveće borilačke događaje bezuspešno su pokušavali da "Gvozdenog Majka" nagovore da se vrati boksu, makar na samo jedan meč.\nIpak, poslednja od njih mogla bi da sve to promeni, jer je Tajsonu ponuđeno da odradi meč bez rukavica.\nZa ovakav spektakl, čelnik BKFC (Bare knuckle fight championship) organizacije Dejvid Feldman, spreman je da Tajsonu plati čak 20 miliona dolara.\nFeldman je otkrio i da je legenarnom bokseru pored ogormne sume novc ponudio i da sam izabere rivala, sa liste svih boksera te organizacije.\n- Tajsonu smo ponudili 20 miliona dolara za borbu u našem ringu, no isto tako smo otvoreni za razne opcije u kojima bismo mogli da sarađujemo. Uzbuđenje koje smo osetili kad smo videli Majkove snimke treninga i njegova želja da nastupi u egzibicijama su nas inspirisali da mu pristupimo s ponudom, rekao je Feldman.\nPodsetimo, Tajson se nedavno vratio treninzima, saopštio je i da će se boriti, i to u kratkim, humanitarnim egzibicijama od tri do četiri runde, što će mu biti prvi nastupi od 2005. godine, kada je porazom od Kevina Mekbrajda završio karijeru.


Sastanak poverenice i premijera Srbije • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nSastanak poverenice i premijera Srbije\nO nama Vesti Sastanak poverenice i premijera Srbije\n07. Aug 2015.\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa Poverenicom za zaštitu ravnopravnosti Brankicom Janković.\nPremijer Vučić podržao je rad Poverenika za zaštitu ravnopravnosti i obećao da će Vlada pronaći način da obezbedi adekvatan prostor za rad ove nezavisne institucije.\nPoverenica Janković zahvalila je na podršci koju premijer Vučić i Vlada Srbije pružaju ovom nezavisnom organu. Ona je ukazala na to da bi za unapređenje ravnopravnosti i jednakosti svih naših građana i građanki u Srbiji bilo dobro da što pre bude donet Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći.\nPremijer i Poverenica razgovarali su i o najavljenim novim zakonskim rešenjima za sprečavanje nasilja nad ženama. Na sastanku je konstatovano da je svako nasilje u porodici nedopustivo i da je neophodno još energičnije raditi na njegovom sprečavanju.\nJedna od tema sastanka bila je i mogućnost značajnog poboljšanja položaja naših najstarijih sugrađana putem otvaranja odgovarajućih servisa podrške koji su im potrebni, među kojima posebno klubovi penzionera koji su efikasan način za prevenciju brojnih problema koje starost sa sobom nosi.\nPored toga, razgovaralo se i o ostvarivanju pune ravnopravnosti i smanjenju diskriminacije na svim nivoima, a posebno svih marginalizovanih grupa, među kojima su osobe sa invaliditetom, romska populacija, deca, mladi i ostale osetljive društvene grupe.


Beogradska kulturna mreža - Trg otvorenog srca 2015\nTrg otvorenog srca 2015\n"Trg otvorenog srca" - Trg Republike i Knez Mihailova ulica\nod 14. decembra 2014. do 15. januara 2015. godine\nManifestacija "Trg otvorenog srca" održaće se četvrti put za redom na Trgu Republike, u organizaciji Skupštine grada Beograda, Beogradske kulturne mreže, CEBEF-a i Turističke organizacije Beograda. Glavni grad Srbije će, kao i ostale evropske metropole, ponuditi zanimljiv sadržaj na centralnom gradskom trgu, u vidu božićnog i novogodišnjeg marketa, propraćen svakodnevnim programom na bini manifestacije, namenjenim našim najmlađim sugrađanima.\nOsnovna ideja projekta jeste pravljenje prepoznatljive novogodišnje atmosfere na gradskom trgu, koju krase druženje, darivanje, humanost, kao i promovisanje tradicionalnih i porodičnih vrednosti.\nNa "Trgu otvorenog srca" održaće se dve humanitarne akcije: tradicionalno prikupljanje odeće i igračaka za domove za nezbrinutu decu na teritoriji Beograda i akcija "Šolja od srca" u kojoj će posetioci manifestacije kupovinom jedinstvenog suvenira manifestacije-novogodišnje šolje, po ceni od 200 din direktno pomagati Prihvatilište za odrasla i stara lica u Beogradu, jer će celokupan iznos dobijen prodajom ovih šolja biti doniran ovoj ustanovi nakon završetka manifestacije.\nManifestacija Beogradskog dočeka Nove 2015. godine počeće 14. decembra u 16 časova na Trgu otvorenog srca (Trg Republike) programom Dečijeg kulturnog centra pod nazivom "Nova godina je tu!".\nU ovom posebnom muzičko-scenskom programu za najmlađe učestvovaće Minja Subota, Leontina Vukomanović i Tijana Dapčević uz horove Dečijeg kulturnog centra, i Čarolija, "Deca kompozitori" - učesnici festivala FEDEMUS, članovi vokalne grupe “Nađi svoju zvezdu” i baletskog studija Dečijeg kulturnog centra.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali će u 17 časova na simboličan način pokrenuti novogodišnju rasvetu i otkriti veliku novogodišnju jelku.\nDogađajem u nedelju, 14. decembra, započinju novogodišnji programi za decu na Trgu otvorenog srca, koji će se svakodnevno odvijati sve do 15. januara, a mališani će pratiti programe Dečijeg kulturnog centra, koncerte, zanimljive predstave gradskih dečijih pozorišnih trupa, i moći će da učestvuju u muzičkim radionicama, maskenbalima itd.


testovi – APOS\nPosted on 20. novembra 2015. 31. marta 2019.\n109. Potrošački Reporter: APOS: Pravo na čistu i zdravu vodu – TEST KVALITETA: Kolica na guranje i nosiljke – ICRT: Nemci testirali luksuzna ulja, Francuzi napitke a u SAD govedinu\nPosted on 27. septembra 2015. 16. marta 2019.\nNajbolje ocenjen aparat za merenje krvnog pritiska u testu je proizvod koji se stavlja na zglob Panasonic EW-BW 10 (vrlo dobar – 4.0) čija je prosečna cena 5,750 dinara. Najniže ocene (dobro) dobili su monitori krvnog pritiska Sanitas, koji se na našem tržištiu kreću od od 2,500 do 3,000 dinara. Zanimljivo je da je aparat Omron RX Classic II od 5,890 dinara bolje ocenjen od… Pročitajte više >>>\nPosted on 18. februara 2015. 17. marta 2019.\nRezultati testova pokazuju da neke od hemijskih jedinjenja mogu biti štetni čak ako su prisutni samo u tragovima. APOS je, kao pridružena članica ICRT – Internacionalne asocijacije potrošača za istraživanje i testiranje, imala prilike da sa još deset potrošačkih organizacija koje su članice Krovne organizacije potrošača u EU (BEUC) početkom ove godine zajednički testira prisutnost hemijskih supstanci u… Pročitajte više >>>\nPosted on 16. februara 2015. 31. marta 2019.\nPosted on 29. januara 2015. 31. marta 2019.\n99. Potrošački Reporter: Postoji li rešenje za švajcarski franak? – Nova platforma za žalbe potrošača – Kako isplanirati efikasan kućni budžet? – APOS Special: Test softvera za planiranje vašeg budžeta\nPosted on 24. januara 2015. 24. marta 2019.\nLIČNE FINANSIJE: SAVETI ZA ŠTEDNJU\nKućni budžet je plan potrošnje koji uzima u obzir vaše mesečne prihode i rashode, tako da imate jasan uvid u trošenje vaših sredstava. Ako imate finansijski cilj – kao što je izlazak iz duga, štednja za depozit za vaš prvi dom ili ulaganje u penziju – efikasno isplaniran kućni budžet će vam pomoći u tome.


Morrissey ipak u Belexpocentru – CLUBBING.RS\nMorrissey ipak u Belexpocentru\nZbog specifičnih produkcijskih razloga, umesto u Hali sportova, kako je prethodno najavljeno, Morrissey će 10. decembra svoj prvi koncert u Beogradu održati u Belexpocentru .\nOvu odluku Avalon produkcija je donela zajedno sa menadžmentom Morrisseya imajući u vidu sve okolnosti i uslove za realizaciju koncerta prema dostavljenom tehničkom rajderu, a uz želju da se publici pruži puno iskustvo sa ovogodišnje turneje "World Peace Is None of Your Bussiness".\nPopularni "Moz" je preko dugogodišnjeg agenta iznenada zakazao beogradski koncert sa ličnom željom da nastupi pred ovdašnjom publikom i tako neplanirano produži aktuelnu turneju. Ograničen broj ulaznica za ovaj koncert po cenama od 2900 RSD za Parter, 3990 RSD za Fan pit i 3990 dinara za VIP parter, biće u prodaji sutra od 10:00 na beogradskim blagajnama Doma omladine, Kombank arene, Bilet centra i preko stotinu prodajnih mesta Eventima širom Srbije.\nU toku je skandinavski deo turneje, a na ovogodišnjim koncertima na set listi mogle su se čuti njegove poznate numere "First of the Gang to Die", "Everyday Is Like Sunday", "Suedehead", "Trouble Loves Me", kao i "The Queen Is Dead", zatim "How Soon Is Now", "Meat Is Murder" i "Asleep" od kultnog benda The Smiths čiji je bio frontmen u osamdesetim. Na set listi su i novi singlovi sa albuma "World Peace Is None of Your Bussiness" koji je objavljen je u julu ove godine sa nepodeljenim uspehom kod fanova i kritike, uz drugo mesto na britanskoj i 14 na američkoj listi albuma. Novi album ujedno je i deseti studijski po redu otkako je Morrissey napustio legendarnu grupu The Smiths, sa kojom je snimio četiri kultna albuma, zbog kojeg ih mnogi pozivaju da se okupe radi ulaska u Rock n' Roll Hall of Fame. U čast novog albuma, najuticajniji muzički časopis "New Musical Express" objavio je specijalni broj posvećen isključivo Morrisseyu, dok je magazin "Music Week" u nedelji objave aktuelnog albuma promenio svoje ime u "Morrissey Week".\nIstoimeni singl "World Peace Is None of Your Bussiness" objavljen je još u maju, praćen sa spotom u kojem umesto muzike, Morrissey recituje stihove kritički nastrojene prema današnjem društvenom uređenju sveta, dok pored njegovog klavira stoji Nancy Sinatra. I najave naredna dva singla bili su kraći klipovi u kojima bez muzike Moz recituje stihove, a u poslednjem "Earth Is The Loneliest Planet" na krovu zgrade "Capitol Records" stoji pored gotovo neprepoznatljive Pamele Anderson.\nPre samo dve godine, Morrissey je najavio kako namerava da se posle 55. godine povuče sa scene, kako bi "sačuvao dostojanstvo", a budući da je rođen 1959. godine, svetska javnost se još uvek pita da li je ovo i njegova poslednja turneja. Ove godine je potvrdio da se lečio od raka, ali da je uspešno otklonio problematično tkivo, te da ne brine previše: "Odmaraću se kad umrem". Jedna od najtraženijih muzičkih knjiga u poslednjih godinu dana je Morrisseyeva autobiografija, za koju kritičari tvrde da je najbolje napisana autobiografija još od Bob Dilanovih "Hronika".


Vladica Tošić dobitnik Plakete za unapređenje dečjeg fudbala u Srbiji - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Vladica Tošić dobitnik Plakete za unapređenje dečjeg fudbala u Srbiji\nVladica Tošić dobitnik Plakete za unapređenje dečjeg fudbala u Srbiji\nVladica Tošić, predsednik Fudbalskog saveza Grada Pirota i regionalni koordinator Mini Maxi lige Srbije za region Fudbalskog saveza istočne Srbije, dobitnik je Plakete za unapređenje i doprinos razvoju Mini Maxi lige i dečjeg fudbala u Srbiji.\n0Piše: Z. Panić 19. februara 2019. 13.33\nFoto: Vladica Tošić/ Privatna arhiva\nU Nacionalnoj kući fudbala Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi, na Sretenje, održana je tradicionalna godišnja konferencija Mini Maxi liga Srbije.\nU svečanom delu konferencije, uručena su priznanja i plakete najuspešnijim i najzaslužnijim direktorima Mini Maxi liga Srbije i sportskim radnicima koji su svojim dugogodišnjim radom, doprineli razvoju i unapređenju dečjeg fudbala u Srbiji.\nMini Maxi liga uz podršku Fudbalskog saveza Srbije je fudbalski brend koji traje već 19 godina. Mini Maxi liga je dobitnik UEFA nagrade za jedan od najboljih projekata u Evropi za bazični fudbal.\nfudbalski savez pirota, fudbalski savez srbije, priznanje, vladica tosicPirot


Prošle godine u FBiH dodijeljeno više od 280 miliona maraka državne pomoći\nOvo je, uz ostalo, nevedeno u izvještaju Federalnog ministarstva finansija o dodijeljenoj državnoj pomoći u Federaciji BiH za prošlu godinu, kojeg je Vlada Federacije BiH usvojila na posljednjoj sjednici. Vlada je ovo ministarstvo zadužila da izvještaj, u skladu sa Zakonom o sistemu državne pomoći u BiH, dostavi Vijeću za državnu pomoć BiH, s ciljem sačinjavanja godišnjeg izvještaja o dodijeljenoj državnoj pomoći u BiH koje bi bilo dostavljeno Vijeću ministara BiH.\nZa izradu ovog izvještaja je popunjene propisane obrasce dostavilo osam kantona s pripadajućim općinama, te pet federalnih ministarstava. Dva kantona i ostala ministarstva su dostavili informacije da u svojoj aktivnosti za 2021. godinu nisu dodjeljivali sredstva koja se odnose na državnu pomoć.\nZa provođenje Zakona o sistemu državne pomoći u BiH nadležna su provedbena tijela, i to Vijeće ministara BiH, te vlade Federacije BiH, Republike Srpske i Brčko Distrikta BiH putem svojih nadležnih organa. Dakle, davatelji državne pomoći su BiH, FBiH, RS, BD BiH, kantonalne, gradske i općinske uprave putem ovlaštenih pravnih osoba koja dodjeljuju ili upravljaju državnom pomoći.\nDodijeljena državna pomoć u FBiH bez poljoprivrede za 2021. godinu iznosi 174.784.734 KM ili 89,37 miliona eura. Pomoć u sektoru poljoprivrede je za 2021. godinu iznosila ukupno 106.042.049 KM ili 54,21 miliona eura, što čini 37,76 posto od ukupno dodijeljene.\nDržavna pomoć za privredu (horizontalna) je dodijeljena u iznosu od 26.392.245 KM ili 13,49 miliona eura, što je 9,4 posto od ukupno dodijeljene, dok je vertikalna državna pomoći u oblasti saobraćaja lani je iznosila 67.680.000 KM ili 34,6 miliona eura, odnosno 24,1 posto ukupne.\nDržavna pomoć male vrijednosti (de minimis), koja se dodijeljuje u maksimalnom iznosu od 200.000 eura po korisniku (u protivrijednosti KM) tokom perioda od tri fiskalne godine, lani je iznosila 28.682.489 KM ili 14,66 miliona eura, što iznosi 10,21 posto od ukupne državne pomoći.\nDržavna pomoć za usluge od općeg ekonomskog interesa dodijeljena je u iznosu od 50.200.000 KM ili 25,66 miliona eura, ili 17,88 posto ukupne. Ova pomoć može biti odobrena kao naknada za obavljanje i izvršavanje javnih, odnosno usluga od općeg ekonomskog interesa, koje su posebno bitne za život građana i koje bi im, bez državne pomoći, bile dostupne po nepovoljnijim uslovima korištenja. Te usluge mogu biti u oblastima javnog prevoza putnika, isporuke energije, poštanskih i sličnih usluga.


Još jedna uspešna provera, Zvezda ubedljiva protiv Grafičara\nIzvor: RTS, 23.Maj.2020, 12:49\nFudbaleri Crvene zvezde savladali su ekipu Grafičara sa 4:0 na stadionu "Rajko Mitić", u okviru pripremne utakmice pred nastavak Linglong Superlige.\n"Crveno-beli" odradili su drugu proveru pred nastavak sezone, a ovoga puta bili su bolji od ekipe Grafičara. Ponovo je veliki broj igrača u obe ekipe imao priliku da oseti teren i pripremi se za takmičarske utakmice koje slede.\nZvezdina filijala iz Prve lige Srbije pokazala je dobar otpor i poslužila kao solidna generalna proba za susret sa Radom, koji Zvezdu očekuje 29. maja.\nIzabranici Dejana Stankovića su tokom čitavog susreta imali znatno veći posed lopte, kontrolisali...\nSrbijaDanas.com: ZVEZDA BRUTALNO DOMINIRALA: Grafičar je krenuo bez respekta, ali "OTPISANI" je rešio meč\nZvezda se razigrala i brojala do četiri za uspešnu generalku!\nIzvor: Sportske.net, 23.Maj.2020\nUspešna generalka za crveno-bele pred nastavak prvenstva...Fudbaleri Crvene zvezde pobedili su ekipu Grafičara rezultatom 4:0 (0:0) u poslednjoj proveri pred nastavak Superlige Srbije...Tim Dejana Stankovića je proradio tek u drugom poluvremenu, kada su pala sva četiri pogotka. Strelci su bili Aleksa...


Bezobrazluk: Plaćamo takse na nepostojeće stvari! : Nadlanu.com\nObjavljeno 13. okt 2014. / 11:03:00\nSudske takse godišnje koštaju građane 10 milijardi dinara, a republička administrativna taksa čak šest milijardi, kaže Ivan Radak iz Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED).\nOn smatra da je potrebno formirati registar taksi i naknada koji bi bio javan kako bi građani u svakom trenutku znali šta plaćaju. On je na RTS istakao da parafiskalni nameti najviše opterećuju privredu, i to delatnosti u kojima su prihodi najveći.\n- Ne bismo morali da plaćamo naknadu za podsticaj povlašćenih proizvođača električne energije, jer još nemamo vetroparkove i nemamo solarne parkove. Jednog dana kad ih budemo imali, u redu, ali plaćanje toga sada nije potrebno - rekao je Radak.\nTAKSE SVE VEĆE: Za reč Srbija u imenu firme - pola miliona…\nNALED i USAID predlažu da se eliminišu nepotrebni parafiskalni nameti i da se neke od taksa vrate lokalnim samoupravama.\n- Predlažemo i da se formira registar naknada i taksa koji bi obavezivao sve institucije da registruju takse i naknade, a one koje ne bi postojale u registru ne bi mogle ni da se naplaćuju - naveo je on.\nRadak ističe da je rešenje „udarac“ na sivu ekonomiju i one koji nelegalno posluju. Najmanja republička taksa iznosi 70 dinara, a najviša skoro 750.000 dinara i u tom rasponu nalazi se oko 250 nepotrebnih nameta koji opterećuju privrednike, kažu u NALED.


Advokati odbrane kažnjeni, završna reč odložena za sutra\nTanjug 13. marta 2019. 13:29\nPODGORICA – U podgoričkom Višem sudu danas nije održana završna reč u postupku za pokusaj terorizma na izborni dan 2016, jer su advokati odbrane napustili sudnicu, a novi pretres je zakazan za sutra.\nAdvokati odbrane su uoči današnjeg pretresa dostavili sudu dva snimka koja kompromituju status krunskog svedoka saradnika Saše Sinđelića.\nSudija Suzana Mugoša rekla je da po ZKP-u, nakon zkaljučivanja dokaznog postupka, nije moguće sprovesti te dokaze, te da ako bude bilo potrebe, sud to može uraditi nakon davanja završnih reči.\nNezadovoljni takvom odlukom, advokati su napustili sudnicu, zbog čega ih je sud kaznio sa po 1.000 evra, preneo je portal RTCG.\nOna je istakla da veće u ovoj fazi postupka, pre nego li se okončaju završne reči, a u kojima stranke imaju pravo predlaganja dokaza, ne može odlučivati o novim dokaznim predlozima.\n„Sud ukazuje braniocima da će nakon iznošenja završnih reči imati u vidu dostavljeni snimak, koji će biti dostavljen i specijalnom državnom tužiocu, kako su branioci i naveli“, rekla je Mugoša.\nAdvokati odbrane su, međutim, bili protiv takvog predloga Mugoše, navodeći da je to besmisleno.\nAdvokat Dušan Radosavljević kazao je da su CD sa video zapisom dostavili u 11 sati. On je rekao da je o novim dokazima sudsko veće trebalo da se izjasne pre iznošenja završnih reči.\n„Ovaj dokaz ima svoju snagu i težinu i odnosi se na završne reči koje treba ovde da prezentujemo. Zato smatramo da ovo nije faza gde treba da ignorišete ovaj predlog“, rekao je Radosavljević.\n„Dokaz se odnosi na dva audio video snimka koja su dostavljeni na CD-u, a koji se odnosi na svedoka saradnika Sašu Sinđelića: Ti snimci nemaju nikakve veze sa medijskim nastupima tog čoveka“, rekao je on.\n„Ovde dolazimo u situaciju da nas potcenjujete“, rekao je Radosavljević, što je Mugoša negirala.\nOn je, međutim, rekao da zna da bi Sudsko veći na kraju završnih reči odbilo predlog i zakazalo izricanje presude.\n„Ovo je dokaz o kome treba da odluči sudsko veće pre završnih reči. Imali ste vremena da se upoznate sa tim, ne znam kakav je vaš stav o autentičnosti. Moj predlog je da se ne prelazi na završne reči“, rekao je Radosavljević.\nSa njim je bio saglasan i advokat Miroje Jovanović, koji je rekao da nema razloga da se sumnja u autentičnost novih dokaza. On smatra da nema uslova za davanje završnih reči.\n„Mi treba da cenimo iskaz lica sa statusom svedoka saradnika, a danas ste dobili snimke u čiju autentinmost nemamo razloga da sumnjamo. Kako oceniti njegov iskaz pred sudom, ako Tužilaštvo, vi, svi učesnici u postupku nemaju pristup tom dokaznom materijalu“, rekao je Jovanović.\nAdvokat Dražen Medojević kazao je da je izvođenje dokaza besmisleno nakon završnih reči, jer taj dokaz menja sadržinu završnih reči kako branilaca, tako i tužioca.\nNastavak zakazan za sutra u devet sati Nastavak zakazan za sjutra u devet sati\n„Mi smo svi napisali završne reči, ali besmisleno da ih iznosimo pre izvođenja ovog dokaza“, rekao je Medojević, navodeći da je dokaz mnogo bitan i ključan.\nMugoša je na prehodnom ročištu upoznala optužene koji su bili u sudnici sa dosadašnjim dokaznim postupkom, nakon čega je rekla da je završen.\n„Veće smatra da je činjenično stanje dovoljno rasvetljeno i zrelo za presuđenje. Sud poziva stranke na davanje završnih reči“, saopštila je Mugoša.\nVeće je odbilo više predloga odbrane i tužilaštva, uz obrazloženje da bi vodili odugovlačenju sudskog postupka.\nPolicijska istraga o ustaškim sloganima na maturskom slavlju\nŠvedska snimila film o Iloku, prikazala prazne kuće\nGrčka pre izbora: Pet ključnih faktora za opredeljenje birača\nDUI: Pendarovski da razmotri imenovanje Muslija\nPendarovski potpisao uredbe o proglašenju 18 zakona\nCG: Za EU najviše Bošnjaci i Muslimani, najmanje Srbi\nSrbi i Bošnjaci zajednički izgradili most kod Foče\nVrhovni sud Hrvatske obrazložio povećanje zatvorske kazne…\nGrčka pre izbora: Pet ključnih faktora za opredeljenje…


Pet razloga zbog kojih je Švajcarska vodeća zemlja u inovacijama\nInovacije su mnogo više od traženja rešenja koji zadovoljavaju savremene potrebe. One su ujedno i način razmišljanja koji vodi ka pametnijoj budućnosti koja rešava probleme globalne neizvesnosti unapređujući živote sadašnjih i budućih generacija. Švajcarska je, čini se, prilično uspešna u potrazi za odgovorima na ove izazove i upravo se nalazi u samom vrhu po Globalnom indeksu inovacija već osam uzastopnih godina.\nIndeks posebno ocenjuje institucije, ljudski kapital i istraživanja, infrastrukturu, znanje, tehnologiju i patente, te sofisticiranost poslovanja uokviru koje Švajcarska pokazuje najveću snagu. Počevši od dronova i robota, pa sve do osiguranja i tekstila, švajcarski startapovi, mala i srednja preduzeća poseduju širok spektar inovativnih ideja.\nZbog čega je Švajcarska zaslužila reputaciju najinovativnije zemlje?\n1. Nacija investitora\nŠvajcarska je posebno visoko rangirana u kategoriji “znanje i tehnološki rezultati”. Jedan od glavnih kriterijuma jeste broj prijavljenih patenata, a Švajcarska se nalazi u evropskom vrhu po broju patentnih prijava po glavi stanovnika.\n2. Prvoklasni univerziteti i instituti\nVisoko obrazovanje igra važnu ulogu u stvaranju stimulativnog okruženja za inovacije. Na primer, Federalni institut za tehnologije iz Ciriha (ETHZ) i EPFL iz Lozane su u top 20 svetskih univerziteta. Ove dve institucije sprovode istraživačke projekte i sarađuju sa privatnim i javnim sektorom u stvaranju inovacija sa tržišnim potencijalom putem razmene znanja i tehnologija.\n3. Investicije multinacionalnih kompanija\nKroz investicije multinacionalnih kompanija Švajcarska decenijama privlači sredstva za finansiranje istraživačkih projekata.\nFarmaceutski giganti poput Roche-a i Novartisa u top 20 su kompanija sa najvećim budžetima namenjenih istraživanjima. Partnerstva multinacionalnih kompanija sa malim i srednjim preduzećima, a posebno istraživačkim i obrazovnim ustanovama glavni su promoteri uspešnih inovativnih rešenja ove alpske zemlje. Ovakva partnerstva su posebno važna zbog toga što se 60% godišnjih troškova za istraživanje i razvoj potiče iz privatnog sektora.\n4. Projekti “zelenih” inovacija\nŠvajcarski avion na solarnu energiju Solar Impulse privukao je svetsku pažnju kao jedinstveno rešenje koje bi smanjilo negativne uticaje zagađenja koje izaziva avio saobraćaj. Švajcarska se prepoznaje i po velikom broju građevinskih kompanija koje primenjuju ekološki održiva rešenja u gradnji zgrada. Prva energetski održiva stambena zgrada na svetu izgrađena je u Cirihu obezbeđujući grejanje i električnu energiju putem sunčeve energije.\n5. Visoko kvalifikovan kadar\nOsim vrhunskih fakulteta koji oblikuju stručnjake, Švajcarska je uvek bila dom za visokoobrazovane radnike iz celog sveta obezbeđujući dobru osnovu kompanijama u stvaranju i primeni inovativnih rešenja.


TEŠKA SVAĐA U EU: Merkelova i Tereza Mej u nerešivom sukobu oko Bregzita | Vesti Dana\nTEŠKA SVAĐA U EU: Merkelova i Tereza Mej u nerešivom sukobu oko Bregzita\nseptembar 20, 2018 by\nNemačka kancelarka Angela Merkel traži kooperativnost u pregovorima oko Bregzita, a britanska premijerka Tereza Mej od EU traži ustupke.\nIstovremeno, nastavljaju se i prepirke oko izbeglica, piše Dojče vele.\nAngela Merkel želi da se pregovori oko izlaska Velike Britanije iz Evropske unije odvijaju u dobroj atmosferi.\nS obzirom na to koliko je rasprava kontroverzna, to je prilično veliki zahtev. Pregovarači, doduše, uglavnom uspevaju da ostanu u diplomatskim okvirima, ali navodno je između Mišela Barnijea koji pregovara u ime Brisela i njegovog britanskog kolege već bilo varnica: britanski ministar za Bregzit Dominik Rab ume žestoko da nasrće na evropske pozicije,\nMerkelova pak u Salcburgu želi da priča samo o pozitivnim stvarima.\n„Na određenim planovima moguća je dobra saradnja“, kaže ona u svom dobrom, starom, pomirljivom stilu.\nPa onda kao primer navodi temu oko koje nema razilaženja: bezbednost. Ali ono o čemu ne priča su – ekonomske veze. Tereza Mej želi zajedničko tržište robe, na šta EU ne želi da pristane.\nBritanska vlada je u razgovorima „razradila nove pozicije“, rekla je Tereza Mej uoči zajedničke večere na kojoj je uputila apel svojim kolegama iz EU.\nSada i Unija mora da se pokrene, rekla je britanska premijerka i izrazila nadu da će ona lično, svojim angažmanom, podstaći kolege s kontinenta na kompromis: „Verujem da ćemo, uz dobru volju i angažman, uspeti da postignemo sporazum koji će biti dobar za obe strane.“\nTo će međutim ići teško zbog toga što se stavovi dveju strana delimično međusobno isključuju.\nPredsedavajući Saveta EU Donald Tusk pokušava da probudi savest kod šefova vlada članica EU kada su u pitanju izbeglice.\nOn ukazuje da ih je ove godine u Evropu stiglo manje od 100.000 – što je manje nego pre izbijanja izbegličke krize.\nZbog toga bi, rekao je, članice trebalo da se sada koncentrišu na rešavanje onih problema koji zaista postoje. Ne smeju se, naglasio je, stvarati dva tabora – se jedne strane oni koji traže rešenja, a s druge oni koji „koriste situaciju za svoje političke igrice“.\nIako nije spomenuo nikakva konkretna imena, može se pretpostaviti da je mislio na Mađarsku, Poljsku i Italiju.\nA domaćin, Sebastijan Kurc, prvo je nahvalio sebe konstatujući da je on još veoma rano shvatio da će migracija postati važna tema u Evropi.\nRanije se, rekao je, takav stav smatrao desno-radikalnim, ali on – Kurc – sebe danas vidi kao predvodnika pokreta koji insistira na odbrani od bilo kakve migracije.\nAustrijski kancelar zalaže se za dogovoreno jačanje jedinica Fronteks, što je dogovoreno u junu kako bi se stalo na kraj ilegalnoj migraciji preko Sredozemnog mora.\nKomisija u Briselu izradila je predlog koji predviđa finansiranje Fronteksa i povećanje broja njegovih službenika na 10.000. Kurc je, međutim, ukazao i da u Italiji, Grčkoj i Španiji postoje strahovi da bi to moglo da im oduzme deo suvereniteta.\nCategories Planeta, Fokus\tPost navigation\nEKSPANZIJA AZILANATA: U Obrenovcu se gradi još jedan centar, migranti ipak žele da ostanu u Srbiji!


Gradonačelnica Užica na konferenciji RELOF 2 - Užicka Republika Press\n“Svedoci smo značajnih reformskih procesa javne uprave koja, između ostalog, ima za cilj unapređenje sistema lokalne samouprave, digitalizaciju i razvoje e-uprave, unapređenje upravljanja javnim finansijama, transparentnost i otvorenost rada uprave u celini. Reforma javne uprave je, svakako, jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije”, istakla je obraćajući se učesnicima konferencije “Nadzor nad radom lokalnih javnih preduzeća” koju organizuje RELOF 2, dr Jelena Raković Radivojević gradonačelnica Užica.\nGradonačelnica je podsetila i da je Užice jedna od šest lokalnih samouprava, pored Vranja, Knjaževca, Paraćina, Osečine i Sremske Mitrovice, učesnika prvog ciklusa projekta Reforma lokalnih finansija.\n“Verujem da smo, zahvaljujući učešću u Projektu, zaokružili sistem finansijskog upravljanja i kontrole u gradskoj upravi, unapredili proces planiranja i izrade budžeta, unapredili izveštavanje prema građanima, unapredili rad lokalne poreske administracije. Krajnji korisnici navednih aktivnosti su građani iz naših lokalnih samouprava i upravo oni imaju korist od bolje raspodele, veće transparentnosti i kvalitetnijeg pružanja usluga”.\nPosebna pažnja u ovoj drugoj fazi projekta posvećena je javnim preduzećima, koja imaju veliki značaj i ulogu u obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Jedinice lokalne samouprave sprovode nadzor nad radom lokalnih javnih preduzeća, a ona znaju da budu jedan od glavnih finansijskih rizika što, može uticati na stabilnost i finansijsku održivost lokalnih samouprava.\nPo rečima gradonačelnice, imajući sve to u vidu, izuzetno su važne aktivnosti koje se sprovode u okviru projekta, u saradnji sa nadležnim ministarstvima i lokalnim samoupravama.\n“Cilj nam je usaglašavanje planova javnih preduzeća i naših lokalnih samouprava, efikasniji nadzor nad njihovim radom i praćenje ostvarenja zacrtanih ciljeva. Na taj način smanjiće se i rizici u poslovanju samih preduzeća i posledično rizici po naše lokalne finansije. Mi smo otvoreni za saradnju i spremni za primenu dobrih i inovativnih rešenja. Spremni smo da zajedno sa vama podelimo sve one dobre prakse, koje i po oceni iz nadležnih ministarstava i ljudi iz Projekta, primenjujemo u našem gradu, kao i da učimo od drugih”, zaključila je gradonačelnica.\nKonferenciji su pored predstavnika RELOF-a 2 i lokalnih samouprava prisustvovali i predstavnici Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nZa najbolje osnovce i srednjoškolce Užica i đake generacije, one koji su tokom školovanja ređali petice i stigli do Vukovih diploma i one koji su ostvarili izuzetne rezultate na državn...


RTS :: Jelena Milovanović: Divno je biti kapiten Srbije\nKošarka Jelena Milovanović: Divno je biti kapiten Srbije\npetak, 12. maj 2017, 11:42 -> 11:46\nKošarkašica Srbije Jelena Milovanović rekla je da joj je čast što je kapiten nacionalnog tima i dodala da se trudi da se devojke dobro osećaju.\n"Divan je osećaj biti kapiten. Biti kapiten ekipe kao što je Srbija je ogromna čast. Uživam u tome i trudim se, pre svega, da se i devojke maksimalno dobro osećaju. Nadam se da je tako", rekla je Milovanovićeva za sajt Košarkaškog saveza Srbije.\n"Lepo treniramo, polako ulazimo u novi sistem... Dugo poznajem selektora, radila sam sa njim u par navrata... Svi se postepeno upoznaju sa njegovim zahtevima i, ponavljam, za sada sve ide po planu i programu. Barem sa moje tačke gledišta", rekla je Milovanovićeva.\n"Sve devojke su tu, osim Nevene Jovanović, koja će nam se priključiti za par dana, što je jako važno jer je sve novo. Najbitnije je da su sve devojke raspoložene za rad i usvajanje novih informacija i da se uvek trudimo da sve uradimo na maksimalnom nivou".\n"Kada je zdrava atmosfera, devojke nemaju problem da se nešto preterano uklapaju, sve to ide lagano. Samo da se poštuju dogovori, kao i plan i program priprema, pa se osećaju kao da su oduvek bile tu", rekla je ona.


RS finansijski stabilna i izvršava sve budžetske obaveze\n"Mandat sam preuzela nakon globalne ekonomske krize. To su bila teška vremena i period kada se osjetio nedostatak novca. Taman kada smo mislili da smo počeli da se izvlačimo stigla nas je poplava u kojoj smo izgubli budžet, a nakon toga i velika suša", rekla je Cvijanovićeva za Radio Prnjavor.\n"Blokada je bila u Sarajevu i još imamo više od 200 miliona KM koje nismo uspjeli da povučemo. Uprkos svemu, sigurna sam da Srpska ide uzlaznom linijom i da će našim građanima biti sve bolje", naglasila je Cvijanovićeva.\n"Ovdje nikako ne možete da izađete na zelenu granu jer postoje brojna opterećenja, neriješeni unutrašnji odnosi u BiH i slično. Međutim, ovo je trend i u Hrvatskoj, Srbiji, Crnoj Gori i Makedoniji", kaže Cvijanovićeva.\n"Naša obaveza jeste da poboljšavamo ambijent da neko ko poželi da se vrati može da započne posao ili računa da ima stabilno radno mjesto. U kratkoročnom smislu važno je da povećavamo plate jer ljudi moraju biti stimulisani i na tragu smo takvog opredjeljenja", navela je Cvijanovićeva.\n"Povećali smo neoporezivi dio dohotka za poslodavce za dodatnih 300 KM. Rekli smo da su sada dužni da taj dio prebace na radničke plate i došli do toga da je to 30 KM za svakog radnika, s tim da za radnike koji imaju minimalna primanja to iznosi 45 do 50 KM u zavisnosti od radnog mjesta", ukazala je Cvijanovićeva.\n"Imamo pomjeranja, jer su i penzije povećane za 20 odsto. Smatram da je važno što penzije isplaćujemo iz trezora i više ne mora da se čeka i razmišlja kada će isplata, jer je redovnost zagarantovana", kaže Cvijanovićeva.\n"Izvoz stalno raste, kao i obim proizvodnje i sve su to stvari koje pokazuju da idemo naprijed. Naravno, još nismo dostigli onaj nivo kojim bi mogli da kažemo da smo zadovoljni", rekla je Cvijanovićeva.\n"Uveli smo invalidnine za civilne invalide i mjeru za demobilisane borce koji imaju više od 65 godina starosti, ali nemaju 15 godina osiguranog staža", dodala je Cvijanovićeva.\nJoš pročitajte: Auto-putevi i banjalučki aerodrom za bolji privredni razvoj\nŽeljka Cvijanović Budžet RS Vlada RS\nAuto-putevi i banjalučki aerodrom za bolji privredni razvoj


FoNet portal :: Pretraga / tagId=31435 / position=5\nTelefonom o Minsku\nNemačka kancelarka Angela Merkel je u današnjem telefonskom razgovoru zatražila od predsednika Rusije Vladimira Putina da utiče na Minsk zbog situacije na granici Belorusije sa Poljskom, koju pokušavaju da pređu stotine migranata, kako bi ušle na teritoriju Evropske unije.\nDeca zaglavljena na granici\nDeca migranti i izbeglice koja se nalaze u velikoj grupi na granici između Poljske i Belorusije, u improvizovanim kampovima bore se sa glađu i iscrpljenošću i niskim temperaturama, upozorila je danas međunarodna organizacija Save the Children i pozvala evropske države da osiguraju njihovu bezbednost i pruže podršku.\nPoljska je duž granice sa Belorusijom rasporedila 12.000 vojnika, kako bi sprečili ulazak nekoliko hiljada migranata, koji danas pokušavaju da nelegalno uđu u zemlju.\nOdgovor Rusije i Belorusije\nVojne pretnje, politički i ekonomski pritisak zapadnih zemalja primorali su Rusiju i Belorusiju da preduzmu recipročne mere, a jedna od njih je i nova Vojna doktrina Saveza Rusije i Belorusije, rekao je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu, javlja Sputnjik danas.\nBadosi Indijan Vels\nU ženskoj konkurenciji teniskog Masters turnira u Indijan Velsu, titulu je osvojila Paula Badosa iz Španije pobedom u finalu nad Beloruskinjom Viktorijom Azarenkom srezultatom 2:1 (7:6, 2:6, 7:6).\nCilj - stabilnost i mir\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković danas je u Njujorku u razgovoru sa ministrom inostranih poslova Belorusije Vladimirom Makejom istakao da su stabilnost i mir u regionu glavni cilj Srbije i osnov za ekonomski razvoj celog regiona.\nZajednička vojna vežba oružanih snaga Rusije i Belorusije, kod Nižnjeg Novgoroda.\nBeloruski opozicioni aktivisti Marija Kolešnikova i Maksim Znak osuđeni su danas u sudu u Minsku na zatvorske kazne od 11 i 10 godina.


Diplome za šestu generaciju studenata Specijalističkog programa „Upravlјanje regionalnim razvojem kroz EU fondove“ – region.vojvodina.gov.rs\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Nebojša Drakulić, uručio je danas diplome za 42 polaznika šeste generacije studenata koji su uspešno završili module Specijalističkog programa „Upravlјanje regionalnim razvojem kroz EU fondove“, koji u saradnji sa Univerzitetom „Edukons“ i uz pomoć Pokrajinske vlade sprovodi Fond „Evroski poslovi“ AP Vojvodine.\nPozdravlјajući studente Darakulić je izrazio zadovolјstvo što se saradnja pokrajinskih institucija, u prvom redu, Fonda „Evropski poslovi“ sa Univerzitetom „Edukons“ ostvaruje na veoma zavidnom nivou, jer se broj onih koji pokazuju interes za ovaj program edukacije kontinuirano uvećava i tematski obogaćuje.\n– Sada imamo već šestu generaciju polaznika koji su uspešno prošli kroz sve module u strukturi ove obuke, što je veoma značajano imajući u vidu spremnost naše države da u procesu evropskih integracija odgovori na sve zahteve Evropske unije u kojoj je funkcija lokalnog i regionalnog razvoja posebno naglašena – poručio je Drakulić.\nOn je naglasio da je ovaj program obuke vidlјiv izraz namere da u okviru javnog sektora unapredimo znanja zaposlenih iz oblasti projektnog menadžmenta, kako bi iza sebe imali što više uspešno realizovanih projekata i što bolјe rezultate verifikovane od strane evropskih partnera.\n– Da bi postigli taj cilј moramo imati što veći broj dobro obučenih lica za učešće u projektnim ciklusima, a opravdanost i značaj programa videćemo kada budemo u prilici da koristimo daleko obimnija sredstva iz strukturnih i investionih fondova Evropske unije – zaklјučio je pomoćnik resornog sekretara Nebojša Drakulić.\nObraćajući se polaznicima kursa, predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor je istakao da je veoma ponosan na uspešnost i dugotrajnost ovog projekta, te da kao predsednik UO Fonda „Evropski poslovi“ sa zadovolјstvom može da oceni da je reč o važnoj edukaciji i stvaranju mreže lјudi koji mogu da se na odgovarajući način nose sa procesom evropskih integracija.\n– Sada imamo već skoro 250 lјudi iz čitave AP Vojvodine koji su završili ovaj specijalistički program i stekli odgovarajuća znanja i veštine kojim mogu doprineti razvoju svojih sredina, kroz EU programe. Takvih programa do sada nije bilo previše, ali će ih biti više kako budemo napredovali na putu evropskih integracija i veoma je važno da imamo obučene kadrove, koji su kompetentni da se u tom procesu dobro snalaze – istakao je predsednik Pastor.\nVeć šestu godinu za redom Specijalistički program „Upravlјanje regionalnim razvojem podrazumeva brojne module kroz koje polaznici stiču relevantna znanja i veštine koje imaju za cilј pokretanje aktivnog učešća u procesu evropskih integracija sa akcentom na proces upravlјanja EU fondovima, u službi sveukupnog razvoja regionalnog razvoja AP Vojvodine.\nProgram svake godine pohađaju zaposleni u pokrajinskim institucijama, lokalnim samoupravama, javno-komunalnim preduzećima, institucijama kulture te članovi organizacija civilnog društva na teritoriji AP Vojvodine.\nDodeli sertifikata prisustvovali su direktorka Fonda „Evropski poslovi“ Vidosava Enderić i rektor Univerziteta „Edukons“ Aleksandar Andrejević.


Svet će morati da veruje Putinu i Asadu - 27.02.2016, Sputnik Srbija\nSvet će morati da veruje Putinu i Asadu\nNakon pet godina sukoba, oružje u Siriji je zaćutalo, i Zapadu ne preostaje ništa drugo osim da se osloni na dobru volju predsednika Rusije Vladimira Putina i... 27.02.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sirija, bašar asad, vladimir putin\n21:26 27.02.2016 (Osveženo: 21:43 27.02.2016)\n© AFP 2021 / JOSEPH EIDPutin, Asad, Sirija\nNakon pet godina sukoba, oružje u Siriji je zaćutalo, i Zapadu ne preostaje ništa drugo osim da se osloni na dobru volju predsednika Rusije Vladimira Putina i njegovog sirijskog kolege Bašara el Asada, piše portal nemačke televizije NTV.\n27 Februar 2016, 10:36\n„Očigledno, u ovom trenutku ne postoji alternativa, već moramo da se oslonimo na dobru volju Putina i Asada“, navodi se u članku na portalu nemačke televizije NTV.\nJosa Enriha je skeptičan prema primirju u Siriji, ali smatra da u teoriji sporazum svakako nije loš.\nPlan koji su predložili Moskva i Vašington, podržali su sirijska vlada i glavne pobunjeničke grupe, koje će se sada naći pod ozbiljnim pritiskom.\nSa Enrihove tačke gledišta, ako neka od oružanih formacija prekine primirje, to će značiti njen kraj. U tom slučaju, Zapad će im odseći svoju i bez toga slabu podršku. To se odnosi na Saudijsku Arabiju, koja pri takvom scenariju teško može da opravda svoju pomoć opozicionim grupama.\n27 Februar 2016, 08:44\nOstavljene na cedilu nevladine snage teško da mogu da prelome tok događaja u Siriji, gde je Asadova vojska uz pomoć ruske avijacije u poslednje vreme postigla značajne uspehe.\nPritom, autor članka se plaši da Sirija uz podršku Rusije može da nastavi vojnu operaciju, bez narušavanja sporazuma, jer se on odnosi samo na određene teritorije i samo na pojedine grupe. Stvaranje specijalnog resora koji bi odgovarao za određene vojne ciljeve u Siriji nije predviđeno sporazumom.\nNemačka televizija navodi da primirje može pomoći da se oživi plan Saveta bezbednosti UN o stvaranju prelazne vlade u Siriji, usvajanju novog ustava, kao i o održavanju slobodnih izbora na leto 2017. godine.


EU će do sredine marta dati mišljenje o upotrebi američke vakcine Janssen\nEvropa je trenutno odobrila vakcine Pfizer / BioNTech, Moderna i AstraZeneca / Oxford\nEvropska agencija za lijekove (EMA) saopćila je da bi do sredine marta mogla izdati mišljenje o tome hoće li po ubrzanoj proceduri odobriti vakcinu COVID-19 proizvođača Johnson & Johnson.\nAmerički proizvođač lijekova podnio je prijavu za odobrenje vakcine pod nazivom COVID-19 Vaccine Janssen kod EMA-e, dok vakcinu također ocjenjuju američke nadležne agencije.\nNadzorni organ EU rekao je da je brzi pregled Johnson vakcine protiv koronavirusa od strane njegovog odbora za lijekove moguć jer je već procijenio neke podatke, a sada će razmotriti učinkovitost, sigurnost i kvalitet vakcine, prenosi Reuters.\nIz kompanije Johnson & Johnson rekli su da su spremni započeti distribuciju vakcina unutar Evropske unije u drugom tromjesečju 2021. godine.\nVakcina s jednom dozom, koju je razvila J&J-ova jedinica Janssen, bila je 66 posto učinkovita u prevenciji COVID-19 u velikom globalnom ispitivanju protiv više varijanti virusa, pokazalo je istraživanje prošlog mjeseca.\nIako su vakcine drugih proizvođača pokazale viši stepen zaštite od novog koronavirusa, Johnson & Johnson vakcina mogla bi pomoći u povećanju snabdijevanja i pojednostavljenju kampanja imunizacije, jer ne zahtijeva drugu dozu niti je treba zamrznuti.\nEvropa je trenutno odobrila vakcine Pfizer / BioNTech, Moderna i AstraZeneca / Oxford.


Roman „Balkanska međa“ predstavljen u Domu vojske\nTanjug 12. juna 2019. 17:53\nBEOGRAD – Roman „Balkanska međa“ ruskog autora Ivana Naumova, u zidanju „Informatike“, predstavljen je danas u Domu vojske na godišnjicu dolaska Rusa u Prištinu.\nKnjiga, koja je u Rusiji ugledala svetlost dana ovog proleća, kada i istoimeni film, rusko-srpska ratna drama, posvećena je tajnoj operaciji preuzimanja aerodroma Slatina na Kosovu i Metohiji po završetku NATO bombardovanja SR Jugoslavije 1999. godine.\nNaumov je rekao da je bio inspirisan istorijskim događajem, ulaskom ruske vojske na Kosovo,12. juna 1999. godine, kojim je, kako je primetio, počeo novi period u Rusiji od kojeg ne odstupaju ni danas, a veoma je važan kako za Srbiju tako i za Rusiju.\nOn je istakao da je bilo veoma teško doći do pravih informacija o ovom događaju, ali da je kroz razgovore sa učesnicima desanta, ulazak ruskih snaga na aerodrom, u romanu dosta tačno prikazan.\nRuski istoričar Aleksej Timofejev je ukazao na to da je, kako navodi izdavač, ulaskom ruskog bataljona na aerodrom „Slatina“ u Prištini, u stvari „početak Nove Rusije“, koja se razvija 20 godina.\nGlumac Miloš Biković je na promociji rekao da su i film i roman „Balkanska međa“ jedna vrsta borbe za kulturu, zaštitu identiteta i naše istorije i zahvalio autoru i ruskim producentima na podršci.\nIstoričar Predrag Marković je kazao da je „Balkanska međa“ dokaz da „velika ruska kultura može da bude ravnopravna, čak i nadmoćna, kada su u pitanju žanrovi koji se smatraju tipično zapadnim“.


Igor Crnadak: Rusija poštuje volju BiH da ide u EU – Cafe.ba\nIgor Crnadak: Rusija poštuje volju BiH da ide u EU\n– Imamo najjaču moguću podršku Dejtonskom mirovnom sprazumu. Rusija poštuje našu volju da idemo u Evropsku uniju i naš konsenzus oko toga. Isto kao što uvažava i cijeni našu želju da pralelno nastavimo razvijati odnose sa Rusijom, rekao je Crnadak\nZahvaljujući potpisivanju sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o rješavanju klirinškog duga, u narednim sedmicama će 125 miliona dolara stići BiH, kazao je ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak, javlja Anadolu Agency.\nCrnadak je na konferenciji za novinare u Banjaluci govorio o svom četvrtom sastanku da Sergejom Lavrovom, ruskim ministrom inostranih poslova.\n“Imamo najjaču moguću podršku Dejtonskom mirovnom sprazumu. Rusija poštuje našu volju da idemo u Evropsku uniju i naš konsenzus oko toga. Isto kao što uvažava i cijeni našu želju da pralelno nastavimo razvijati odnose sa Rusijom”, rekao je Crnadak.\nDodao je da se posebno zahvalio Lavrovu na potpisivanju sporazuma o klirinškom dugu navodeći da mu je žao što Milorad Dodik, predsjednik RS, pokušava da sebi pripiše zasluge za to.\n“Kada taj novac dođe u RS, vidjeće se koliko su glupe sve izjave oko toga da srpski predstavnici u Sarajevu koče da novac dolazi u RS”, rekao je Crnadak.\nOsvrćući se na nedavne izjave Dodika, rekao je da je za RS najvažnije da se u narednom periodu spuste tenzije i pozvao predsjednika RS da “spusti loptu” i da “ne bude svakom loncu poklopac”.\nGovoreći o najavama Denisa Zvizdića, predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, da je moguće obezbjediti većinu u državnom parlamentu potrebnu za usvajanje seta ekonomskih zakona, Crnadak je rekao da nije upoznat s tim šta Zvizdić ima na umu.\n“Uvijek je dobro da se razgovara, znate da Savez za promjene nije bio apsolutno protiv, nego smo željeli da zaštitimo poljoprivredne proizvođače”, rekao je Crnadak.\nOdgovarajući na pitanja novinara o navodnim razgovorima o referendumu o secesiji RS, Crnadak je rekao da sa Lavrovom nije razgovarao o tome, ali da jeste o situaciji u BiH i ponovio da BiH ima podršku na dejtonskim osnovama, kao i da RS ima podršku u skladu sa Dejtonskim sporazumom.\n“Razgovarali smo o tome da je potrebno da se nastavi sa reformama i borbom za bolji život i da će to biti uz jačanje bilateralne saradnje”, rekao je Crnadak i dodao da nije stekao utisak da postoji velika zabrinutost, ali da postoji interesovanje za situaciju u BiH.\nMektić: Tužilaštvo neće ništa uraditi na mom slučaju


Zagađenje predstavlja poziv na buđenje u Albaniji (SETimes.com)\nZagađenje predstavlja poziv na buđenje u Albaniji\nStručnjaci za okoliš oglašavaju uzbunu da su zagađenje i ogoljivanje šuma u Albaniji na najvišem nivou u Evropi, dok se problem dalje pogoršava neaktivnošću vlasti.\nErl Murati za Southeast European Times iz Tirane -- 05/12/11 Ispred parlamenta, Albanci protestiraju protiv nacrta zakona o uvozu otpada. [Reuters] "U prašini u Tirani ima malo zraka," šali se stručnjak za okoliš Sazan Guri, čelnik Ekološke evropske alijanse, opisujući stanje zagađenosti zraka u glavnom gradu Albanije. On kaže da stanje ni u drugim dijelovima zemlje nije mnogo bolje, te da je Albanija jedna od najzagađenijih zemalja u Evropi. "Prosječna brzina naših vozila je 7-12 km na sat, dok je u Beču i svakom drugom evropskom gradu prosjek 50-60 km na sat. Iako mi imamo pet puta manje vozila nego Beč, ona prouzrokuju 50 puta više zagađenja," kaže Guri za SETimes. Veći broj zaustavljanja i manja brzina znače veće zagađenje, kaže Guri, ali to nije sve. Stari automobili na cestama s visokim nivoom emisija u zrak doprinose velikom nivou zagađenosti, kao i građevinski projekti koji ne ispunjavaju okolišne kriterije. Raširena praksa spaljivanja smeća također dodatno komplicira problem. "Dim koji izlazi iz izduvnih cijevi automobila, sa građevinskih objekata na cestama, prašina i ultravioletni zraci stvaraju fotohemijski smog, koji ostaje na visini do 100 metara," pojasnio je on. Taj smog ima hemijskog sadržaja i u obliku je oblaka, i često se primijeti u nekim gradovima Albanije. Uz zagađenje "cijelih čestica" zvanih LNP, Tirana u prosjeku ima 323 mikrograma po kubnom metru zraka, malo preko četiri puta više od nivoa u EU. Lider Eko-pokreta Xhemal Mato izjavio je za SETimes da je centralni problem taj što vlasti ne uzimaju cifre iz posmatranja zagađenosti zraka za ozbiljno. "Te alarmantne cifre uopće ne smetaju albanskim vlastima. Jedan drugi problem je da mi pratimo samo zrak, nakon što je Evropsko vijeće [to uspostavilo kao] obavezu, ali ne i kopno i vodu. Tako da ne znamo u kakvom su oni stanju," kaže Mato. Neki komentatori tvrde da je taj stav izgleda naslijeđen iz ranijih vremena, kad je bivši komunistički režim pokušao graditi tešku industriju -- većinom s ruskom i kineskom tehnologijom, koja jako zagađuje -- a zaštita okoliša nije bila na dnevnom redu. Mnoge velike fabrike tad sagrađene sad leže napuštene, uz ogromne gomile željezarije i otrovnih materijala za koje niko ne brine, što dodatno utječe na nivo zagađenosti. Mato ukazuje na jedan dodatni problem -- uništavanje albanskih šuma, jer je zemlja izgubila značajan dio njih. "Prema podacima Evropskog instituta koji proučava šume satelitskim snimanjem, Albanija ove godine ima veći procenat izgorjele šume nego ijedna druga zemlja. Međutim, niko ne sadi drveće, a kad dođe sezona, vlasti kažu da su posadile 100 ili 200 stabala, dok u susjednim zemljama poput Makedonije sade i po pet miliona stabala u sezoni," kaže Mato za SETimes. Iako je okoliš jako ugrožen, još alarmantnije je nepostojanje konkretnog interesa od strane nadležnih institucija, dodaje on. Predstavnici vlasti se s tim ne slažu i tvrde da je 2011. godina bila posebna godina za razvoj šuma. "U Međunarodnoj godini šuma, koju je proglasio Forum UN-a za šume, pošumili smo i obnovili površinu od 1.000 hektara," izjavio je za SETimes ministar za okoliš, šume i vodoprivredu Fatmir Mediu. Mediu tvrdi da se Albanija približava evropskim standardima i da je ostvarila neka postignuća u oblasti zaštite okoliša. Povezani članciLoading\n"Međutim, pitanja okoliša u Albaniji još uvijek su akutne prirode: naslijeđena ili stvorena tokom zadnje dvije decenije. Ja vjerujem da ta pitanja predstavljaju poziv na buđenje svakog građanina, lokalne i centralne uprave, za svo društvo i političare, jer se radi o našim životima i životima naše djece," izjavio je Mediu. Ogorčeni što vlada ne čini mnogo na tom problemu, građani su se jako razljutili na odluku o usvajanju zakona o uvozu otpada. Početkom novembra su na ulicama ispred parlamenta protestirali demonstranti. Vlada je ustvrdila da će se spornim zakonskim prijedlogom omogućiti uvoz samo ograničene liste netoksičnog otpada za svrhe reciklaže, ali aktivisti u oblasti okoliša tvrde da će, pored toga što je vrlo zagađena, Albanija postati i kanta za recikliranje u stražnjem dvorištu Evrope. Sličan pokušaj osujećen je 2004. zbog snažnog protivljenja javnosti. Ovaj sadržaj je naručen za SETimes.com.


Kikl najavio da će tražiti glasanje o poverenju Kurcu\nTanjug 8. oktobra 2021. 11:38\nBEČ – Lider Slobodarske partije Austrije (FPO) Herbert Kikl najavio je danas da će na vanrednoj sednici austrijskog parlamenta zakazanoj za utorak podneti zahtev za glasanje o poverenju kancelaru Sebastijanu Kurcu.\n“U utorak ću podneti zahtev za glasanje o poverenju kancelaru Kurcu. Čuo sam da će biti još zahteva. Razgovaraćemo da vidimo da li ih možemo podneti zajednički“, poručio je on na konferenciji za štampu.\nKikl je objasnio da je zahtev usmeren protiv „sistema Kurc“ i svega što ide uz taj sistem.\nRekao je da smatra da je nakon pokretanje nove istrage protiv Kurca i njegovih bliskih saradnika neophodno da se brzo reaguje i zaštiti demokratija, te podstakne da se nađe put da više na vlasti ne mogu biti ljudi protiv kojih se vodi istraga.\nRekao je da zna za argumentaciju Kurca da treba da važi pretpostavka nevinosti, dodajući da je to važna vrednost i da mora da važi za sve, pa tako i za njega.\nAli je istovremeno ukazao da su Kurc i njegovi saradnici sami krivi, zbog sopstvenih moralnih vrednosti i izjava koje su dali maja 2019.\nTime se Kikl osvrnuo na aferu “Ibica”, koja je srušila vladu koju su činili Narodna partija (OVP) kancelara Kurca i FPO, koju je tada vodio Hajnc-Kristijan Štrahe, a koji je bio predmet korupcionaške afere.\nKikl je najavio da će u razgovoru sa predsednikom Austrije Aleksanderom van der Belenom zahtevati da kao i u maju 2019. bude dosledan.


Novo rusko TAJNO ORUŽJE ostavilo u šoku AMERIČKE GENERALE, mornarica nije znala ni gde se nalazi ... | WebTribune\nHome IZBOR Novo rusko TAJNO ORUŽJE ostavilo u šoku AMERIČKE GENERALE, mornarica nije znala ni gde se nalazi …\nPosted date: август 15, 2017 In: IZBOR, SPEKTAR\nZapad je u šoku od vesti o tome da je Rusija izvršila ispitivanja svog najnovijeg sajber oružja (upravo baš) na brodovima SAD.\nKako su odmah izvestile i britanske i američke novine, 22. juna došlo je do neobičnog incidenta u Crnom Moru, kada je odjednom nekoliko desetina američkih brodova ustanovilo da im navigacioni sistemi GPS daju netačne podatke o položaju na kome se nalaze.\nNa jednom od brodova američke ratne mornarice je, sudeći po njegovom navigacionom sistemu GPS, ustanovljeno da se lađa nalazi na kopnu, 32 kilometra udaljena od mora – kod mesta Gelendžik.\nOve nepravilnosti primećene su i na još 30 amerskih brodova, koji su se nalazili nedaleko od ruskih obala.\nInteresantan je fakt i to da se upravo u to vreme nedaleko od tog mesta, u zoni odgovornosti NATO, nalazila i grupacija brodova Ratne mornarice Rusije.\nIzveštaj o neshvatljivim greškama u radu elektronskih sistema odmah je poslat u vojnu komandu SAD.\nU vezi toga pojavila se verzija da je Rusija isprobavala nepoznato sajber-oružje, koje neprijatelju onemogućava da održava kurs plovidbe brodova i koje ometa navigaciju i daje pogrešne podatke o brodovima koji se nalaze u blizini.\nSve ovo samo upozorava da će od sada piloti NATO morati da budu veoma oprezni tokom letova, jer njihovi navigacioni sistemi GPS moguda ih odvedu sasvim negde drugde nego gde su nameravali da dođu radi izvršenja borbenih zadataka ili obuke.\nTakođe će morati da paze i kad budu puštali rakete – jer se isti sistemi koriste i za njihovo navođenje…\nAmerika ne može da zaustavi Kim Džong Una a Kina i Rusija ne žele, evo zašto – VIDEO\nPUTIN IZAZVAO UŽAS U NSP : Ne napadaju oni S. Koreju zbog nuklearki nego zbog onoga što niko nema, zbog retkih …\nMOSKVA ZAUZELA ČVRST STAV ZA BALKAN: Srbija i Crna Gora Putinova crvena linija\n40 godina nisu mogli da reše slučajeve 90 ubistava a onda su našli ubicu na najneverovatnijem mestu – VIDEO\n8 životnih pitanja koja te bog NIKADA neće pitati, EVO ŠTA TO ZNAČI\nPOSTAJE OPASNO – ONO ŠTO SU IZBEGAVALI, DOGODILO SE: Amerikanci ubili petoricu Rusa u Siriji …\nIZRAEL I SAD U TEŠKOM ŠOKU, KO JE POSLAO PORUKU: Misteriozna letilica došla iz Sirije, izbegla najpreciznije rakete i vratila se\nPostoji jedan čovek na planeti koji može da trči zauvek – VIDEO\nNAUČNE MANIPULACIJE ZA “OZBILJNE” DOKAZE: Navodni predak čovekov je mnogo stariji, pa samim tim …\nDAČIĆ: Srbija neće priznati Kosovo zbog ulaska u EU\nŠTA JE TO UPLAŠILO AMERIKU? “Moramo stići Rusiju i Kinu u primeni veštačke inteligencije”\nPrepoznajte svoj stil spavanja i protumačite signale koje vam javlja organizam\nDa li shvatate šta ste pojeli kada pečete hranu u aluminijumskoj foliji?


“Nadam se da će ovaj dar od srca sa ljubavlju biti prihvaćen i simbolično predstavljati prekretnicu ka novim i boljim odnosima Srbije i Crne Gore, dve bratske i prijateljske zemlje”, glasila je poruka srpskog ministra u Podgorici Vladimira Božovića.\nUprkos ovoj patetičnoj poruci, tri respiratora koje je Crna Gora naručila od švedske firme sa sjedištem u Srbiji, zadržana su na granici, a onda i a potom i konfiskovani.\nPokušaj Srbije da naknadno “poklanja” respiratore, naišao je i na odobravanje velikosrpskih krugova u Crnoj Gori, poput predsjednika opštine Berane Dragoslav Šćekić koji je i uprkos odluci Vlade tražio respiratore.\nPredsjednik Nove srpske demokratije Andrija Madnić je otišai korak dalje, te okarakterisao odluku vlade kao “potpisivanje srmtne presude”, te i likovao o navodnom boljem položaju Srbije po broju zaraženih u odnosu na Crnu Goru.\nInače, crnogorska vlada je u cilju da nadomjesti gubitak zbog srpskog oduzimanja respiratora već stupila u kontakte sa dobavljačem iz Hrvatske.


Tači zatražio izbornu reformu\nPredsednik Kosova, Hašim Tači zatražio je na sastanku sa predstavnicima političkih partija reformu izbornog sistema.\nOn je kazao da su najpre potrebne zakonske izmene koje se tiču načina izbora predsednika države, odluka između jedne ili više izbornih jedinica na Kosovu, otvorene ili zatvorene liste, kao i određivanje izbornog cenzusa, da li će on ostati 5 odsto ili će se smanjiti.\n“Sve ove mere trebaju da učine glasanje lakšim i pravičnijim“, rekao je Tači.\nOn je takođe dao predlog o smanjenju broja poslanika sa 120, koliko ih je sada, na 100, i dodelu po jednog mesta u Skupštini za crnogorsku i hrvatsku zajednicu koje još uvek nemaju svoje predstavnike.\nNa ovom sastanku, stavove Demokratske stranke Kosova, o izbornoj reformi je izneo njen zamenik predsednika Enver Hodžaj, koji je rekao da Kosovo ima sasvim drugačiji unutrašnji kontekst.\n„Trenutni politički sistem, trenutnu ustavni sistem, ali i trenutnu izborni sistem su proizvod jedne rane faze stvaranja države Kosova. Nova faza treba da se reflektuje poboljšanjem izbornog sistema“, rekao je Hodžaj.\nLider Demokratskog saveza Kosova Isa Mustafa, istakao je da njegova partija podrža potrebne izmene i reforme, kako bi i lokalni izbori, koji predstoje za manje od godinu dana, kao i oni centralni za godinu i po dana, bili pripremljeni na vreme.\nSastanku su prisustvovali predstavnici 15 političkih, parlamentarnih i neparlamentarnih grupacija, koji predstavljaju sve zajednice na Kosovu, zatim ambasade SAD-a, Kancelarije EU i ambasador OEBS-a na Kosovu, predsednica CIK-a i predstavnici civilnog društva.\nSastanku se nije odazvala kosovska opozicija, kao ni predstavnici Srpske liste.


FoNet | 30. sep 2017.\nReporteri bez granica (RSF) u ime srpskih novinara pozivaju međunarodnu zajednicu da osudi sve veće neprijateljstvo vlasti prema novinarima i medijima u Srbiji, satoji u saopštenju objavljenom na sajtu ove organizacije.\nRSF pozivaju srpske vlasti da prestanu sa pritiskom i zastrašivanjem nezavisih medija. Pobod za ovu reakciju RSF su pritisak na Vranjske i njihovog vlasnika Vukašina Obradovića i urednika portala KRIK Stevana Dojčinovića.\nObradović je u znak protesta zopočeo štrajk glađu 19. Septembra sa željom da skrene pažnju na „besmislenost borbe za slobodu medija“, kako je izjavio, „koju vodi u poslednjih 30 godina“.\nMediji koji kritikuju predsednika Aleksandra Vučića uglavnom zavise od javnih subvencija a vlasti im nameću sve drastičnije uslove s jedinim ciljem da im smanje broj i utišaju ih.\n„Fundamentalno važno je da srpske vlasti osude ciljano uznemiravanje i napade na medijske kuće kao što su Vranjske novine i da moraju osigurati da se svi mediji tretiraju na pravi način“, rekla je Pauline Ades-Mevel, šef kancelarije RS-a za EU i Balkan.\nSajt KRIK i njegov urednik Stevan Dojčinović bili su meta ljutih napada Pokreta socijalista i medija koji podržavaju vlast jer su otvorilii pitanje kupovine stana ministra odbrane Vulina.\nMinistar odbrane je Dojčinovića nazvao „narkomanom i velikim neprijateljem države“ bez odbijanja tvrdnji iznesenih u članku ili objašnjenja kako je stekao novac za koji je kupio stan.\n„RSF osuđuje kampanje zastrašivanja opozicionih medija, uključujući pretnje, ucene i poreske revizije, koji su osmišljeni da se reše izdanja i publikacija koje uznemiravaju vladu“, dodala je Ades-Mevel.\nNezavisni mediji u Srbiji pokušavaju da privuku pažnju međunarodne zajednice na svoje probleme. Nekoliko udruženja novinara iz Srbije objavilo je ove nedelje zajednički apel „međunarodnim organizacijama da javno osude kršenje slobode medija u Srbiji“.\n„Vlasti koriste državne institucije i pro-vladine medije da napadaju i maltretiraju“ nepodobne „medije i novinare“, istaknuto je u zajedničkoj izjavi, uz poziv međunarodnim organizacijama da prestanu sa ignorisnjem teških problema novinara u Srbiji i da pomognu u zaštiti demokratskih vrednosti koje oni brane.\nSrbija je rangirana na 66. mesto od 180 zemalja u indeksu Svetske slobode štampe u RSF-u 2017. godini, kaže se u saopštenju RSF.\nPreko 150 medija i NVO u akciji za slobodu medija, sledi „zamračenje“\nProglas Za slobodu medija: Izbor više ne postoji\nGašenje Vranjskih Napadi na KRIK Reporteri bez granica Za slobodu medija\n← Mrak medijskog tržišta\nPolicija četiri meseca nije identifikovala sve napadače na novinare na mitingu SNS-a →


Đurović: Turisti iz Crbije dobrodošli - Glas Srpske\nĐurović: Turisti iz Crbije dobrodošli\nSrna 27.05.2022 18:09\nPODGORICA - Turisti iz Srbije dobrodošli su i ove sezone u Crnu Goru, poručio je ministar ekonomskog razvoja i turizma Crne Gore Goran Đurović.\nĐurović se danas u Beogradu sastao sa ministrom trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tatjanom Matić, sa kojom je razgovarao o mogućnostima unapređenja saradnje u oblasti ekonomije i turizma, saopšteno je iz crnogorskog resornog ministarstva.\n“Zbog toga sam danas ovđe, cijeneći broj turista iz Srbije koji posjećuju Crnu Goru svake godine i nadam se da se vraćaju sa lijepim utiscima. Poručujem svim građanima Srbije da su dobrodošli i ove sezone u Crnu Goru”, poručio je Đurović.\nU saopštenju se navodi da je Matićeva rekla da je crnogorsko tržište prioritetno emitivno turističko tržište za Srbiju i da su se turisti iz Crne Gore u prva tri mjeseca ove godine našli na šestom mjestu prema broju dolazaka u Srbiju.\nĐurović i Matićeva su izrazili uvjerenje da će se uz zajednički rad u okviru novoformirane radne grupe za promociju u oblasti turizma Srbije i Crne Gore, postići značajni rezultati u obje države.\nTokom sastanka razgovarano je i snabdijevanju osnovnim životnim namirnicama i inicijativi “Otvoreni Balkan”.\nĐurović je podsjetio je da će predsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović prisustvovati samitu te inicijative u Ohridu.\n“To je velika šansa da se on lično uvjeri koji su to benefiti koje sa sobom donosi žOtvoreni Balkanž i procijeni da li Crne Gora treba da bude dio toga projekta ili ne”, zaključio je Đurović.