Andrija Mandić Biografija - Biografija.org\nPolitičar (1965. - )\nFoto: NSD2009 / CC BY SA 4.0\nAndrija Mandić je crnogorski i srpski političar, predsednik stranke Nova srpska demokratija (NSD), te jedan od lidera političkog saveza Demokratski front (DF). Rođen je 19. januara 1965. godine u Šavniku. Živi i radi u Podgorici.\nPre nego što se uključio u politički život Crne Gore, Mandić je bio direktor i suvlasnik akcionarskog društva za preradu obojenih metala.\nPolitikom je počeo da se bavi devedesetih godina 20. veka. Tokom 1990. godine bio je aktivista Saveza reforskih snaga Jugoslavije na čijem je čelu bio Ante Marković.\nOd 1990. do 1999. godine bio je u Narodnoj stranci. Kao kadar te partije obavljao je funkciju zamenika saveznog ministra trgovine Milana Beka.\nMandić je 1997. godine sa grupom istomišljenika osnovao Srpsku narodnu stranku (SNS). Obavljao je funkciju predsednika Izvršnog odbora te partije.\nBio je na čelu koalicije „Srpska lista“, te njen predsednički kandidat na izborima 2008. godine. Osim toga, Mandić je bio i jedan od lidera koalicije „Bolja Crna Gora“.\nStranku Nova srpska demokratija formirao je 2009. godine, a od tada do danas (septembar 2021. godine) više puta je biran za njenog predsednika.\nU periodu od 2006. do 2020. godine biran je četiri puta za poslanika u Skupštini Crne Gore.\nMandić važi za jednog od najvećih kritičara Mila Đukanovića i njegove Demokratske partije socijalista (DPS). Protivio se odvajanju Crne Gore od Srbije, nezavisnosti Kosova i pristupanju Crne Gore NATO savezu.\nAndrija Mandić je rođen 1965. godine u Šavniku. Diplomirao je na Metalurško-tehnološkom fakultetu u Podgorici.\nKako se navodi na zvaničnom sajtu njegove partije, pre aktivnog političkog angažmana Mandić je bio uspešan preduzetnik. Bio je direktor i suvlasnik akcionarskog društva za preradu obojenih metala, a organizovao je i prvu privatnu proizvodnju aluminijumskih legura u Crnoj Gori.\nAndrija Mandić je tokom 1990. godine bio aktivista Saveza reformskih snaga Ante Markovića. Nakon što se Jugoslavija raspala pridružio se Narodnoj stranci na čijem je čelu tada bio profesor doktor Božidar Bojović.\nPosle raskola u Narodnoj stranci, Mandić se priklonio Bojoviću, a nakon toga je izabran za zamenika saveznog ministra trgovine Milana Beka.\nMandić je 1997. godine postao član Srpske narodne stranke (SNS). Tri godine kasnije postao je predsednik Izvršnog odbora SNS, a na izborima 2001. godine izabran je za poslanika u Skupštini Crne Gore.\nDve godine kasnije Mandić je postao predsednik Srpske narodne stranke i na toj funkciji je ostao do 2009. godine.\nU međuvremenu je bio član delegacije Skupštine Crne Gore u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope, član Ustavnog odbora, Odbora za bezbednost i odbranu, te Odbora za antikorupciju u Skupštini Crne Gore.\nMandić je bio član delegacije u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS).\nMandić je bio jedan od protivnika nezavisnosti Crne Gore od tadašnje Državne zajednice Srbije i Crne Gore. Za razliku od nekih drugih partija, rukovodstvo SNS je zauzelo stav da ne bi trebalo da se ulazi u pregovore sa vladajućim partijama u Crnoj Gori oko pitanja otcepljenja od Srbije. Zato su na početku ostali izvan pregovaračkog procesa koji se odvijao pod pokroviteljstvom Evropske unije.\nZastupali su stav da odluka o nezavisnosti može da bude donesena samo ukoliko se u prilog nezavisnosti izjasni apsolutna većina od ukupnog broja građana sa pravom glasa. Sa druge strane, vladajuće stranke su isticale da je za donošenje takve odluke potrebna prosta većina onih koji će izaći na glasanje.\nPredstavnici Evropske unije su predložili da se odluka o nezavisnosti može smatrati važećom ako se u prilog nezavisnosti izjasni više od 55 odsto važećih glasova.\nPredsedništvo Srpske narodne stranke je na sednici održanoj 22. februara 2006. godine donelo odluku da se predlog EU podrži. Na skupštinskom zasedanju 1. marta izglasan je Zakon o referendumu o državno-pravnom statusu Republike Crne Gore. Mandić je bio među 60 poslanika koji su glasali za.\nNa referendumu koji je održan 21. marta 2006. godine 55.5 odsto građana je kazalo da podržava izlazak Crne Gore iz zajednice sa Srbijom. Prema usvojenom Zakonu to je značilo da su građani Crne Gore odlučili da istupe iz zajednice sa Srbijom.\nSNS i druge opozicione stranke omogućile su vladajućoj Demokratskoj partiji socijalista i drugim partijama koje su se zalagale za nezavisnost da program nezavisnosti države ostvare bez podrške apsolutne većine birača u Crnoj Gori.\nNakon referenduma Mandić je najavio podnošenje ostavke na funkciju predsednika Srpske narodne stranke, ali je Glavni odbor SNS odlučio da njegovu ostavku ne uvaži.\nSrpska lista, Srpska sloga i nezavisnost Kosova\nNakon proglašenja nezavisnosti Crne Gore, Mandić je predložio unionističkim strankama širu koaliciju pod nazivom „Srpska lista“. Veće partije su taj predlog odbile, a deo SNP-a je pristao na takvu vrstu saradnje.\nNa parlamentarnim izborima koji su održani u septembru 2006. godine „Srpska lista“ je osvojila oko 50 hiljada glasova, tj. 12 poslaničkih mandata u Skupštini Crne Gore.\nNa Predsedničkim izborima koji su u Crnoj Gori održani u aprilu 2008. godine bio je kandidat koalicije „Srpska sloga“. Sa oko 64 hiljade glasova zauzeo je drugu poziciju, a za predsednika je izabran Filip Vujanović (DPS).\nNakon što je Vlada Crne Gore 10. oktobra 2008. godine priznala nezavisnost Kosova, Mandić je s istomišljenicima izašao na proteste u Podgorici. 13. oktobra je započeo štrajk glađu zbog odluke o priznanju Kosova. Štrajk je prekinuo nakon 13 dana zbog zdravstvenih problema.\nPriznavanje nezavisnosti Kosova okarakterisao je kao „jednu od najvećih izdaja koju je crnogorski režim u istoriji napravio.“\nKrajem 2018. godine Mandić je pokrenuo inicijativu za ujedninjenje srpskih stranaka u Crnoj Gori. Predlog su prihvatile Narodna socijalistička stranka i još nekoliko manjih partija.\nIz njihovog saveza stvorena je partija Nova srpska demokratija. 24. januara 2009. godine Andrija Mandić je prvi put izabran za njenog predsednika.\nPred Parlamentarne izbore 2010. godine Nova srpska demokratija sklopila je koaliciju pod nazivom „Bolja Crna Gora“ sa Socijalističkom narodnom partijom i Pokretom za promene Nebojše Medojevića.\nMandić je sa Nebojšom Medojevićem, liderom Pokreta za promene pred izbore 2012. godine formirao koaliciju pod nazivom „Demokratski front“. Pored Nove srpske demokratije i Pokreta za promene u DF je ušla Demokratska stranka jedinstva, deo Socijalističke narodne partije, te grupa nestranačkih osoba i javnih ličnosti.\nZa lidera koalicije izabran je Miodrag Lekić, nekadašnji ministar vanjskih poslova Crne Gore i dugogodišnji ambasador u Italiji.\nNa Parlamentarnim izborima koji su u Crnoj Gori održani 2012. godine Demokratski front je osvojio 22.8 odsto glasova. Sa 20 poslanika u Skupštini Crne Gore, postali su najjača opoziciona snaga u najvišem zakonodavnom telu Crne Gore.\nKandidat DF-a na Predsedničkim izborima koji su održani 2013. godine bio je Miodrag Lekić. On je osvojio 48.8 odsto, a tadašnji predsednik Crne Gore Filip Vujanović 51.2 odsto glasova. Obojica su proglasili pobedu, a nakon toga je usledio sudski spor oko stvarnog izbornog rezultata.\nMandić i drugi čelnici DF-a, kao i mnogih opozicionih stranaka tvrdili su da su izbori pokradeni.\nLider NSD-a je bio jedan od organizatora protesta ispred Skupštine koji su održani u jesen 2015. godine. Pristalice DF-a su 27. septembra blokirali jednu od najvećih saobraćajnica u Podgorici, a postavili su i šatore ispred zgrade parlamenta.\nZahtevi opozicionih predstavnika su bili formiranje prelazne vlade i organizovanje fer izbora. Međutim, pokazivali su i otpor prema ulasku Crne Gore u NATO, kao i donošenju Zakona o slobodi veroispovesti.\nProtesti su kulminirali 18. oktobra 2015. godine kada je došlo do sukoba sa policijom. Opozicioni lideri su tvrdili da je policija prekoračila silu tokom „obračuna“ sa građanima.\nMandić je bio nosilac liste „Demokratski front – Mi ili on“ na Parlamentarnim izborima koji su održani 16. oktobra 2016. godine. Na dan izbora pozvao ga je tadašnji ministar unutrašnjih poslova Goran Danilović koji mu je saopštio da bi se u slučaju da opozicija proglasi pobedu i izađe na ulice kako bi tu pobedu proslavila, moglo doći do ozbiljnih nereda.\nUbrzo su pojedini mediji objavili da je nekolicina državljana Srbije uhapšena zbog pokušaja da izvedu državni udar na dan izbora u Crnoj Gori.\nPrema tvrdnjama čelnika DF-a, to je dovelo do smanjenja izlaznosti njihovih birača, te je izborni rezultat išao u korist Demokratskoj partiji socijalisti i njihovim koalicionim partnerima koji su ponovo uspeli da formiraju vlast.\nPolovinom 2017. godine Andrija Mandić i Milan Knežević našli su se među optuženima za navodni pokušaj državnog udara na dan izbora 2016. godine. U optužnici Tužilaštva navedeno je da je u Crnoj Gori 16. oktobra 2016. godine sprečen državni udar.\nMilivoje Katnić, specijalni državni tužilac je naveo da je u noći održavanja izbora bilo planirano da dođe do upada u zgradu skupštine, hapšenja i likvidacije tadašnjeg premijera Milo Đukanović.\nPrema navodima tužilaca, postojao je osnov sumnje da je Mandić deo kriminalne organizacije koju su osnovali ruski državljani Eduard Širokov (Šišmakov) i Vladimir Popov sa ciljem izvođenja dela terorizma i drugih kaznenih dela.\nTom prilikom uhapšen je Mandićev vozać Mihailo Čađenović i nekoliko državljana Srbije. Mandić je tvrdio da ne poznaje nikoga od osumničenih osim svog vozača. Kneževiću i Mandiću nije određen pritvor, ali je zatraženo od Skupštine da im skine poslanički imunitet, što se i dogodilo.\nSuđenje je počelo 24. maja 2017. godine, a Mandić se izjasnio da nije kriv za ono što ga Tužilaštvo tereti, te da je reč o „montiranom procesu“ sa ciljem da se DF proglasi terorističkom organizacijom, da im se zabrani rad, te da se bez njihove saglasnosti uvede Crna Gora u NATO savez.\nU maju 2019. godine Viši sud u Podgorici osudio je Andriju Mandića i Milana Kneževića na po pet godina zatvora. Sutkinja Suzana Mungoša je u iznošenju presude istakla da su svi koji su obuhvaćeni optužnicom krivi za pokušaj terorizma na dan parlamentarnih izbora 2016. godine.\nApelacioni sud u Podgorici je 9. februara 2021. godine ukinuo presudu prvostepeno osuđenima u predmetu „Državni udar“. U obrazloženju te odluke se, između ostalog navodi da je Veće višeg suda „potpuno pogrešno donosilo zaključke u odnosu na dokaze koji su provedeni tokom suđenja„.\nZbog crkava i manastira na ulice\nKrajem decembra 2019. godine vladajuća većina u Skupštini Crne Gore usvojila je sporni Zakon o slobodi veroispovesti kojim se predviđa da država postaje vlasnik svih verskih objekata koji su izgrađeni do decembra 1918. godine, ukoliko verske zajednice ne dokažu vlasništvo.\nTome je prethodila rasprava koja je rezultovala sukobom između poslanika DF-a i poslanika vladajuće koalicije. Dvadeset poslanika opozicije je privedeno, od kojih je 13 uhapšeno zbog kršenja Zakona o javnom redu i miru. Među njima je bio i Andrija Mandić koji je pozvao vernike Srpske pravoslavne crkve da izađu na ulice kako bi sprečili „otimanje svetinja“.\nU noći između 28. i 29. decembra građani su počeli da se okupljaju na ulicama Podgorice, a nakon toga i drugih gradova. Protest opozicije je ubrzo pretvorio u litije u kojima je učestvovalo na stotine hiljada ljudi širom Crne Gore.\nPod sloganom „Ne damo svetinje“ građani su mirnim šetnjama izrazili svoje nezadovoljstvo zbog izglasavanja tog zakona, a podržalo ih je i sveštenstvo SPC, konkretno pokojni mitropolit Amfilohije i vladika Joanikije.\nNa krilima litija do izborne pobede\nDemokratski front je i na Parlamentarne izbore koji su održani 30. avgusta 2020. godine izašao sa jednom listom pod nazivom „Za budućnost Crne Gore“. Pored stranaka koje čine DF pridružilo im se i nekoliko manjih partija, a za nosioca liste izabran je profesor Zdravko Krivokapić.\nMandić je odlučio da se kandiduje za poslanika, ali sa poslednjeg mesta te liste, kako bi ustupio svoje mesto Krivokapiću.\nDF je na izborima osvojio 18 poslaničkih mandata, što je otvorilo mogućnost da sa opozicionim koalicijama „Mir je naša nacija“ i „Crno na bijelo“ formira novu vladu Crne Gore. Za mandatara je izabran Zdravko Krivokapić koji je doneo odluku da formira ekspertsku, a ne političku vladu.\nTa odluka, a pre toga i koalicioni sporazum koji je potpisao sa liderima druge dve koalicije Aleksom Bečićem i Dritanom Abazovićem da neće menjati spoljnopolitički kurs Crne Gore, da neće menjati zastavu i himnu, da će ostati u NATO savezu, te da neće povlačiti priznanje nezavisnosti Kosova, dovelo je do toga da se Krivokapić udalji od DF-a i donekle izgubi njihovu podršku.\nJedan od Krivokapićevih najoštrijih kritičara bio je upravo Andrija Mandić koji ga je optužio da je izdao birače koji su ga doveli na poziciju da odlučuje o novoj vladi. Uprkos svim kritikama poslanici njegove partije su 4. decembra 2020. godine glasali za novu Vladu Crne Gore.\nNastavili su da kritikuju odluke Zdravka Krivokapića, a razdor među DF-ovim poslanicima i čelnicima produbio se nakon što je smenjen ministar pravde Vladimir Leposavić i izglasana Rezolucija o genocidu u Srebrenici.\nTada je poslanički klub DF-a napustio parlament i započeo bojkot, a Mandić i ostali lideri zatražili su od premijera da podnese ostavku jer više nema skupštinsku većinu.\nS obzirom na to da je na političkoj sceni, najpre Savezne Republike Jugoslavije, a potom Crne Gore više od tri decenije, za lik i delo Andrije Mandića vezuju se i neke kontroverze.\nJedna od njih vezana je za privatnu livnicu aluminijuma na Bioču, na ulazu u Podgoricu koja je bila u njegovom vlasništvu. Svojevremeno se u skupštini raspravljalo o tome kako je on poslovao sa kompanijom „Vektra“, koja se dovodi u vezu sa spornom privatizacijom Aluminijumskog kombinata Podgorica.\nNekadašnji predsednik Srpske narodne stranke profesor doktor Božidar Bojović je javno optuživao Andriju Mandića da je u periodu od tri godine, koliko je bio na funkciji predsednika Izvršnog odbora te partije proneverio oko 400 hiljada evra novca koji je SNS dobijala od savezne administracije i brojnih donatora.\nČin četničkog vojvode kao čast ili teret?\nBrojni mediji su u aprilu 2007. godine objavili vest da je Andrija Mandić zajedno sa još devet javnih ličnosti iz Srbije i Crne Gore proglašen četničkim vojvodom srpskih zemalja po poslednjoj želji četničkog vojvode Mila Rakočevića.\nMandić je novinarima kazao da mu je preča slava sveti Vasilije Ostroški od ceremonije dodele tog čina i da, pre svega, želi da vidi original testamenta Mila Rakočevića kojom je dobio titulu vojvode.\nAndrija Mandić je rođen 1965. godine u Šavniku, a školovao se u Podgorici, gde i danas živi i radi. U braku je sa Sanjom Mandić sa kojom ima dvoje dece, sina Iliju i ćerku Milenu.\nIlija Mandić je u žižu javnosti dospeo 2013. godine kada je učestvovao u tuči u dvorištu podgoričke Gimnazije „Slobodan Škerović“ kada je nožem povređen jedan maloletnik. Veće Apelacionog suda mu je 22. februara odredilo pritvor zbog pokušaja ubistva mladića inicijala D.R., a 12. aprila 2013. godine ukinut mu je pritvor.\nAndrija Mandić je po nacionalnosti Srbin, a po veroispovesti pravoslavac.\nOznake: andrija mandicbiografijacrna gorademokratski frontnova srpska demokratijapodgoricapolitičarsavnik\nKratke informacije o: Andrija Mandić\nDatum rođenja: 19. januar 1965.\nMesto rođenja: Šavnik\nStranka: Nova srpska demokratija\nSupruga: Sanja Mandić


Operacije otkazane, opasan virus se širi državom! (FOTO) - Smedia\nOperacije otkazane, opasan virus se širi državom! (FOTO)\n12.05.2017 | 18:20\nBritanske bolnice bile su primorane da preusmeravaju pozive upućene Hitnoj pomoći zbog sajber napada izvedenog na celoj teritoriji zemlje uz pomoć softvera koji blokira kompjuter i ne dozvoljava njegovo korišćenje dok se hakerima ne isplati otkup.\nRojters prenosi da je Nacionalna zdravstvena služba (NHS) Velike Britanije saopštila da je 16 organizacija iz tog sistema zahvaćeno sajber napadom i da nema informacija da su hakeri uspeli da pristupe podacima pacijenata.\n"Dejli telegraf" je objavio da hakeri traže otkup i da, prema dostupnim informacijama, u bolnicama ne rade telefoni i kompjuteri, a u nekim od bolnica se primaju samo hitni slučajevi, dok je pacijentima poručeno da su sve operacije koje nisu hitne otkazane.\nAP prenosi navode "NHS Didžitala", koji se brine o sajberbezbednosti bolnica, da je napad izveden "softverom za traženje otkupa" pod nazivom...


EU 2007. okončala uspešno, naredne godine izazovi na Balkanu\n25 decembar, 2007\nEvropska unija se ove godine dokazala kao projekat bez primera u istoriji - sa svim svojim uspesima i padovima, ona je ostala na nogama i u narednu godinu ulazi jača nego ikada. Prebrodila je političku krizu, postavila standarde borbe protiv klimatskih promena, otvorila unutrašnje granice - dovoljno razloga za pozitivan skor iza kojeg nailaze novi izazovi.\nDobar deo Evropljana je u ovu godinu ušao sa zebnjom - za posao, egzistenciju, u strahu za bezbednost, a to nije zalečeno kada se poslednji krug proširenja zaključio prijemom Bugarske i Rumunije - naprotiv.\nNa srecu, godina je započela i snažnim i odlučnim nemačkim predsedavanjem Unijom, koje je, konačno, urodilo kompromisnim dogovorom oko ustava koji to nije, ali jeste sporazum koji će dati oblik modernoj asocijaciji demokratskih država.\nU medjuvremenu, Evropljani su se dogovorili oko smanjenja zagadjenja dogovoreno je da članive Unije do 2020. godine smanje emisiju štetnih gasova za 20 posto.\n"Preuzimamo veoma važnu obavezu kada je reč o ograničenju štetnih gasova, kada je reč o efikasnoj upotrebi energije, kada je reč o delu ukupne energetske politike. Zaista verujem da Evropa može da povede čovečanstvo u pravcu zaštite klime", kaže predsednik EK, Manuel Baroso.\nI, konačno, Nemcima je pošlo za rukom da ubede ostatak Evrope kako je bilo kakav ustav bolji od nikakvog - rođen je sporazum o funkcionisanju Unije, koji je postavio ključne temelje - ostalo će doći, nadaju se skloni Evropi -državi, ili neće doći nikad, priželjkuju skloniji nacionalnim bojama. U svakom slučaju, Evropa je prebrodila krizu, dobila elemente funkcionisanja oko kojih se svi slažu - predsednika koji neće nakon šest meseci, u pola posla, morati da napušta fotelju, zatim zajedničkog ministra vanjskih poslova, snažnije ovlaštenja parlamenta...\nUz ovo, verovatno još važnije , Evropljani mogu reći da imaju i konvenciju o ljudskim pravima, koja je potpisana samo dan ranije u Strazburu. Predsednik Evropske komisije, Manuel Baroso kaže:\n"Ovo je Sporazum za proširenu Evropu, Evropu od Mediterana do Baltika, Od Atlantika do Crnog mora. Za Evropu koja deli vrednosti i ambicije. Po prvi put, države nekada podeljene, stvorile su zajednički Spoprazum".\nEvropa se nametnula kao nezaobilazan globalni igrač, igrač čija uloga je sve veća.\nVisoki predstavnik EU Havijer Solana to ovako označava:\n"Delovati zajedno znači i misliti zajedno - misliti na svetske probleme, ekonomske, humanitarne. Misliti zajedno na njih i pokušati ih, opet zajedno, i rešiti".\nI još jedan datum za istoriju - 21. decembar, kada je proširen prostor Šengena, uklonjene granice izmedju starih i novih država EU - prostorom bez granica sada slobodno mogu da putuju stanovnici Estonije, Letonije, Litvanije, Madjarske, Malte, Poljske, Slovenije, Slovačke i Češke. Kipar je tražio odlaganje na godinu dana, dok Bugarska i Rumunija još ne ispunjavanju standarde bezbednosti, te su tako, za sada, van Šengena. Nemačka kancelarka, Angela Merkel:\n"Danas je dan za istoriju, jer sada pripadamo zajedničkom šengenskom prostoru".\nEvropa, očito, grabi dalje - u narednoj godini je čekaju krupni politički i bezbednosni izazovi, skoncentrisani, u dobrom delu, na Zapadni Balkan - šta i kako sa Kosovom, a ostatak Balkana podržati da hrabrije gazi reformama i putem prema Evropi. Veruje se da je srećna okolnost da će za par dana Slovenci preuzeti predsedavanje unijom, i da će učiniti najbolje da zaštite interese i Evrope i svojih balkanskih suseda.


Suđenje Šariću: „Sve prate, nije mi ovo pouzdano“ - KRIK\nNa današnjem suđenju grupi Darka Šarića za pranje 22 miliona evra kokainskog novca završeno je preslušavanje prisluškivanih razgovora Nebojše Jestrovića, jednog od Šarićevih najbližih saradnika. Tužilaštvo tvrdi da svaki razgovor potvrđuje navode iz optužnice, dok odbrana smatra da se razgovori čak ni ne odnose na optužnicu, a ne da je potvrđuju.\nNakon što je preslušan set razgovora koji se odnosi na optuženog Nebojšu Jestrovića i pregledana SMS komunikacija, tužilac i odbrana, kao i sam optuženi, imali su priliku da prokomentarišu ono što smo čuli i videli.\nTužilac Saša Ivanić rekao je da neće dozvoliti sebi da sada otpočne završne reči, te je kratko primetio da su dokazi zakonito prikupljeni, kao i da svi razgovori potvrđuju navode iz optužnice.\nJestrovićev advokat Dejan Lazarević rekao je da smatra da razgovori dokazuju samo navode odbrane, kao i to da je Jestrović završio fakultet sa 23 godine i da od tada posluje „isključivo legalno“.\n„Izgubismo još četiri dana na preslušavanje razgovora koji ne dokazuju nijedan deo optužnice“, rekao je Jestrović.\nOn se osvrnuo na razgovor u kome se pominje „upumpavanje 700.000“ i objasnio da se može proveriti da se radi o novcu sa računa firme „Maestral turs“, a ne o „nekom kešu nepoznatog porekla.“\nJestrović je posebno istakao razgovor u kome mu Šarić kaže „očekujem da mi se vrate pare od dva broda“. Kako je rekao, sva pravna dokumentacija u vezi sa brodovima koji se pominju u razgovoru je u Crnoj Gori i na osnovu nje je tamo doneta oslobađajuća presuda, te se nada da će dokumenta uskoro biti dostavljena i ovom sudu.\nOn je rekao da suđenje ulazi u devetu godinu i upitao sudsko veće da li kraj može da se očekuje u roku od dve godine. Predsednik veća Siniša Petrović rekao je da on ne bi licitirao kada će suđenje biti gotovo, ali da je dokazni postupak po predlozima tužilaštva pri kraju, da ostaje izvođenje dokaza odbrane, kao i iznošenje završnih reči.\nSudija, međutim, nije pomenuo da će se sudsko veće ponovo promeniti u januaru sledeće godine, odnosno da će umesto Aleksandra Trešnjeva u veću biti sudija Svetlana Aleksić, te da će suđenje, makar formalno, krenuti ispočetka.\nOptuženi o razgovorima\nRazgovore je komentarisao i optuženi advokat Radovan Štrbac rekavši da oni „plastično“ demantuju navode optužnice. On je naveo da nije zabeležen nijedan telefonski razgovor između Jestrovića i njega ili njegove supruge, kao ni drugih optuženih koji su povezani sa njim, i da razgovori pokazuju da oni nisu bili organizovana kriminalna grupa.\n„Da je neko želeo da izabere razgovore koji više pobijaju navode iz optužnice, ne bi uspeo“, rekao je optuženi Peđa Milosavljević i dodao da je „baš čudno“ što on i Jestrović razmenjuju poslovne informacije pošto mu je Jestrović bio nadređeni, kako tužilaštvo tvrdi.\nU razgovoru koji Jestrović vodi sa Jovicom Lončarem, koji je u Crnoj Gori oslobođen optužbi za pranje novca za Darka Šarića, Lončar ga pita da li može da ga pozove na fiksni telefon i dobija odgovor: „Sve prate, nije mi ovo pouzdano“.\nIzmeđu ostalih, čuli su se i razgovori između Jestrovića i Jelene Janković, glavne urednice časopisa „Code“, koji je bio u većinskom vlasništvu Svetlane Šarić, supruge Darkovog brata Duška, a u kojima komentarišu tekstove i markentišku kampanju koju započinju.


Avion Pakistan International Airlines slijeće na aerodrom u Kabulu, 13. septembar 2021.\nAvion pakistanske kompanije PIA sletio je u ponedjeljak (13. septembra) na kabulski aerodrom i to je prva međunarodna putnička letjelica koja je stigla u Afganistan od 15. augusta kada su talibani preuzeli vlast u toj državi.\nAvion iz Islamabada sletio je oko 10.30 časova po lokalnom vremenu na aerodrom u Kabulu, a prevozio je nekoliko putnika.\n"U avionu je bilo desetak ljudi, možda je više bilo članova posade nego putnika", rečeno je agenciji AFP.\nTalibani su prošle sedmice formirali novu vladu u Afganistanu, nekoliko sedmica nakon što su zauzeli Kabul 15. augusta i nekoliko dana nakon što su posljednji pripadnici međunarodnih snaga napustili Afganistan.\nKatar je pomagao u ponovnom otvaranju i radu kabulskog aerodroma nakon što su 15. avgusta talibani zauzeli Kabul, a strane snage, predvođene Sjedinjenim Državama, počele evakuaciju tokom koje je 123.000 napustilo ovu zemlju.\nKatar posljednjih godina djeluje kao centralni posrednik između talibana i međunarodne zajednice. Brojne zemlje, uključujući i Sjedinjene Države premjestile su svoje ambasade iz Kabula u Dohu nakon preuzimanja talibana.\nAerodrom Hamid Karzai bio je zatvoren od kada je 31. augusta završena masovna evakuacija stanovništva predvođena Sjedinjenim Državama. Kraj evakuacije gotovo 123.000 stranih državljana, kao i Afganistanaca koji su im pomagali ili su bili u riziku od života pod vladavinom talibana, označio je i povlačenje posljednjih američkih snaga iz Afganistana nakon 20 godina rata.\nUprkos ogromnoj evakuacijskoj operaciji, hiljade ljudi koji su željeli napustiti Afganistan nisu uspjeli da se ukrcaju na letove. Talibani su ranije obećali da će svima koji žele da odu dati siguran prolaz.


Zbog cevi starih preko 50 godina česti prekidi u vodosnabdevanju, radovi će trajati do kraja maja - juGmedia\nZbog radova na pojačanom održavanju državnog puta prvog B reda 39, rekonstrukciji magistralnog cevovoda i sekundarne vodovodne mreže, koji se rade uporedo, od ulice Narodnih heroja do Boljara, dolazi do čestih oštećenja vodovodnih instalacija, a samim tim i prekida u isporuci vode, saopštava JKP Vodovod Vlasotince.\nRazlozi ovakvih havarija su, pre svega, nepostojanje katastra vodovodnih instalacija i starost vodovodne mreže koja je na pojedinim pozicijama i preko 50 godina, dodaje se u saopštenju.\n„ Ovi radovi će trajati do kraja maja i do tada su mogući prekidi u isporuci vode. S obzirom na to da su radovi na rekonstrukciji magistralnog cevovoda od neprocenjive važnosti za vodosnabdevanje opštine Vlasotince, molim građane da imaju strpljenja još malo, kako bismo rešili ovaj višedecenijski problem“, kaže direktor JKP Vodovod Zvonko Ilić.\nOn se ujedno i izvinjava građanima zbog nastalog problema.\nNagrada „Slađana Veljković“ i za reportažu o korona virusu\nRepublički hidrometeorološki zavod (RHMZ) upozorio je da se tokom današnjeg dana, posebno u posle podnevnim satima, na području cele Srbije očekuje…


U apotekama maski nema “ni za lek” - KruševacGrad\nU većini kruševačkih apoteka danima unazad nema ni zaštitinih medicinskih maski ni gelova za dezinfekciju ruku. Apotekari kažu da su i maske i gelovi bukvalno razgrabljeni za samo nekoliko dana, te da nemaju pouzdanu informaciju o tome kada se može očekivati nova isporuka\nU jeku panike zbog korona virusa, građani su pohitali u apoteke da kupe zaštitne medicinske maske, a potražnja je bila velika i za gelovima za dezinfekciju ruku.\n– Kupovalo se u većim količinama, po dvadesetak, tridesetak pa i više maski i po više pakovanja gelova. Pošto trenutno nema ni gelova ni maski, građani kupuju medicinski alkohol, antibakterijske sapune, vlažne maramice… – kažu u jednoj od kruševačkih apoteka, dodajući da od dobavljača još uvek nemaju povratnu informaciju kada bi mogle da stignu nove količine maski i gelova.\nKada je reč o pravilnoj upotrebi hirurških maski, važno je naglasiti da maska treba da bude postavljena tako da prekrije usta i nos, sa minimalnim prostorom između lica i maske. Masku ne bi trebalo dodirivati rukama, a prilikom njenog skidanja, ruke treba obavezno oprati sapunom i vodom, ili ih obrisati vlažnim maramicama na bazi alkohola. Ukoliko se maska ovlaži, ona vrlo brzo gubi zaštitu, tako da jednom upotrebljene maske treba baciti.\nDa bismo smanjili rizik od zaraze potrebno je da svi brinemo o higijeni , te da sledimo sledeća uputstva Ministarstva zdravlja – pojačana i česta higijena ruku (naročito pre i posle jela i posle kijanja i kašljanja), pokrivanje nosa i usta prilikom kašljanja ili kijanja papirnim maramicama ili rukavom u predelu lakta. Onima koji osete simptome koji mogu da se dovedu u vezu sa virusom, preporuka je da ostanu kod kuće, da se klone javnih mesta, da ne dolazi na posao, u školu ili obdanište. Osobama koje su doputovale iz Kine , Severene Italije ili drugog žarišta, savetuje se da kontaktiraju Ministarstvo zdravlja, da u narednih četrnaest dana ostanu kod kuće, te da smanje kontakte sa ukućanima.\nInače, tačne informacije o korona virusu u Srbiji mogu se pronaći na sajtovima Ministarstva zdravlja i Insituta „Batut“, kao i na novom sajtu posvećenom ovom virusu www.covid19.rs, gde su svakog dana, u periodu od 8 do 18 sati, dostupne najnovije informacije o širenju korona virusa.


Lakić (Narodna stranka): Tužilaštvo ćuti i posle četiri meseca od pogibije vojnika Stojkovića - Ozonpress :: internet portal\nTag: Lakić, pogibija, Stojković, tužilaštvo\nČlan Odbora Narodne stranke za bezbednost Nikola Lakić izjavio je da se danas navršava četiri meseca od pogibije podoficira Vojske Srbije Dejana Stojkovića na Pešteru, a da Više tužilaštvo u Novom Pazaru „još nije utvrdilo odgovornost nadležnih zbog pogibije tog časnog vojnika“.\n– Pozivam Više tužilaštvo u Novom Pazaru da hitno liši sve odgovorne za pogibiju Stojkovića, i da obavesti javnost zašto ni četiri meseca nakon tragedije nisu završili istragu, kao i da obavesti javnost o detaljima istrage – rekao je Lakić.\n– Ćutanje i nečinjenje tužilaštva u Novom Pazaru traje i danas i pored činjenice da su tom tužilaštvu dostavljeni nalaz i mišljenje veštaka, u kojima se jasno navodi da je smrt nastupila usled gušenja hemijskim sredstvima – dodao je Lakić.\nLakić je naveo da tužilaštvo, osim što nije utvrdilo odgovorna lica u tom postupku i podiglo optužnicu, nije čak ni saslušalo sve koji mogu biti odgovorni.\n– Svi odgovorni moraju biti privedeni kako se slična tragedija ne bi ponovila i da isti ljudi na nekoj novoj vojnoj vežbi svojim pogrešnim postupanjem i nečinjenjem ne bi izazvali sličnu tragediju – rekao je Lakić.\nLakić je istakao da predsednik Srbije Aleksandar Vučić i „ucenjeni“ ministar odbrane Nebojša Stefanović četiri meseca ćute o toj tragediji, iako su svesni da postoji „najmanje njihova politička odgovornost“.\n– Vojna vežba na kojoj je Stojoković izgubio život održana je u ekstremnim vremenskim uslovima kako bi Vučić sa svojim saradnicima predstavio naoružanje stranim kupcima i kasnije to oružje prodavali uz velike provizije koje bi zadržali za sebe – zaključio je Lakić.


Brčanski Forum - Kako je brčanska vlast javnu imovinu pretvorila u Alajbegovu slamu!\nNajveći dio javne imovine bivših preduzeća, osim Bimala, prodat je u bescjenje, a veliki broj tih firmi je uništen. Radnici su ostali bez posla i bez elementarnih uslova za egzistenciju, dok su privilegovani tajkuni prodavali tu imovinu po skupim cijenama (primjer Tesle, Bimeksa, Pirometala i dr.).\nVlada i Skupština donijele su Zakon o upravljanju javnom imovinom i postavili direktora za upravljanje tom imovinom, naravno stranački podobnog, pa je počeo drugi talas bespotrebne rasprodaje te imovine (primjeri prodaje zemljišta na Klancu privatnoj firmi za nekoliko desetina hiljada KM, a on je preproda za nekoliko stotina hiljada KM i zaradi desetostruko).\nTreći model krčmljenja te imovine osmišljen je na način da se probrani pojave sa navodnim poslovnim inicijativama i sa obećanjima da će navodno zaposliti stotine radnika, a da će zauzvrat dobiti zemljište. Prema procjeni tih inicijativa u Brčkom je trebalo da se zaposli nekoliko hiljada radnika. Po tom osnovu sklopljeno je nekoliko ugovora, rasprodato hiljade duluma zemljišta a nisu realizovani potpisani i mnogo reklamirani ugovori i poslovne inicijative.\nKao primjer navedenog navodimo Vindiju gdje je prodato 1100 duluma zemlje za tričavih 120.000,00 KM, a dulum zemljišta na tom području prodaje se za 50.000 KM.\nDo danas nije sačinjena analiza o štetnosti tih ugovora, a po čaršiji se priča da su prodavci narodne imovine dobili nagrade u vidu stanova i novčanih sredstava, da im se nađe. Vođene su određene istrage i stvaran privid da će se vinovnici procesuirati. I pored jasnih dokaza, pisanih naredbi kako da se umanji vrijednost te imovine, niko nije procesuiran. Po logici, ne procesuiraj milionske štete, nego lovi sitne ribe koje su se okoristile po nekoliko stotina maraka.\nSvaka pohvala i za te optužnice, ali kad će na red doći krupni kriminal i korupcija koji su i iz ovih primjera vidljivi?\nSvi direktori Kancelarije za upravljanje javnom imovinom i nekoliko desetina zaposlenih nisu još uvijek uradili Registar javne imovine, što najbolje ilustruje njihov neodgovoran odnos. Za sve te prodaje pravobranilaštvo je dalo pozitivno mišljenje. Ali to isto pravobranilaštvo, kao i odgovorni u Kancelariji za upravljanje javnom imovinom, nisu pokrenuli raskid štetnih i nerealizovanih ugovora te su tako postali dio lanca ovih sumnjivih poslova.\nTužilaštvo je optužilo jednog direktora Kancelarije za dio kriminalnih radnji i sud ga je osudio. No, šta je sa ostalim institucijama sistema? Po zakonu su odgovorni gradonačelnici, direktori Kancelarije za upravljanje javnom imovinom i pravobranilaštvo koje treba da štiti imovinu Distrikta. Do sada u ovim institucijama niko nije ni disciplinski odgovarao, a imovina građana Distrikta je prenijeta tajkunima. Neki od njih su obnašal visoke funkcije u Vladi Brčko distrikta BiH. Neki sada, umjesto u zatvor, presvučeni u drugi politički dres, nude rješenje za spas Distrikta.\nU nastavku o korištenju poslovnih prostora, njihovoj namjeni i objektima kulturno-historijskog značaja.


Organizacija > Direktorat za pristupanje EU > O Evropskoj uniji > Proširenje\nOd samog početka integracionog procesa u Evropi svim državama na evropskom kontinentu bila je otvorena mogućnost da zatraže članstvo u EU. Na osnovu člana 49. Ugovora o Evropskoj uniji koji uređuje to pitanje, zahtjev za članstvo može podnijeti svaka evropska država čije uređenje počiva na načelima slobode, demokratije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda kao i vladavine prava, što je uređeno članom 6. Ugovora o EU.\nNa sastanku Evropskog savjeta u Kopenhagenu u junu 1993. godine, čelnici država i vlada Evropske unije definisali su tri kriterijuma koje države kandidati moraju ispuniti prije primanja u punopravno članstvo EU. To su:\npolitički kriterijumi: stabilnost institucija koje osiguravaju demokratiju, vladavina prava, poštovanje ljudskih i manjinskih prava i prihvatanje političkih ciljeva Unije;\nekonomski kriterijumi: postojanje efikasne tržišne ekonomije, kao i sposobnost tržišnih subjekata da se nose s konkurentskim pritiscima i tržišnim zakonitostima unutar Unije;\npravni kriterijumi: sposobnost i obaveza usvajanja cjelokupne pravne tekovine EU i prihvatanje ciljeva političke, ekonomske i monetarne unije.\nEvropski savjet u Madridu zaključio je u decembru 1995. da sprovođenje političkih, ekonomskih i pravnih reformi mora pratiti odgovarajuća administrativna struktura pa je, u skladu sa tim, navedenim kriterijumima dodao još jedan tzv. madridski kriterijum za prilagođavanje administrativne strukture. Četvrti, administrativni kriterijum, kao preduslov za članstvo, odnosi se na prilagođavanje odgovarajućih administrativnih struktura s ciljem osiguravanja uslova za postupnu i skladnu integraciju (kao što su jačanje administrativne sposobnosti, stvaranje efikasnog sistema državne uprave s ciljem osiguravanja efikasnog procesa usvajanja i sprovođenja pravne tekovine EU). To prilagođavanje je nužno kako bi se omogućila efikasna primjena i sprovođenje pravne tekovine EU.\nOd podnošenja zahtjeva do punopravnog članstva\nČlan 49. Ugovora o Evropskoj uniji kaže da svaka evropska država koja poštuje načela iz člana 6. može podnijeti zahtjev za članstvo Savjetu EU. Savjet EU podneseni zahtjev upućuje na razmatranje Evropskom savjetu i poziva Komisiju da izradi mišljenje (tzv. avis) o spremnosti države podnosioca zahtjeva za prihvatanje i ispunjavanje uslova za članstvo. U svrhu ocjene spremnosti Evropska komisija upućuje državi podnosiocu zahtjeva upitnik s pitanjima o političkom i ekonomskom stanju države i sposobnosti preuzimanja pravne tekovine EU po pojedinim poglavljima. Državna uprava odgovora na ta pitanja i uručuje Komisiji odgovore.\nPo prijemu odgovora, Evropska komisija donosi mišljenje kojim ocjenjuje stanje i mogućnosti države podnosioca zahtjeva u vezi s ispunjavanjem uslova za članstvo i preporuku u pogledu otvaranja pregovora o prijemu u članstvo EU. Svoje mišljenje i preporuku Komisija upućuje Evropskom savjetu, koji donosi konačnu odluku o odobravanju statusa kandidata državi podnosiocu zahtjeva za članstvo i o otvaranju pregovora za članstvo. U dosadašnjim evropskim integracionim procesima Komisija je samo jednom donijela negativno mišljenje i odbacila zahtjev (Turska 1989.), a jednom je Evropski savjet, uprkos negativno intoniranom mišljenju Komisije, preporučio pregovore (Grčka 1976.). Evropski savjet takođe može na osnovu pozitivnog mišljenja Komisije da dodijeli državi status kandidata, ali da početak pregovora veže sa ispunjavanjem određenih uslova.\nNakon formalnog otvaranja pregovora, slijedi faza analitičkog pregleda i ocjene usklađenosti nacionalnoga zakonodavstva države kandidata s pravnom tekovinom Evropske unije, poznatija kao skrinig. Osnovna svrha skrininga je da se utvrde postojeće razlike u svakom poglavlju pregovora između zakonodavstva države kandidata i pravne tekovine Evropske unije, s kojom je do trenutka pristupanja u članstvo potrebno uskladiti nacionalno zakonodavstvo. Na osnovu analize, od države kandidata se očekuje da pokaže hoće li moći da u cijelosti prihvati pravnu tekovinu Evropske unije u pojedinom poglavlju pregovora i uskladi uočene razlike u zakonodavstvu, ili ima namjeru da zatraži odgovarajuća prelazna razdoblja za potpuno usklađivanje i puno sprovođenje. Skrining se sprovodi posebno za svako poglavlje pregovora, a odvija se u dvije faze. Prvu fazu čini tzv. eksplanatorni skrining, na kome Komisija državama kandidatima predstavlja i tumači propise iz određenog poglavlja pravne tekovine. U drugoj fazi, tzv. bilateralni skrining koji se održava obično mjesec dana nakon prve, država kandidat predstavlja svoje zakonodavstvo iz određenog područja.\nCjelokupni postupak takvog analitičkog pregleda uobičajeno traje oko godinu dana i nakon njegovog završetka odluku o otvaranju pregovora u pojedinom poglavlju, zavisno od ocjene spremnosti države kandidata, donose države članice u okviru Savjeta Evropske unije.\nOtvaranjem pregovora o pojedinom poglavlju započinje sadržajna faza pregovora, tokom koje se pregovara o uslovima pod kojima će država kandidat prihvatiti, primijeniti i sprovesti pravnu tekovinu Evropske unije u tom poglavlju, uključujući prelazna razdoblja koja država kandidat ili Evropska unija eventualno zatraži.\nSadržajni pregovori vode se na osnovu pregovaračkih stavova Evropske unije i države kandidata, donesenih nakon analitičkog pregleda usklađenosti zakonodavstva.\nNakon postizanja dogovora između Evropske unije i države kandidata o pojedinom poglavlju pregovora, uz ispunjenost preduslova za njegovo zatvaranje, ono se smatra privremeno zatvorenim.\nPo završetku pregovora Evropski savjet mora jednoglasno donijeti odluku o primanju novih članica, koja mora biti potvrđena apsolutnom većinom glasova Evropskog parlamenta. Rezultati pregovora se ugrađuju u nacrt Ugovora o pristupanju. Ugovor o pristupanju usvaja se odlukom Savjeta ministara i konačnim pozitivnim mišljenjem Evropskog parlamenta. Nakon njegovog potpisivanja upućuje se u postupak usvajanja u skladu sa ustavnim odredbama države potpisnice, a u nekim državama taj postupak uključuje i održavanje referenduma o ulasku u EU. Ugovor takođe treba da potvrde (ratifikuju) sve države članice Evropske unije.\nNakon ratifikacije Ugovora o pristupanju i referenduma, ako je to potrebno, država kandidat postaje punopravna članica EU.\nOd samih početaka Evropska unija je bila otvorena za mogućnost prijema novih članica koje ispunjavaju kriterijume za članstvo, tako da se kroz istoriju Unija dosada širila u pet navrata.\nIstorijat širenja EU\nOd svog osnivanja EU je prošla kroz više talasa proširenja, tako da su se državama osnivačima (zemlje Beneluksa, Italija, Francuska i Njemačka), pridružile:\n1973: Danska, Irska i Velika Britanija\n1986: Španija i Portugal\n1995: Austrija, Finska i Švedska\n2004: Češka, Kipar, Estonija, Letonija, Litvanija, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija\n2007: Bugarska i Rumunija\nVelika Britanija predala je zahtjev za članstvo u EZ dva puta, 1961. i 1967. godine, ali su oba pokušaja bila onemogućena vetom tadašnjeg francuskog predsjednika Šarla Degola, tako da su joj tek promjene na francuskoj političkoj sceni otvorile mogućnost ulaska u članstvo 1973. godine. Iako je i Irska zahtjev za članstvo u EZ predala još 1961. godine, budući da je istorijski gledano irska ekonomija bila usko povezana s britanskom, procijenjeno je da će njeno priključenje Zajednici biti moguće tek onda kad i Velika Britanija dobije zeleno svjetlo za ulazak u EZ. Prvim talasom proširenja 1973. godine, EZ su se priključile Velika Britanija, Irska i Danska.\nDrugo i treće proširenje\nU osamdesetim godinama EZ se proširila na mediteranske zemlje Grčku, Španiju i Portugaliju. Od početaka procesa evropske integracije jedan od kriterijuma za članstvo bilo je postojanje demokratskog političkog sistema u državi koja teži članstvu. U suprotnom, pristupanje pojedinih zemalja bilo je ponekad onemogućeno i duži niz godina, kao u slučaju Grčke. Grčka je Sporazum o pridruživanju EZ sklopila još 1961. godine, u vrijeme kada se njeno političko uređenje zasnivalo na demokratskim načelima. Međutim, promjenom režima zbog vojnog udara 1967. godine, postupak pridruživanja Grčke bio je obustavljen sve do ponovnog uspostavljanja demokratije. Službeni zahtjev za članstvo Grčka je podnijela 1975. godine, ali Evropska komisija je procijenila da je prije formalnog članstva u toj zemlji potrebno sprovesti nužne ekonomske reforme. Ipak, Evropski savjet, odnosno predsjednici država i vlada članica EZ, odlučili su, ponajprije iz političkih razloga, da započnu pregovore o članstvu, pa je konačno Grčka postala članica Zajednice 1981. godine, gotovo dvadeset godina nakon što je proces njenog pridruživanja započeo. U slučaju Španije i Portugalije, koje su izrazile interes za članstvo još 1960-ih, članstvo je ostvareno 1986. godine, nakon uspostavljanja demokratskih političkih sistema koji su zamijenili prethodne autoritarne režime, poslije savladavanja ekonomskih teškoća i nakon odluke EZ o njihovom istovremenom primanju u članstvo.\nČetvrtim proširenjem 1995. godine, tada već formalno stvorenoj Evropskoj uniji pristupile su Austrija, Švedska i Finska. Budući da su ove zemlje već tada bile ekonomski stabilne, demokratski razvijene i u velikoj mjeri prilagođene zakonodavstvu EU, pregovori o njihovom članstvu protekli su relativno brzo i lako.\nKrajem 80-tih i početkom 90-tih, po završetku Hladnog rata, došlo je do značajnog istorijskog preokreta u Evropi, pri čemu se otvorila mogućnost da se proces evropske integracije usmjeri i prema državama bivšeg istočnog bloka. Ujedinjenjem Njemačke, bivša Njemačka Demokratska Republika postala je dio EZ. Nešto više od deset godina kasnije obilježen je najveći zamah u integraciji evropskoga kontinenta, kako po broju novih članica tako i po simboličnom ukidanju podjele na evropski Istok i Zapad. Tada se, 1. maja 2004, Evropska unija proširila na deset novih članica – osam država srednje i istočne Europe (Estoniju, Litvaniju, Letoniju, Poljsku, Češku, Slovačku, Mađarsku i Sloveniju) i Maltu i Kipar. Peti talas proširenja završen je 1. Januara 2007. godine, ulaskom Rumunije i Bugarske u Evropsku uniju.


NSinfo: Od utorka do petka - Novosađani imaju priliku da obiđu Naučni kamion\nOd utorka do petka - Novosađani imaju priliku da obiđu Naučni kamion\nU nedelji u kojoj će se održati Noć istraživača, Naučni kamion Centra za promociju nauke će prvi put gostovati u Novom Sadu\nOd utorka, pa sve do petka, 29. septembra kada se održava Noć istraživača, Novosađani će imati prilike da obiđu Naučni kamion.\nNaučni kamion će biti stacioniran ispred tržnog centra BIG. U prizemlju ovog nesvakidašnjeg vozila će biti deo interaktivne izložbe "Spektri" koja će moći da se pogleda svakog dana od 16 do 22 sata, dok će se na spratu odvijati naučno-popularni program koji su pripremili nastavnici i učenici novosadskih osnovnih i srednjih škola, kao i profesori sa Novosadskog univerziteta.\nNaučni kamion Centra za promociju nauke je pokretna laboratorija, učionica i izložbeni prostor domaće proizvodnje, osmišljen je tako da može da stigne u sve delove Srbije i približi nauku građanima kroz različite programe koji se u njemu održavaju.\nRaznovrsni sadržaji namenjeni su učenicima, organizovanim grupama, ali i svim ostalim zainteresovanim građanima. Sastavni delovi ove mobilne konstrukcije su i radne stanice i interaktivni eksponati koji dodatno podstiču radoznalost i interesovanje za nauku.\nZahvaljujući Naučnom kamionu Centra za promociju nauke, pokretnoj infrastrukturi za promociju nauke, kultura nauke stiže u sve krajeve Republike Srbije. Kamion je do sada posetio Suboticu, Kikindu, Smederevo...a sada je i u Novom Sadu.\n... big, manifestacija, nauka, noć istraživača, Novi Sad


Vremenska prognoza za narednih 6 meseci: U oktobru nas čeka Miholjsko leto, a evo kakva će biti zima – Regionalne Vesti\nVremenska prognoza za narednih 6 meseci: U oktobru nas čeka Miholjsko leto, a evo kakva će biti zima\nSeptember 3, 2020 September 3, 2020 danilo\t0 Comments\nRepublički hidrometeorološki zavod Srbije objavio je sezonsku prognozu vremena za period od šest meseci, odnosno do februara 2021. godine.\nSrbiju očekuje prosečno topao i malo suvlji septembar. Nastavak poznog leta u prvoj polovini meseca. Srednja minimalna temperatura vazduha u septembru imaće vrednosti u granicama višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0,2 stepena u odnosu na višegodišnji prosek. Mesečna suma padavina tokom septembra biće malo ispod višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku za 14 mm nižim u odnosu na višegodišnji prosek. Klikom na sliku ispod pogledajte prognozu.\nOktobar će obeležiti Miholjsko leto. Srednja minimalna temperatura vazduha u oktobru imaće vrednosti u granicama višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0,3 stepena u odnosu na višegodišnji prosek. Mesečna suma padavina tokom oktobra biće ispod ili u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 8 mm u odnosu na višegodišnji prosek.\nNovembar će biti malo suvlji i topliji u odnosu na prethodne godine. Srednja minimalna temperatura vazduha u novembru imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 1,4 stepena u odnosu na višegodišnji prosek. Srednja maksimalna temperatura vazduha u novembru biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 2 stepena u odnosu na višegodišnji prosek. Mesečna suma padavina tokom novembra biće ispod ili u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku za oko 11 mm višim u odnosu na višegodišnji prosek.\nU decembru u Srbiji srednja minimalna temperatura vazduha imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 1,1 stepen u odnosu na višegodišnji prosek. Srednja maksimalna temperatura vazduha u decembru biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 1,6 stepeni u odnosu na višegodišnji prosek. Mesečna suma padavina tokom decembra biće ispod ili u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 11 mm u odnosu na višegodišnji prosek.\nU janauaru vreme će biti blaže i malo suvlje. Srednja minimalna temperatura vazduha u januaru imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 1,5 stepeni u odnosu na višegodišnji prosek. Srednja maksimalna temperatura vazduha u januaru biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 2 stepena u odnosu na višegodišnji prosek. Mesečna suma padavina tokom januara biće ispod ili u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku za oko 10 mm nižim u odnosu na višegodišnji prosek.\nSlično vreme biće i u februaru. Srednja minimalna temperatura vazduha u februaru imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 1,2 stepena u odnosu na višegodišnji prosek. Srednja maksimalna temperatura vazduha u februaru biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0,9 stepeni u odnosu na višegodišnji prosek. Mesečna suma padavina tokom februara biće ispod ili u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 12 mm u odnosu na višegodišnji prosek. Ulaskom na video ispod pogledajte prognozu za naredan period.\n← P0ći će vam suze: Oproštajno pismo majke prem1nule od raka\nCEO ŽIVOT POGREŠNO SIPATE PRAŠAK U MAŠINU: Jednostavan trik uz koji ćete uvek imati čist i mirišljav veš →\n“U braku smo dve g0dine…”\nSeptember 16, 2020 September 16, 2020 danilo 0


Detalji projekta mehanizma za registraciju putnika u EU (ETIAS) neće biti poznati prije novembra, kada se očekuje da Evropska komisija uputi zvaničan prijedlog tog projekta, rekla je izvjestilac Evropskog parlamenta za viznu liberalizaciju s Kosovom Tanja Fajon.\nTanja Fajon - Foto: RTRS\nFajon, koja je 2009. godine, u vreme ukidanja viza za Srbiju, bila izvjestilac EP za Zapadni Balkan to je rekla za "Politiku" odgovarajući na pitanje da li se u sklopu ETIAS-a može očekivati uvođenje taksi za građane Srbije pri prelasku granica EU.\nSlovenačka evroparlamentarka se u odgovoru pozvala na istup predsjednika Evropske komisije Žan-Kloda Јunkera, koji je u svom ovogodišnjem obraćanju članovima EP u Strazburu u srijedu rekao da će EU odbraniti svoje granice striktnom kontrolom svakog ko ih prelazi.\nFajon podsjeća da ideja o ETIAS-u postoji već neko vrijeme, "mada konkretni koraci u cilju njene realizacije još nisu bili napravljeni".\nOna ukazuje da bi ovaj sistem, po uzoru na identičnu praksu u SAD, podrazumijevao registraciju onih koji ulaze na područje Šengen zone, a pri tom im nisu potrebne vize.\n"Govorimo o sistemu koji bi unaprijed omogućio sakupljanje podataka o putnicima koji ulaze u države šengenske zone, a glavni razlog za to je bezbjednosne prirode", objašnja Fajon beogradskom listu.\nOna dodaje da eventualno uvođenje ovakvog sistema svakako otvara pitanja i dileme vezene za troškove, naročito za one koji dolaze iz siromašnijih država, kao i dupliranje rezutata predviđenih nekim drugim mjerama poput prijedloga o "pametnim granicama".\n"Međutim, o primjerenosti i ocjeni ETIAS-a konkretno ćemo moći da govorimo tek poslije zvaničnog predstavljanja prijedloga", zaključuje Fajon.\nDanima se spekuliše da će građanima država koje nisu u EU, a nisu im potrebne vize za šengensku zonu, biti naplaćivana taksa, o čijem se iznosu licitira u vrijednostima od 13 do 50 evra, što bi mogla biti odredba ETIAS-a, čije uvođenje i drugi evropski zvaničnici argumentuju bezbjednosnim razlozima, navodi "Politika".\nTako je i Dimitris Avramopulos, evropski komesar za migracije i bezbjednost, za "Politiku" od srijede izjavio da će na ovaj način šengenske države biti bezbjednije.\nI Avramopulos je rekao da EK za sada nije napravila prijedlog uspostavljanja ETIAS-a, pri čemu nije potvrdio, ali ni demantovao, da će se u njemu naći odredba o "ulaznici za EU".\nU PRIPREMI VREĆE SA PIJESKOM\nУна и Сана у благом порасту


Rasim Demiri: Kurtija ne uslovljavamo ministarstvom, ali tražimo formiranje opštine Rečane i ukidanje takse na proizvode iz BiH ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n12.11.2019 u 17:20\nVršilac dužnosti ministra za regionalni razvoj Rasim Demiri, koji je i lider koalicije VAKAT, izjavio je da neće uvjetovati novu vladu glasanjem da bi VAKAT dobio ministarstva, već će tražiti od Albina Kurtija da ukine porez na bosanske proizvode. Demiri, koji je i najglasaniji poslanik iz nesrpskih zajednica, nazvao je izjavu lidera Liberalne stranke Egipćana, da neće glasati Kurtija za premijera ako im ne bude dao ministarstvo, ličnom željom.\nOdluka IPŽP-a da ukine preko 3.000 glasova iz Srbije omogućit će da inicijativa Fatmira Limaja pređe prag. Kao rezultat toga, Pokret samoopredjeljenje od 32 zastupnika, ostat će sa 29, a LDK će također izgubiti jednog.\nZbog toga ove dvije stranke neće moći formirati vladu, jer imaju samo 57 glasova.\nNesrpske zajednice u Skupštini Kosova predstavljaće 10 poslanika. Lider Egipatske liberalne stranke Veton Berisha, koji je izabran za poslanika, izjavio je da će od Albina Kurtija tražiti ministra za ovu zajednicu, jer u protivnom neće glasati za njegovu vladu. Naravno, sve to ako odluka IPŽP-a ostane na snazi.\nRasim Demiri, vršilac dužnosti ministra za regionalni razvoj i lider koalicije VAKAT, rekao je za list “Express” da iako je od nesrpske zajednice njegova koalicija osvojila najviše glasa, nema zahtjeva za Albina Kurtija kada je u pitanju formiranje nove vlade.\n„Prema ustavu, nesrpskoj zajednici pripada jedno ministarstvo, a iskustvo je da stranka koja osvoji najviše glasova ima i jedno ministarstvo. Očekujemo sastanak sa mandatarom za premijera, ali nemamo uslove. Razgovarat ćemo s gospodinom Kurtijem i DSK i bit ćemo dio nove vlade “, rekao je Demiri.\nDemiri je dalje izjavio da je zahtjev o dodjeli ministarstva egipćanskoj zajednici, poslanik Veton Berisha spomenuo i na sastanku koji su zajednice imale s izaslanikom State Departmenta Matthewom Palmerom.\n“Mi iz nesrpskih zajednicama imali smo sastanak sa Matthewom Palmerom, a lider Egipatske liberalne stranke spomenuo je na sastanku i tražio ministarstvo za svoju zajednicu, ali želje su jedno a zakon je nešto drugo. Ustav ne garantira da ministarstvo pripada egipatskoj zajednici, nije učešće u vladi samo ako dobijete ministra, a egipćanska zajednica je bila u vladi i imali su zamjenike ministara”, izjavio je Demiri.\nKazao je da će se od Kurtija tražiti da formira novu opštinu Rečane i da ukine takse na proizvode iz Bosne i Hercegovine.\n„Imat ćemo uslove za bošnjačku zajednicu, na primjer formiranje opštine Rečene. Također ćemo tražiti od mandatara da ukine takse na proizvode iz Bosne i Hercegovine. Razgovarali smo s gospodinom Kurtijem, on ima volje da to učini i složili smo se da je Bosna i Hercegovina žrtva u ovom slučaju”, rekao je Demiri.\nUpitan da li se predsjednik VV-a složio da se ukinu takse na proizvode iz Bosne i Hercegovine bez uvođenja reciprociteta, Demiri je rekao da na sastanku s liderom VV-a nije spomenut reciprocitet za proizvoda iz Bosne i Hercegovine.\n“Ne znam Kurtijev program, on je izjavio da će biti reciprociteta prema Srbiji i na našem sastanku nije spomenuo reciprocitet prema Bosni, već se samo složio da je Bosna žrtva u ovom slučaju”, odgovorio je predsjednik Demokratske stranke Bošnjaka.\nDalje, on je rekao da čekaju potvrdu izbornih rezultata i vjeruje da će njegova koalicija biti dio nove vlade.\n“Kad budu zborni rezultati konačni, očekujemo da se sastanemo s Albinom Kurtijem i vjerujemo da ćemo biti u koaliciji i u vladi”, rekao je Demiri.


napad na novinare : strana 3 : Južne vesti\nNiška Narodna stranka: Vlast nasiljem guši nezavisne i istraživačke medije\n08:30, 6. 12. 2017.\nNekažnjavanje onih koji prete, ali i fizički se obračunavaju sa novinarima, kao što je to bio slučaj sa onima koji su oslobođeni, nakon što su pretili glavnom i odgovornom uredniku "Južnih vesti" Predragu Blagojeviću, kako kažu u niškom odboru Narodne stranke, dovodi do “ohrabrivanja zlostavljanja” i gušenja nezavisnih medija.\nPolicija ćuti o napadu na novinara u hali "Čair"\n10:45, 28. 11. 2017.\nIako je prošlo 10 dana od incidenta u hali "Čair" u kome je, kako su rekli u Sekciji sportskih novinara Niša, predsednika ove organizacije i novinara Dušana Jocića fizički napao funkcioner Srpske napredne stranke Slaviša Mićanović, u policiji još ne odgovaraju na pitanja novinara o njihovim informacijama o događaju. Sa druge strane, u Naisi, klubu čiji je Mićanović član Upravnog odbora, kažu da je reč o privatnim razmiricama.\n17:00, 23. 11. 2017.\n16:40, 18. 11. 2017.\nNeposredno pred početak utakmice evropskog Čelendž kupa u hali "Čair", desio se incident u kome je, kako kažu u Sekciji sportskih novinara Niša, predsednika ove organizacije i urednika sportske rubrike Narodnih novina Dušana Jocića, fizički napao član Upravnog odbora Naise i funkcioner Srpske napredne stranke Slaviša Mićanović. Sa druge strane, funkcioner kaže da je to bila "budalaština i bezazlena rasprava".\nI niški novinari obeležili Dan borbe protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima\n17:50, 2. 11. 2017.\nTačno u 5 do 12, nekoliko niških novinara i aktivista okupilo se ispred niškog Osnovnog suda kako bi skrenuli pažnju na sve procese i istrage koje se vode zbog pretnji ili napada na novinare, a koji nisu okončani do danas.\nGradski većnik smatra da Južne vesti ne zaslužuju razgovor sa njim, NUNS to osuđuje\n10:03, 2. 11. 2017.\nListi gradskih čelnika koji izbegavaju da direktno odgovaraju na pitanja novinara Južnih vesti, pridružio se i gradski većnik za privredu Miloš Milošević, koji je rekao da je “tako najbolje”. Predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Slaviša Lekić najoštrije osuđuje ovakvu podelu “na podobne i nepodobne novinare”.\nVučić stao uz novinare, pošto im je BIA zabranila izveštavanje sa svečanosti\n15:54, 17. 10. 2017.\nZato što nekoliko novinara nije moglo da prisustvuje današnjoj svečanosti koju je organizovala BIA, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je otkazao učešće i stao uz novinare. Osim ovog gesta, on je poručio i da “pravo na izveštavanje i slobodu informisanja nikome ne može da bude uskraćeno”.\nPriveden Nišlija koji protestuje ispred Gradske kuće\n16:40, 18. 8. 2017.\nGrađanina koji više od mesec dana protestuje ispred Gradske kuće u Nišu, nezadovoljan finansijskom situacijom, ali i korupcijom u gradu, privela je policija. On tvrdi da je to zbog toga što je "nosio flaster" preko usta. Policija koja ga je privodila, sprečavala je novinare da obavljaju novinarski zadatak, a jedan od službenika je lične podatke novinara upisao u svoj mobilni telefon.\nCvetanović: Novinari krivi što je Leskovac "izgubio" fabriku\n11:30, 13. 7. 2016.\nPrvi čovek Leskovca Goran Cvetanović optužio je novinare, najviše zbog tekstova o "Juri", da su odgovorni što novi nemački investitor neće graditi fabriku sa 1.200 radnih mesta u Leskovcu, već u Kruševcu.\n11:52, 23. 12. 2015.\nNakon što je početkom novembra dopisnicu “Blica” iz Leskovca Milicu Ivanović fizički napao Goran Živković, jedan od rukovodilaca fabrike “Porečje” iz Vučja, on će sporazumno u humanitarne svrhe uplatiti 50.000 dinara.


HomeEkonomijaNa proleće ponovo vozom od Beograda do Zagreba i Ljubljane\n„U evropskom redu vožnje već postoji trasa, samo je treba aktivirati. Svakog drugog vikenda u decembru se pravi novi evropski red vožnje. Postoji vreme koje je zauzeto za kretanje voza od Beograda do Ljubljane“, kazao je Bojović.\n„Nadamo se da će već u prvom kvartalu 2022. godine biti uspostavljena jedna linija prema Ljubljani, kasnije ka Filahu u Austriji, a do sredine godine još jedna“, rekao je Bojović.\nOcenio je i da će „elegancija putovanja koje pruža železnica“, privući i deo putnika koji su sada prinuđeni da koriste sopstveni, autobuski ili avionski prevoz, a kako je dodao za početak je planirano da se „pozajme“ garniture, iako postoje domaće koje mogu da voze do Ljubljane.\n„Verovatno da je dobro iznajmiti najmanje dve garniture koje mogu da se napajaju iz dva različita strujna izvora, kako bi se izbegla zamena lokomotiva zbog prelaska na jednosmernu struju u Sloveniji“, objasnio je Bojović, navodeći da zamena lokomotiva komplikuje situaciju i onemogućava da se koriste novi vozovi koji u železničkom parku Srbije.


Firma za molerske radove - Biznis Ideje\nUkoliko Vas privlači ideja da drugima pružate korisne i vredne usluge, a da pritom i zaradite, razmislite o pokretanju firme za molerske radove. Kao vlasnik ovakve firme, moći ćete da posao vodite u svoje slobodno vreme ili vikendom, ili da se ovim poslom bavite kao stalnim poslom sa punim radnim vremenom. Takođe, možete izabrati da sami obavljate sav posao i da zadržite stoprocentnu zaradu, ili da unajmite osoblje koje će raditi za Vas i usmeriti svoj posao u tom smeru.\nU svakom slučaju, pokretanje ovog posla može doprineti finansijskoj i ličnoj slobodi. Dobra vest je da ovaj posao možete pokrenuti bez neke posebne opreme, koja će Vam svakako kasnije trebati i koja će Vam olakšati posao u velikoj meri. Ovaj posao, koji je veoma isplativ, možete pokrenuti sa minimalnim ulaganjima i na taj način najveći deo zarade zadržati za sebe. Dodatna oprema će doći kada se Vaš posao bude razvio i kada se finansijska sredstva za potrošnu robu budu uvećala. Ako Vam sve ovo zvuči zanimljivo, postoji nekoliko stavri koje treba da znate prilikom otvaranja firme za molerske radove. Kao prvo, radna dozvola, osiguranje i solidan plan poslovanja su obavezni. Naravno, poznavanje molerske veštine i raznih tehnika krečenja ovu poslovnu ideju pretvoriće u pravi poslovni poduhvat. Konačno, morate misliti i o tome kako ćete reklamirati ovaj svoj posao, jer nakon što izgradite dobru reputaciju u ovom poslu, vrlo verovatno ćete imati gomilu klijenata koji će čekati baš na Vas.\nU zavisnosti od toga da li ovaj posao radite sami ili imate tim ljudi koji radi za Vas razlikovaće se i Vaše dnevne obaveze. Samostalnost znači da ćete dan započinjati proveravajući da li imate sav potreban materijal za molerske poslove koje imate zakazane za taj dan. Postarajte se da, i dok radite na terenu tokom čitavog dana, u isto vreme obezbeđujete i nove klijente, tako da ćete uraditi reklamu za svoj posao i nabavićete i telefonsku sekretaricu koja će primati pozive i poruke za Vas. Uz osoblje koje radi za Vas, nakon što ih sve pošaljete na dogovorene lokacije, radićete na zakazivanju novih poslova i nadgledaćete sve aspekte Vašeg posla. U oba slučaja, postarajte se da redovno i detaljno pratite svoje troškove i zarade kako biste bili sigurni u isplativost svog posla.\nUmeće na polju reklamiranja\nVaš posao možete voditi na malo, a možete ga i proširiti do velikih razmera.\nZarada može biti prilično velika u ovom poslu.\nMolerske usluge će uvek biti tražene.\nPočetna ulaganja su prilično pristupačna.\nUkoliko prihvatite previše poslova, koje ne možete kvalitetno i na vreme obaviti, to može loše uticati na Vašu reputaciju.


Mediji: Rusija će profitirati od severnog „Sueckog kanala“ - Sputnjik Srbija\n16:46 23 April 2021\n07:58 10.09.2018 (osveženo 08:33 10.09.2018) Preuzmite kraći link\nSa početkom globalnog zagrevanja Severni morski put mogao bi da za Rusiju postane sopstveni „Suecki kanal“, piše „Vašington post“.\nZemlje kao što je Rusija polažu velike nadu na topljenje arktičkog leda, jer zbog toga Severni morski put može da postane alternativa Sueckom kanalu, što će značajno smanjiti troškove tranzita iz Evrope u Aziju i Ameriku, ističe „Vašington post“.\nPrognoze stručnjaka o globalnom zagrevanju i topljenju leda na Arktiku mogle bi da budu korisne za Rusiju, za koju veći deo Severnog morskog puta predstavlja ekskluzivnu ekonomsku zonu.\nNa taj način će Rusija imati kontrolu nad strateškom trgovinskom rutom i profitirati od plovidbe i rad ledolomaca, dodaje list.\nBez obzira na opasne uslove plovidbe čak i tokom leta, prednost Severnog morskog puta, kako navodi list, predstavlja vreme provedeno na putu. List podseća da bi brod koji, na primer, ide iz Južne Koreje u Nemačku, korišćenjem Severnog morskog puta potrošiti na put dva puta manje vremena nego preko južnoafričog Rta dobre nade — samo 23 dana.


Kineski predsednik o novom virusu: Oslonićemo se na stanovništvo u borbi - BIGportal.ba\nKineski predsednik Si Đinping dao je u ponedeljak važna uputstva o radu na suzbijanju i kontroli epidemije koronavirusa, javlja Kineski Radio na srpskom.\nOredsednik Kine je obećao da će se osloniti na stanovništvo u odlučnoj pobedi u borbi koja traje.\nSi, takođe generalni sekretar Centralnog komiteta KPK i predsedavajući Centralne vojne komisije, izneo je napomene u uputstvu partijskim organizacijama, članovima i zvaničnicima, tražeći od njih da ujedine narod u odlučnoj primeni odluka i aranžmana Centralnog komiteta KPK.\nSi je zatražio da se učvrsti samopouzdanje, da svi ostanu ujedinjeni i preduzmu naučne i usmerene mere u sprečavanju i kontroli epidemije kako bi dozvolili da partijska zastava „leti visoko na liniji bojišta“.\nPartijski odbori na svim nivoima trebalo bi da donesu naučne i tačne presude o epidemiološkoj situaciji, rekao je Si, zahtevajući jedinstvo u rukovođenju, komandi i akcijama u prevenciji i kontroli rada.\nSi je zamolio zvaničnike partijske organizacije, posebno rukovodioce, da uvek budu na poslu i preuzmu svoje odgovornosti za upravljanje.\n„Stranački zvaničnici biće testirani u ovoj napornoj bitki“, zaključio je Si.\nBura u Barseloni se ne stišava – igrači “ne razumiju” trenera?!


Ekološki privatni smještaj – apartmani Val Maslina i Bogdanović dobili EU Ekološki znak\nApartmanski smještaji Val Maslina iz Bara i Bogdanović iz Kotora, postali su nosioci Ekološkog znaka Evropske unije, sertifikata kojim se dokazuje kvalitet turističke usluge ovih objekata i spremnost za unapređenje poslovanja u cilju dostizanja ekoloških standarda. Dodjela sertifikata je dokaz da ugostiteljski objekti koji su manjih kapaciteta prepoznaju značaj promocije održivih praksi poslovanja i mogućnosti bolje pozicije na međunarodnim tržištima.\nEU Ekološki znak sertifikat se izdaje na osnovu provjere usaglašenosti 22 obavezujuća kriterijuma i određenog broja poena koji se dodjeljuju na osnovu seta od 43 dodatna kriterijuma. Sertifikat potvrđuje sprovođenje ekološkog koncepta rada, uštedu energije, uštedu vode, očuvanje prirodnog okruženja, promociju održivog saobraćaja, kao i redukciju stvaranja otpada. Posebno bitan segment je stalna komunikacija i promocija na nivou smještajnog objekta, kao i saradnja sa gostima, preduzetnicima, dobavljačima i ostalim partnerima na ostvarenju ekološke vizije.\nEkološki znak Evropske unije, uspostavljen prije 25 godina, omogućava promociju proizvoda i usluga na tržištu od 500 miliona stanovnika, koje uključuje neke od najznačajnijih emitivnih tržišta, kao što su Njemačka, Francuska, države Beneluksa i Skandinavije.\nProjekat Razvoj niskokarbonskog turizma, koji realizuju Ministarstvo održivog razvoja i turizma i Kancelarija Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), u saradnji sa Nacionalnom turističkom organizicijom Crne Gore, podržava uvođenje međunarodnih sertifikata Ekološki znak Evropske unije i Travelife za hotele i apartmane. Sertifikovani hoteli privlače ekološki obrazovane goste koji brinu o zaštiti životne sredine.\nViše informacija o projektu i načinima podrške možete pročitati na web stranici projekta www.lowcarbonmne.me.


Updated: 6 min 23 sek od tega\nSob, 15/12/2018 - 22:08\nBeograd - Ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je večeras da će sjednica Savjeta bezbjednosti UN, koju je Srbija tražila zbog formiranja takozvane vojske Kosova, biti održana u ponedjeljak, 17. decembra i biće otvorena za javnost.\nSob, 15/12/2018 - 21:17\nSob, 15/12/2018 - 21:11\nBEOGRAD - Naša najveća muka je Kosovo i Metohija, rekao je večeras predsjednik Srbije Aleksandar Vučić za Prvu televiziju.\nSob, 15/12/2018 - 21:05\nBEOGRAD - Dio opozicije okupljen u Savezu za Srbiju ponovo je večeras, kao i prošle subote, organizovao protest, na kojem su, kod Filozofskog fakulteta, govorili akademik Dušan Teodorović i glumac Tihomir Stanić, a potom su učesnici krenuli u šetnju.\nSob, 15/12/2018 - 20:59\nMOSTAR - Više vozila ostalo je zarobljeno u snijegu na putu koji povezuje Park prirode Blidinje i Jablanicu, javljaju federalni mediji. Dionica regionalnog puta Rakitno-Blidinje zatvorena je sav saobraćaj zbog snježnih nanosa, a odluku o tome donijela je Civilna zaštita Zapadnohercegovačkog ...\nSob, 15/12/2018 - 20:52\nNJUJORK - NATO je upozorio na rastuću nestabilnost na Balkanu nakon što je u samoproglašenom Kosovu izglasano formiranje vojske, piše list "Vol strit džurnal".\nSob, 15/12/2018 - 20:39\nBANJALUKA - Podpredsjednik Republike Srpske (RS) Josip Jerković izrazio je nadu da će naredna godina donijeti boljitak, ističući da jednakopravnost svih naroda Bosne i Hercegovine ostaje preduslov i garant opstanka zajedničkog života.\nSob, 15/12/2018 - 20:34\nLegendarnog fudbalera Dijega Maradonu vjerenica je izbacila iz kuće. Poslije žučne rasprave on je ostao na ulici, piše "Mirror".\nSob, 15/12/2018 - 20:29\nOdluka pjevačice Tejlor Svift da svoje fanove tajno snima kako bi pronašla one koji je uhode, izazvala je polemiku po pitanju etičkog korišćenja savremene tehnologije.\nSob, 15/12/2018 - 20:24\nSob, 15/12/2018 - 20:20\nPRIŠTINA - Vladajuća većina u kosovskom parlamentu i opoziciona SDP, Špenda Ahmetija, usvojili su danas Rezoluciju o nastavku dijaloga sa Beogradom.\nSob, 15/12/2018 - 20:11\nORAŠJE - Predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović izjavio je danas da bi Savjet ministara trebalo da bude formiran do kraja januara, a da će se najduže čekati na uspostavljanje vlasti na nivou Federacije BiH.\nSob, 15/12/2018 - 20:01\nZUBIN POTOK - Državljanin BiH uhapšen je danas u opštini Zubin Potok, na sjeveru Kosmeta, po potjernici Interpola koja je raspisana u BiH, saopšteno je iz Kosovske policijske službe.\nSob, 15/12/2018 - 19:36\nDok se još uvijek ne zna ko će formirati vlast na državnom nivou i kako će funkcionisati državni parlament, plate izabranih zvaničnika i dalje su visoke, naročito kada se u obzir uzme region. Tako, u odnosu na Srbiju poslanici i delegati u Parlamentu BiH imaju i četiri puta veća primanja ...\nSob, 15/12/2018 - 19:28\nNOVI PAZAR - Tri osobe iz Novog Pazara stradale su u bombardovanju savezničkih snaga predvođenih SAD-om u Siriji, objavio je portal indeksonline. rs.\nSob, 15/12/2018 - 18:56\nBIHAĆ - Nepovoljni vremenski uslovi i rigorozne kontrole na granici zaustavile su hiljade migranata u pokušaju da na balkanskoj ruti uđu preko Hrvatske u Evropsku uniju pa su tako osuđeni da u Bosni sačekaju proljeće, piše Rojters.\nSob, 15/12/2018 - 18:29\nSPLIT - Meteorolozi tvrde kako je najviše snijega napadalo u Imotskoj krajini - desetak centimetara, dok je prava snježna mećava sinoć pogodila Brela, Marušiće i Dubce nedaleko od Makarske.\nSob, 15/12/2018 - 18:14\nBANJALUKA - Vlada Republike Srpske, na današnjoj posebnoj sjednici u Banjaluci, razmatrala je odgovore potencijalnih kupaca potraživanja privrednog društva „Birač" a.d. u Stečaju Zvornik. Vodeći računa o značaju Birača i o 1.500 zaposlenih radnika, Vlada je zatražila od potencijalnih ...\nSob, 15/12/2018 - 18:10\nSARAJEVO, - Pod predsjedavanjem predsjednika Sabora Islamske zajednice u BiH Hasana Čengića, danas je održana jedanaesta redovna sjednica aktuelnog saziva Sabora.


Dejan Petrović i „Big bend“ u Sava centru | Novosti.rs\nDejan Petrović i „Big bend“ u Sava centru\n11. 11. 2011. u 10:04\nMajstor trube Dejan Petrović sa „Big bendom“ u četvrtak uveče je oduševio publiku na svom prvom solističkom koncertu u Sava centru\nMAJSTOR trube Dejan Petrović sa „Big bendom“ u četvrtak uveče je oduševio publiku na svom prvom solističkom koncertu u Sava centru. Čarobni zvuci trube ispunili su dvoranu, ali i srca mnogobrojnih posetilaca, koji su tri časa uživali u šarolikom muzičkom opusu prve trube sveta - od srpske tradiconalne muzike do domaćih i stranih hitova. Višestruki pobednik Sabora u Guči, koji je na ovom takmičenju da puta zaredom osvojio „Zlatnu trubu“ našeg lista, nastup pred Beograđanima započeo je spletom starih srpskih pesama i kola.\n- Truba može da se svira na bezbroj načina, a ova moja družina, koja se zove „Big bend“, to će vam i pokazati - rekao je najmlađi majstor trube u istoriji Sabora u Guči Dejan Petrović.\nU delu rezervisanom za goste nastupili su Sergej Trifunović i Skaj Vikler, otpevavši na svoj način evergrin narodne muzike „Stani, stani, Ibar vodo“, za koji je popularni glumac rekao „da je najlepši srpski bluz svih vremena“. Trifunović je pesmu posvetio velikom glumcu Petru Kralju, koji je juče preminuo, a koji se prema njegovim rečima „rodio i otišao kao kralj i koji je nabolje recitovao poeziju“. Nešto kasnije na sceni se pojavila Tijana Dapčević, otpevavši obradu pesme „Rekla nana“, takođe sa poslednjeg albuma Dejana Petrovića „Udahni duboko“. Kada je majstor trube najavio „svog prijatelja i brata po muzici“ Zvonimira Đukića Đuleta, svi su u sali očekivali da se pevač „Van Goga“ pojavi na sceni i uz trubače otpeva hit „Kolo“. Međutim, to se nije dogodilo, pa su posetioci mogli da vide i čuju Đuleta samo na video-bimu. Među gostima su bili maestro na klarinetu Božidar Boki Milošević, zvezda „Granda“ Mirjana Aleksić, koja je tri godine pevala u bendu Dejana Petrovića, kao i sjajni ansambl „Kolo“. Beogradska publika čula je sinoć i kako uz trube zvuče hitovi Stinga, grupe „ABBA“, „Prljavog kazališta“, ali prava euforija u dvorani je nastala kada su Dejan Petrović i „Big bend“ zasvirali „Krug“ od „EKV“.\nI MINISTRI NA KONCERTU\nKONCERTU su prisustvovale i ličnosti iz političkog i javnog života, a najveću pažnju izazvao je dolazak ministra policije Ivice Dačića i ministra za infrastrukturu Milutina Mrkonjića. Na pitanje koja mu je najdraža pesma Dejana Petrovića, ministar Dačić je odgovorio:\n- Moja omiljena pesma iz njegovog muzičkog opusa je „Povratak otpisanih“, jer ima simboličnu poruku. Volim da idem na koncerte svih mojih prijatelja, ali ne mogu da stignem baš na sve.\nU zvucima trube sinoć je uživao i Dačićev partijski kolega Branko Ružić, kao i pevači Dejan Matić, Ivana Selakov i Vera Matović.


PAVLOVIĆ: ONAJ KO GLASA TUĐOM GLAVOM, A PROTIV SVOG INTERESA, NA KRAJU BUDE PRINUĐEN DA „GLASA NOGAMA“, PUT BIJELOG SVIJETA — Bosnjaci.Net\nRekacija potpredsjednika PZP i poslanika DF u Skupštini CG na posljednje iseljavanje iz Crne Gore\nPAVLOVIĆ: ONAJ KO GLASA TUĐOM GLAVOM, A PROTIV SVOG INTERESA, NA KRAJU BUDE PRINUĐEN DA „GLASA NOGAMA“, PUT BIJELOG SVIJETA\nObjavljeno: 07. May 2015. 21:05:12\nPAVLOVIĆ: Lično se osjećam uvrijeđeno i poniženo zbog apsurdne dvosmjerne razmjene, koja se ovih dana dešava na relaciji Evropa - CG. Iz Evrope ka CG dolaze potpuno neosnovane pohvale ovom korumpiranom režimu, dok istovremeno iz CG ka Evropi bježe hiljade bošnjačkih porodica od te i takve „uspješne politike“ ovog dobrog njemačkog primjera na Balkanu.\nEvropske institucije koje se bore protiv ljudskog trafikinga morale bi konačno prepoznati crnogorski režim kao grupu klasičnih trafikanata, koji trafikuju pripadnika sopstvenog naroda. Te evropske institucije bi morale prestati da žmure, i trebale bi da makar upozore sopstvene političare da prestanu sa neutemeljeno pohvalama i sa ohrabrivanjem ovog trafikantskog režima. Makar to, ako već ne žele da pomognu da se ova kriminalna i korumpirana ekipa zaustavi. Jer je njeno zaustavljanje jedini put ka zaustavljanju tragičnog raseljavanja crnogorskog Sjevera, i ka zaustavljanju pljačkanja i rastakanje svekolike Crne Gore.\nJer ako te evropske države i institucije nastave sa dosadašnjom licemjernom politikom podrške Đukanoviću i njegovim trafikantima, Crna Gora će prestati biti prostor za život ljudi i zaista će se svesti na odmorište za egzotične ptice selice. Čije meko slijetanje na prostor ulcinjske Solane, tokom njihovog sezonskog egzodusa ka i iz Afrike, tu Evropu očito mnogo više zanima i pogađa od ljudskog egzodusa Bošnjaka sa opljačkanog Sjevera Crne Gore.\nAktuelni i javno praćeni ljudski egzodusi iz Regiona – nedavno sa Kosova, a u najskorijem periodu iz naših Rožaja – baš kao i ona raseljavanja što su se odigrala van javne pažnje, poput kontinuiranog egzodusa desetine hiljada stanovnika Bihora, pokazuju da je DPS-SDP-BS jedna klasična trafikantska družina, slična ili identična svojim prijateljima sa druge strane prelaza Kula. Naši domaći egzodusi pokazuju da je DPS-SDP-BS jedna korumpirana i kriminalizovana družina koja u suštini prezire žrtve svoje pljačkaške politike, i koja te osiromašene bošnjačke porodice tretira kao „ljudske probleme“ a ne kao ravnopravne vlasnike ove države. Vladajuća kolaicija je družina koja pitanje siromaštva i regionalnog zaostajanja opustošenog i poniženog Sjevera, rješava na pravi mafijaški način – organizovanim izvozom tih „ljudskih problema“ koje je stvorila upravo njihova decenijska pljačkaška politika.\nLično se osjećam uvrijeđeno i poniženo zbog apsurdne dvosmjerne razmjene, koja se ovih dana dešava na relaciji Evropa - CG. Iz Evrope ka CG dolaze potpuno neosnovane pohvale ovom korumpiranom režimu, dok istovremeno iz CG ka Evropi bježe hiljade bošnjačkih porodica od te i takve „uspješne politike“ ovog dobrog njemačkog primjera na Balkanu. Osjećam obavezu da kažem da ova apsurdna razmjena „neistina za izbjeglice“ zaista poprima obrise nekakvog sumanutog takmičenja u licemjerju. Takmičenja u kojemu, da sve podsjetim, evo već 26 godina niko nikada nije uspio da nadigra i pobijedi šampiona licemjerja Mila Đukanovića.\nIako ne želim da izbjeglicama iz Rožaja dodatno stajem na muku, na kraju ipak moram pomenuti jednu dokazanu istinu: onaj ko više puta nerazumno i pogrešno glasa tuđom glavom, a protiv svog interesa, na kraju bude prinuđen da „glasa nogama“, put Bijelog Svijeta, tražeći egzistenciju sebi i svojoj porodici, piše u reakciji koju Koče Pavlovića, potpredsjednika PZP i poslanika DF u Skupštini CG.


JUTA obustavila ekskurzije: Policija ne dozvoljava da vozimo iako nije istekao rok za nova dokumenta | Novosti.RS\n23. 10. 2019. u 21:30\nFoto N. Živanović Na put mogu samo autobusi sa ispravnim "papirima"\nOBUSTAVILI smo organizaciju ekskurzija i rekreativne nastave od 14. oktobra. Putovanja su pomerena, jer policija ne dozvoljava da vozimo pošto vozači nemaju identifikacione kartice. Nemaju ih jer je, prema Zakonu o bezbednosti saobraćaja, rok da se one nabave 29. decembar. Apelujemo na MUP da prizna potvrdu koja dokazuje da su vozači predali dokumenta i da se kartica čeka.\nPročitajte još:Čudan razlog iza otkazivanja ekskurzija: Policija zaustavila 100 autobusa, iako je većina bila ispravna!?\nOvo je u sredu rekao Dragoje Zekavica, predsednik Odbora za đački i omladinski turizam JUTA, na zajedničkoj konferenciji sa direktorom JUTA Aleksandrom Seničićem. Seničić je naveo da svega od 10 do 15 odsto vozača ima ove kartice, da je većina predala potrebna dokumenta za njihovo dobijanje, ali ih još nemaju jer AMSS ne može da odgovori velikom broju podnetih zahteva. Vozači su, zapravo, čekali poslednji čas, pa im je i produžen rok, da bi obezbedili ovaj dokument.\nMUP je, pre nekoliko dana, izdao saopštenje u kome je navedeno da je Pravilnikom propisano da vozač autobusa kojim se vrši organizovani prevoz dece mora posedovati odgovarajuću kvalifikacionu karticu za vozača, te da u tom smislu nije propisano da bilo kakva potvrda može biti zamena, jer samo podnošenje zahteva na znači da vozač ispunjava predviđene kriterijume.\n- Izdavanje ovih kartica započeto je još 30. januara što znači da su prevoznici i vozači imali više nego dovoljno vremena da podnesu zahteve za izdavanje kvalifikacionih kartica i da dobiju iste - naveo je MUP.\nZekavica je rekao da je od 1. septembra do 14. oktobra policija isključila skoro 1.000 autobusa. On tvrdi da je samo tokom ove i krajem prošle nedelje isključeno 900 vozila.\n- Nakon toga rekli smo deci da ne dolaze tamo gde ne možemo da obezbedimo vozača sa identifikacionom karticom. Ekskurzije su pomerene dok se ovaj problem ne reši - rekao je Zekavica.\nMeđutim, nisu sva đačka putovanja odložena, jer deca i dalje nesmetano putuju autobusima čiji vozači poseduju kartice.\nEkskurzije u Srbiji mogu da se pomere, ali one koje je trebalo da se realizuju u inostranstvu teško će biti ponovo organizovati.\nZEKAVICA je naveo da je novim pravilnikom uvedeno i da autobusi moraju da rade tehnički pregled svakog meseca, a ne kao do sada na šest meseci:\n- Moramo da obavimo 10 tehničkih pregled više godišnje, a jedan košta oko 80.000 dinara. Takođe, vozači treba da imaju lekarsko uverenje ne starije od godinu dana, a do sada je bilo tri godine. Sve su to dodatni troškovi - rekao je on.\nIako je većina bila ispravna?eeeee pa stavi svoje dete u vecinu .....\nKakva je kartica potrebna vozacu koji vozi vec 25 godina, samo nekome palo napamet da uxme lako pare od naroda


Rezervni delovi i servis - HUROM Srbija\nUvek se prvo obratite za servis i rezervne delove za svoj sokovnik prodavcu koji je izdao garanciju!\nUkoliko ste Vaš Hurom sokovnik nabavili kod nekog drugog prodavca, molimo Vas da se obratite tom prodavcu za sve potrebne usluge u vezi sa servisom i rezervnim delovima. Svi prodavci Hurom sokovnika u obavezi su da obezbede servis i rezervne delove za svoje kupce.\nAko imate stariji model Hurom sokovnika, verovatno će biti teškoća da pronadjete odgovarajući rezervni deo u Srbiji;\nPogledajte ovu šemu delova Hurom sokovnika, i kada ustanovite koji vam je deo potreban, potražite ga na sajtu, imajući u vidu model vašeg sokovnika i deo koji tražite.


SUTRA U 7 SATI UJUTRU: Poziv koji Darku Laziću može da spase život – Radio Todorovo\nSUTRA U 7 SATI UJUTRU: Poziv koji Darku Laziću može da spase život\nPevač Darko Lazić se nalazi u KBC Zemun i u teškom je stanju, nakon što je u noći između ponedeljka i utorka doživeo tešku saobraćajnu nesreću na putu Subotište – Brestač. Automobil kojim je upravljao, sleteo je oko 8.40 sa lokalnog puta i prevrnuo se na krov.\nAlkotest je navodno pokazao da je Lazić u trenutku udesa imao 1,39 promila alkohola u krvi.\nPrema najnovijim informacijama, Darko je trenutno na dijalizi zbog problema koji su nastali sa bubrezima. Posle jutrošnje vizite lekari su odlučili da pevač još ne može da bude operisan zbog komplikovanog zdravstvenog stanja u kom se nalazi.\nPevačev prijatelj, menadžer i vozač Miljan Vračević rekao je da je Laziću hitno potrebna krv, i da nije važno koja je krvna grupa.\nShodno tome, Darkovi obožavatelji iz okoline Šapca se upravo organizuju sa namerom da krenu put Zemuna, kako bi pevaču i njegovoj porodici dali neophodnu podršku i što je još važnije da bi donirali krv.\nNaime, organizatori su zamolili da svako ko je u mogućnosti sutra u prepodnevnim satima dođe u Zemunsku bolnicu, kako bi doprineli u spašavanju omiljenog pevača i dali neophodnu podršku.\nOvaj prelepi gest može zaista da spase život popularnom pevaču ukoliko to bude bilo potrebno, te se pridružujemo apelu da se što veći broj ljudi pridruži ovoj humanoj akciji.\nTags: Darko, Lazic, NESRECA, Prometna, stanje, vijesti, Zdravstveno\nPrevious Mafija je objavila rat državi, vrijeme za „bosansku sablju“!\nNext u BiH na benzinskim pumpama gorivo sve skuplje a evo koliko je sad poskupilo u BIH


Podvodni.hr - Upecali avio-bombu pa je vratili u more\nPodvodni.hr More Vijesti Upecali avio-bombu pa je vratili u more\nUpecali avio-bombu pa je vratili u more\nTrojica bokeljskih ribara – Vladimir i Danilo Vukasović i Jovo Pajović iz Dražin vrta, prije nekoliko dana su, ribareći u Tivatskom zalivu ispred Bijele, sa dna mora u svojoj mreži - stajačići izvukli neeksplodirano ubojno sredstvo većih dimenzija za koje se pretpostavlja da je avio-bomba iz Drugog svjetskog rata.\n„Podižući mrežu vitlom na barci, sa dna su podigli i bombu težine 100 do 150 kilograma, koja je bila cilindričnog oblika i imala je četiri peraja na zadnjem dijelu. Kada su vidjeli šta su ulovili, otkinuli su ostatak mreže, oko 40 metara konopa, i bomba je ponovno potonula na dno mora“, ispričao je juče „Vijestima“ otac jednog od trojice ribara, Bogoljub Vukasović sa Dražin vrta.\nOn je dodao da su o nalasku bombe odmah obavijestili policiju i Upravu pomorske sigurnosti, ali, kako je kazao, „svi su oni međusobno prebacivali odgovornost i nadležnost, pa niko ništa nije preuzeo i bomba se još nalazi na istoj poziciji“.\nO otkriću i poziciji avio-bombe u podmorju Bijele juče je obaviještena i Mornarica Crne Gore, čiji su ronioci upravo završili protivminsku obuku kod instruktora iz Ratne mornarice SAD\nVukasović je istakao da se neeksplodirano ubojno sredstvo nalazi na oko 200 metara od obale, u dijelu Bijele, gdje je prodavnica „Okov“. Vukasovići su čak na kraj konopa svoje ostavljene mreže u koju se zaplela bomba, privezali malu bovu koja već danima na površini mora označava poziciju tog ubojnog sredstva.\nU Bijeloj je, inače, sjedište Regionalnog centra za obuku ronilaca za podvodno deminiranje (RCUD), javnog preduzeća čiji je osnivač MUP Crne Gore. Direktor RCUD-a Veselin Mijajlović crnogorskim novinarima do sada je u više navrata samouvjereno izjavljivao da je crnogorsko podmorje do dubine od 70 metara „praktično očišćeno od NUBS“, ali su najnovije otkriće ribara sa Dražin vrta u moru kod Bijele, odnosno nekoliko dana ranije ribara - braće Lakičević iz Bjelila kod Tivta, u čiju se mrežu zaplela jedna stara artiljerijska granata, pokazali da Mijajlovićeve izjave nemaju osnova.\nSve spremno za vađenje\nRonioci Regionalnog centra za obuku ronilaca za podvodno deminiranje iz Bijele pripremili su juče avionsku bombu, zaostalu iz Drugog svjetskog rata, za vađenje iz mora. Kako je kazao direktor Centra Veselin Mijajlović, eksplozivnu napravu preuzeće u naredna dva dana stručne ekipe Republičkog centra za vanredne situacije.\nMijajlović je kazao da je avio-bomba, prečnika 125 milimetara, velike razorne moći i da u krugu od jednog kilometra može napraviti mnogo šte te . “Pod vodom, njeno dejstvo je jače”, rekao je Mijajlović.


Poziv članovima UPCG\nUnija poslodavaca Crne Gore (UPCG) je u fazi apliciranja za dodjelu sredstava u okviru projekta „Norveška za vas – Crna Gora“ čiji je cilj društveno-ekonomski razvoj manje razvijenih opština u Crnoj Gori.\nU kontekstu Poziva, ciljna grupa za dostavljanje projektnih predloga su mali biznisi: preduzetnici, mikro i mala preduzeća, gazdinstva, kooperative i organizacije civilnog društva koje su već udružene ili imaju potencijal da se udruže u različite forme asocijacija.\nPredlog projekta Unije poslodavaca biće usmjeren na podršku prvenstveno članovima UPCG, ali i svim ostalim zainteresovanim preduzetnicima, mikro i malim preduzećima sa teritorija opština: Andrijevica, Berane, Bijelo Polje, Gusinje, Kolašin, Mojkovac, Nikšić, Petnjica, Plav, Pljevlja, Rožaje, Šavnik i Žabljak. Projekat će, ukoliko bude odobren, startovati u periodu januar/februar 2020. godine i trajaće 10 mjeseci.\nAktivnosti u okviru projekta UPCG biće usmjerene na unapređenje procesa i kvaliteta proizvoda i/ili usluga, jačanje ljudskih resursa, razvoj planova i strategija za uvećanje prihoda itd. – u skladu sa potrebama ciljne grupe.\nTim povodom, Unija poslodavaca upućuje poziv svim članovima (kao i ostalim privrednicima) koji pripadaju gore navedenim kategorijama i svoje aktivnosti obavljaju na teritoriji navedenih opština, da izraze svoju zainteresovanost i uključe se u projekat UPCG.\nZainteresovanost za učešće u projektu iskazuje se:\npisanim putem (slanjem maila na adresu UPCG: office@poslodavci.org), ili\ndirektnim kontaktom (telefonskim pozivom na broj UPCG: 020 209 250)\ni to najkasnije do ponedjeljka, 18. novembra 2019. godine.\nZa više informacija, kontakt osoba ispred UPCG je Ana Marković, šefica Sektora za obrazovanje i rad sa članstvom (T: 020 209 250; E: office@poslodavci.org).\nUPCG poziva svoje članstvo da navedeni poziv proslijede svima za koje smatraju da mogu biti zainteresovani za učešće u projektu Unije poslodavaca.\nKonkurs "UPCG nagrade za DOP" za 2019\nUsluge Poreske uprave na portalu eUprava


POLA TONE EKSPLOZIVA Više od 2.000 ljudi u Kelnu evakuisano zbog zaostale bombe\nU Kelnu je evakuisano više od 2.000 ljudi nakon što je na jednoj parceli pronađena avio-bomba zaostala iz Drugog svetskog rata.\nNemački mediji javljaju, pozivajući se na lokalne vlasti, da je bomba od pola tone sa aktiviranim detonatorom pronađena danas za vreme građevinskih radova.\nRadijus zone opasnosti je 300 metara, a očekuje se da bomba bude neutralizovana večeras, prenosi RIA novosti.\nPANIKA U HANOVERU Više od 15.000 ljudi evakuisano zbog bombe iz Drugog svetskog rata\nMASOVNE EVAKUACIJE U DORTMUNDU Na četiri lokacije pronađene BOMBE, 14.000 ljudi hitno napustilo svoje domove (FOTO)\nEVAKUACIJA U MARIBORU Uspešno uklonjena bomba od 500 kilograma iz Drugog svetskog rata\nU svetu je broj obolelih od korona virusa premašio milion, tačnije, prema sajtu Worldometers, ukupno je registrovano 1.118.844 zaraženih osoba. Više od 3,9 milijardi ljudi, ili polovina svetske populacije, od svojih vlada su dobili uputstva da ostanu kod kuće kako bi se sprečilo širenje virusa.\nU Nemačkoj su za poslednja 24 sata potvrđena još 6.082 slučaja oboljenja korona virusom, što je neznatno manje nego što je potvrđeno prethodnog dana, saopštio je danas institut "Robert Koh".


Za tri godine u Beogradu asfaltirana 762 kilometra puteva - Bizlife.rs\nZa tri godine u Beogradu asfaltirana 762 kilometra puteva\n11:05 Beograd, 16/11/2011\nU Beogradu su u poslednje tri godine asfaltirana 762 kilometra puteva. Prvi put asfaltirano je 669 ulica dužine 454 kilometra, dok je 308 kilometara puteva obnovljeno i po drugi put dobilo asfalt. Za ovu značajnu investiciju iz prestoničke kase izdvojeno je 100 miliona evra, a gradska vlast obećava da će do sredine sledeće godine asfaltirati još najmanje 500 kilometara puteva.\nAsfaltirani putevi su nešto što se danas podrazumeva, to je osnova normalnog života i nastavićemo sa ovom dinamikom sve dok ne obezbedimo kvalitetan kolovoz u svim opštinama. U Beogradu je za tri i po godine prvi put asfaltirano na stotine kilometara ulica, što je za ovaj period veliki uspeh. Većina tih deonica nije u centralnim gradskim opštinama i to pokazuje da se trudimo da se grad ravnomerno razvija, koliko je to moguće, rekao Đilas.\nMilutin Štrbić, generalni direktor JKP “Beograd put”, istakao je da će novi put povezati Lazarevac sa Čibutkovicom i dalje preko Dudovice izaći na Ibarsku magistralu.\nOvo je potpuno nova trasa, a skraćuje vezu između Ibarske magistrale, na ulazu u Lazarevac, i pozicije gde se ponovo izlazi na tu magistralu, za ukupno osam kilometara. U ovoj sezoni završićemo prva četiri kilometra do mosta, sada ugovaramo i rekonstrukciju tog mosta, a radove na preostalom delu nastavljamo na proleće, precizirao ja Štrbić.


Izvršna direktorka Telekoma Jana Ljubičić ima ŠEST POSLOVA i ŠEST PLATA | Info Radar\nIzvršna direktorka Telekoma Jana Ljubičić ima ŠEST POSLOVA i ŠEST PLATA\nRadar 16 августа, 2020 1 Comment\nPrema izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije, Jana Ljubičić pored funkcije direktorke Telekoma Srbija, je i član Republičke izborne komisije, ali je i ispitivač u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, ali je i član Gradske izborne komisije u Skupštini grada Beograda.\nLjubičić je od 2015. do 2017. godine obavljala funkciju državnog sekretara-šefa kabineta u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije. Pre toga bila je generalna sekretarka Skupštine Srbije i od 2012. do 2016. obavljala je funkciju sekretara RIK.\nZa četiri meseca od funkcije koju je obavljala u Republičkoj izbornoj komisiji Ljubičić je zaradila 688.828, odnosno iz GIK za tri meseca 270.000 dinara.\nIzveštaj ACAS o Jani Ljubičić\nZa funkciju u Telekomu Ljubičić prima 316.000 mesečno i to od 2017. godine, kao od 2018. godine kao član RIK dobija mesečno 28.000 dinara, a kao član GIK 10.000 mesečno. Kao ispitivač u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave 45.000 dinara, a u izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije stoji da od 2018. takođe dobija za četiri meseca 688.828 dinara od RIK, a za tri od GIK 270.000 dinara.\nOvo znači da Ljubičić od svojih mnogobrojnih poslova mesečno ukupno ima prihode u iznosu od 399.000 dinara, plus dodatna primanja od poslova koje zbog takve prirode obavlja povremeno.\nOno što je takođe interesantno, jeste to da se u APR-u navodi da Ljubičić poseduje samo jednu nekretninu, jednosoban stan od 30m2.\nTagged Izvršni direktor, Jana Ljubičić, Telekom\n← Učenici od 1. do 4. razreda u učionicama sa 15 đaka, stariji i u školi i onlajn\nTOTALNI HAOS ISPRED „TORLAKA“ Ljudi satima na suncu čekaju testiranje →\n1 thought on “Izvršna direktorka Telekoma Jana Ljubičić ima ŠEST POSLOVA i ŠEST PLATA”\n12 септембра, 2020 у 10:29 pm\nSamo jedna u nizu krpelja. Teško nama.


Bosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16 cene\nBOSCH makaze za živu ogradu, AHS 50-16,... specifikacija\ncena od 8.899,00 do 10.890,00 din | prodavnica (5)\nMakita kosilica za travu UR3000, 400W, 30cm, 26cm\ncena od 9.486,30 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Trimeri za travu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Trimeri za travu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16. Pre kupovine, podatke za Bosch makaze za živu ogradu, AHS 50-16 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


MOSKVA OPUŽILA UKRAJINU: Vojno-biološki eksperimenti u pronađenim laboratorijama\nBiološke laboratorije u Lavovu su eksperimentisale sa patogenima kuge, antraksa i bruceloze, dok su laboratorije u Harkovu i Poltavi eksperimentisale sa difterijom, salmonelom i dizenterijom, izjavio je danas šef ruskog tima za zaštitu od radijacije, hemijskog i biološkog oružja Igor Kirilov, pišu Vesti online.\n,,Analiza otpada ukazuje da su eksperimenti rađeni sa patogenima kuge, antraksa, bruceloze, difterije, salmonele i dizenterije, u Lavovu, Harkovu i Poltavi”, rekao je Kirilov, prenela je agencija TASS.\nOn je takođe dodao da je u Lavovu uništeno više od 320 kontejnera sa ekstremno opasnim patogenima. ,,Ova lista i velika količina biopatogena su jasan dokaz da su se tamo odvijali vojno-biološki eksperimenti”, istakao je on.\nPrema mišljenju Kirilova, supervizori programa iz Pentagona bili su savršeno svesni da, ukoliko bi ruski naučnici imali šansu da ispitaju uzorke, bilo bi moguće da se dokaže sa velikim stepenom verovatnoće da Ukrajina i SAD su prekršile Konvenciju o zabrani biološkom i toksičnom naoružanju.\nTagovi: antraksa - eksperimenti - kuga - moskva - optužba - ukrajina


Industrijska proizvodnja u BiH u avgustu smanjena za 3,9 odsto - Moja Hercegovina\nIndustrijska proizvodnja u BiH u avgustu smanjena za 3,9 odsto\nUkupna desezonirana industrijska proizvodnja u BiH u avgustu bilježi pad od 3,9 odsto u poređenju sa julom ove godine.\nU avgustu ove u odnosu na avgust prošle godine zabilježen je pad od 5,9 posto, objavila je Agencija za statistiku BiH.\nProizvodnja energije u avgustu u odnosu na juli bila je veća za 0,2 odsto, dok je proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju zabilježila pad od 5,3 odsto, intermedijarnih proizvoda za 5,6 odsto, trajnih proizvoda za široku potrošnju od 6,3 odsto i kapitalnih proizvoda za 8,4 odsto.\nU avgustu ove u odnosu na isti mjesec prošle godine, proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju veća je za 2,9 odsto, dok je proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 4,1 odsto, energije za 4,7 odsto, intermedijarnih proizvoda za 6,3 odsto i kapitalnih proizvoda za 9,6 odsto.\nU BiH se može zajedno....\nTrebinjski srednjoškolci složno za pomoć Danijelu Pudaru\nTREBINJE - Učenici drugog razreda...\nBosić najavljuje šokantne podatke o milionskim krađama vlasti u RS\nBANJALUKA - Lider Srpske demokratske...\nU toku uređenje Nacionalnog parka “Sutjeska”(VIDEO)\nU susret 75. godišnjici Bitke...


Brejk Klivlenda u Bostonu za 1:0\nKurir\t18.05.2017 11:17\nKošarkaši Klivlenda došli su do brejka u Bostonu 117:104 i poveli sa 1:0 u finalnoj seriji Istočne konferencije NBA lige.\nKošarkaši Klivlenda poveli su sa 1:0 u finalu Istočne konferencije NBA lige, pošto su prošle noći u gostima pobedili Boston sa 117:104.\nKlivlend je ovim trijumfom stigao do devete uzastopne pobede u plej-ofu ove sezone, ali i 12. ukupno od pete utakmice prošlogodišnjeg finala.\nKavalirse je do pobede vodio Lebron Džejms sa 38 poena, devet skokova i sedam asistencija, najbolje ga je pratio Kevin Lav sa učinkom od 32 poena i 12 uhvaćenih lopti, a dobru partiju pružio je i Tristan Tompson sa 20 poena.\nDvocifren učinak imao je i Kajri Irving sa 11 poena.\n"Lebron igra na visokom nivou i to je razlog zbog kojeg ga toliko forsiramo. Kad Lebron igra na tom nivou ostali momci mogu da budu i solidni i imamo dobre šanse za pobedu", rekao je trener Klivlenda Tajron Lu posle meča.\nEjveri Bredli i Džae Krauder su u poraženom timu postigli po 21 poen, dok je Ajzea Tomas imao "dabl-dabl" učinak sa 17 poena i 10 skokova.\nKošarkaši Bostona su na početku meča promašili 11 od 14 šuteva, tako da je pitanje pobednika rešeno već u prvom poluvremenu kada je Klivlend stekao velikih 26 poena prednosti. Seltiksi su u nastavku uspeli da smanje razliku, ali nisu imali snage za preokret.\n"Bili su agresivniji tim, tim sa više energije. Ne možemo ekipi njihovog kalibra da dozvolimo da izgrade takvo vodjstvo u prvoj četvrtini. Drugu utakmicu moramo bolje da počnemo", rekao je centar Seltiksa Al Horford.\nDruga utakmica finala Istoka na programu je u noći izmedju petka i subote.


Otvorena izložba MK CK "Izmešteni životi"\nRaseljeni nisu zaboravljeni\nKRAGUJEVAC - U prostorijama Crvenog krsta Kragujevca juče je otvorena foto-izložba, posvećena interno raseljenima s Kosova i Metohije, "Izmešteni životi", u organizaciji Međunarodnog komiteta Crvenog krsta (MK CK) i društva Crvenog krsta Srbije i Crne Gore.\nPjer Feran, koordinator MK CK, izjavio je da foto izložba "Izmešteni životi" svedoči o mukama i patnjama interno raseljenih lica sa Kosova svih nacionalnosti, a Aleksandar Vukićević, načelnik Šumadijskog okruga, pozvao je sve ljude dobre volje da pomognu koliko mogu.\nOtvaranju izložbe nisu prisustvovali predstavnici udruženja raseljenih sa Kosova i Metohije u Kragujevcu, izražavajući na taj način negodovanje što je na pozivnicama i marketinškom materijalu MK CK o otvaranju ove izložbe prioritet dat albanskom jeziku, zatim engleskom, a tek potom srpskom.\n"Lepo je što se trude da se na nas ne zaboravi, ali davanje prioriteta albanskom pismu je uvreda, pre svega za porodice otetih i kidnapovanih o kojima se, i posle četiri godine, ništa ne zna", kaže Zoran Stanojević, predsednik udruženja raseljenih "Zavičaj".\nTim povodom Feran je za naš list prokomentarisao da "nije bitan jezik na kojem je napisan naziv izložbe već poruka koja treba da stigne do određenih ljudi kako bi se pomoglo interno raseljenima. Za rešavanje problema interno raseljenih neophodna je pomoć i podrška političkih faktora", naglasio je on.\nHoćnje li biti reorganizacije Carinarnice Kragujevac\nParaćin: Nastavlja se renoviranje seoskih škola\nAranđelovac: Vakcinacija besplatna\nOpštinska vlada Gornjeg Milanovca odobrava inostrana putovanja\nPožarevac: Simpozijumum o ekologiji i zdravoj hrani\nTrstenik: Uskoro nova skela\nOpštinski sud u Kruševcu sudi brže\nNovi Sad: Počeli radovi na vodovodnom sistemu\nNiš: Tržišna inspekcija zaplenila medikamente iz 22 veledrogerije\nNiš: Suša nanela veliku štetu usevima\nPirot: Odbornik štrajkuje glađu\nZavršena crkva Svetog Vasilija Ostroškog u Leposaviću