Instacart zapošljava zbog krize | Mobilni.info\nHome Ekskluzivno Instacart zapošljava zbog krize\nInstacart zapošljava zbog krize\nZbog sve većeg uticaja epidemije Korona virusa na ljude i njihovu socijalnu izolaciju, potražnja za naručivanjem namirnica postala je ogromna i prevazilazi kapacitete kompanija koje se bave ovim poslom. Zbog toga je Instacart odlučio da zaposli više stotina hiljada radnika kako bi mogao da podmiri sve pridošle porudžbine.\nPlanira se 300,000 novih radnika\nKako je objašnjeno u najavi, Instacart želi da zaposli novih 300,000 radnika kako bi mogao da zadovolji sve veću potražnju dostave namirnica, i to sve zbog epidemije Korona virusa koja je naterala milione ljudi da sede u svojim domovima. Cilj im je da ovaj broj novih radnika bude potpuno dostupan u naredna tri meseca u Severnoj Americi. To bi više nego udvostručilo radnu snagu, čime se obezbedilo pravilno funkcionisanje kompanije.\nInstacart je jedna od svega nekoliko kompanija koje isporučuju osnovne potrepštine domaćinstvima, a tražnja za ovakvim uslugama toliko se povećala da je oborila sve rekorde u istoriji kompanije. Za to vreme, Amazon i Walmart su objavili da planiraju da zaposle dodatnih 100,000 radnika zbog povećane potražnje i prodaje.\nEpidemija Korona virusa zahvatila je ceo svet, a do sada je obolelo oko 488,000 ljudi, a umrlo njih 22,000. Otkazani su svi veći sajmovi, konferencije, događaji, čak su i Olimpijske igre po prvi put u istoriji odložene. I druge sportske manifestacije su otkazane ili odložene za jesen kada prođe ova kriza oko virusa COVID-19.\nPrevious articleVIDEO: Svemirska znanost za djecu\nNext articleRAD OD KUĆE – Budućnost poslovanja


pop Arhive - Stranica 4 od 5 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: pop (strana 4)\n10. januar 2013. Koncerti 0\n21. oktobar 2012. Koncerti 0\nDevojka koja se proslavila u emisiji „Ja imam talenat“, Bojana Stamenov, nastupiće u četvrtak, 25. oktobra od 22.00, u okviru programa „Brankow kabare“ u baru „Brankow“ (Crnogorska 10). Bojana će nastupiti sa bendom Jam Innovation koji na repetoru ima brojne numere velikana fanka, soula i neo soula, kao što su Vitni Hjuston, Erika Badu, Stivi Vonder, Šaka Kan… – Malo …\nBebi Dol u baru „Brankow“\n14. oktobar 2012. Koncerti 0\nPoznata umetnica Bebi Dol posle četiri godine pauze održaće koncert u okviru programa „Brankov kabare“, u četvrtak, 18. oktobra od 21.00, u baru „Brankow“ (Crnogorska 12). S obzirom da Bebi Dol nema običaj da često nastupa, ovo će biti jedinstvena prilika da se čuju hitovi iz njene dugogodišnje karijere. Poslednji put Bebi Dol je nastupila baš u „Brankowu“ u aprilu …\n22. novembar 2011. Koncerti 5\nJedan od najpopularnijih grčkih mladih pevača Mihalis Hatzigiannis (Mihalis Hadzijanis) nastupiće u Beogradskoj areni, 21. decembra. Od 2000. do sada, Hatzigiannis je osvojio tridesetak priznanja za svoju muziku što ga čini jednim od najuspešnijih izvođača u Grčkoj u protekloj deceniji. 1998. godine predstavljao je Kipar na izboru za pesmu Evrovizije. Prošle godine objavio je i album na engleskom jeziku a …


Život s pesmom - Mihajlo Oneščuk: knjiga | KorisnaKnjiga.com\n’’U knjizi „Život sa pesmom“ opisana su sećanja na bogatu karijeru Oneščuka, a o njoj govore i zapisi o nostalgiji, sećanja na muziku iz čerge, sati koji su prolazili i noću i danju u tamburanju, u hladu duda, a u slavu bagrema i kako su nekada umetnici pevali za svoj groš.\nStare gradske, romanse, pa dalmatinske, napolitanske i još mnoge lepe pesme, i eto repertoara Miše Oneščuka koji od 1953. godine nastupa kao vokalni solista Radio Novog Sada,a kasnije i Televizije.\nI kada treba nešto za svoju dušu, nešto za stolom u četvoro,šestoro i osmoro u ravnici ili negde drugde onda Miša zapeva „Kad mi pišeš mila mati“, zapisano je u knjizi „Život s pesmom“.\nMihajlo Oneščuk romansama, starogradskim i evergrin pesmama i danas podseća na stara vremena, za koja mnogi žele da se vrate.\nMihajlo Oneščuk je više puta pevao za jugoslovenske i svetske državnike i predsednika Tita, što je svojevremeno bio reper za kvalitet, a nosilac je brojnih priznanja izdvajamo Estradnu nagradu Jugoslavije.’’\nKljučna reč: Život sa pesmom


SKANDAL: Naprednjaci nazvali Vučića pederom, a Anu Brnabić lezbejkom | Двери\nSKANDAL: Naprednjaci nazvali Vučića pederom,…\nDveri mole Srpsku naprednu stranku da se urazumi, usaglasi svoje izjave, stiša međusobna prepucavnja, i mirno, dostojanstveno kao ljudi sačekaju sledeće izbore i kraj svoje vladavine i napokon puste državu onima koji zaista znaju da je vode.\nSrpski pokret Dveri smatra da je zaista skandalozno da narodni poslanici Srpske napredne stranke, nazivaju predsednika države Aleksandra Vučića, pederom, a premijera Srbije Anu Brnabić, lezbejkom.\nČak i ako je istina to što oni tvrde, mislimo da je bolje da Srpska napredna stranka rešava to u svojim krugovima, a ne ovako javno i tendenciozno. Neverovatno je da se bave sa kim su u krevetu predsednik i premijer.\nKakvu seksualnu orijentaciju oni imaju, nas ne treba da zanima. Nas zanima kako vode državu, što svakako rade izuzetno loše.\nNaime, Dveri su do ovog oktrića došle slučajno, izjavama Milovana Drecuna i Marijana Rističevića, koji su komentarišući objavu predsednika Dveri, Boška Obradovića na tviteru, praktično i izneli stav da je Aleksandar Vučić, peder, a Ana Brnabić, lezbejka.\nPredsednik Dveri je u svom tvitu, na šaljiv način rekao da državu vode peder i lezbejka. Niti je rekao koju državu, ni koji predsednik ni koji premijer. Međutim, poslanici Srpske napredne stranke su konstatovali da su to Vučić i Brnabićeva.\nI kao drugo, vlast je takođe osudila natpis na plakatu, koji je Boško Obradović pokazao na konferenciji za novinare u Narodnoj skupštini, koji je glasio: VUČIĆ-BRAT-KUMOVI-LOPOVI.\nPredsednik Dveri je reči sa ovog plakata predstavio kao igru asocijacije, na šta nas asociraju ove reči. Nismo mi krivi što je naprednjacima asocijacija na ove reči aktuelni predsednik Srbije, njegov brat Andrej, kum Nikola Petrović i njegov kum Nenad Kovač.\nIz svega ovoga je jasno, da Srpska napredna stranka gubi tlo pod nogama i da je vreme za smenu vlasti u Republici Srbiji.\nCategory: Саопштења 28. октобра 2017. Leave a comment\nPreviousPrevious post:Umesto obećanih radnih mesta, ljiška vlast planira naplatu parkinga!NextNext post:Dveri čestitaju građanima Smederevske Palanke 99 godina od oslobođenja u Prvom svetskom ratu


Sad nema nazad: Počeo vakcinalni rat EU i Britanije - NOVA portal\nSad nema nazad: Počeo vakcinalni rat EU i Britanije\nSvet Autor:Ksenija Prodanović24. mar. 202121:37\nGrafika: Branko Gavrić/Nova.rs\nTinjajući sukob Evropske unije i Velike Britanije čiji koreni sežu još u doba Brezgita i izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz evrobloka i koji je pogoršan uspešnom kampanjom vakcinacije u Britaniji i vrlo tromom i kilavom imunizacijom EU, ušao je u novo poglavlje najavom Brisela da će blokirati izvoz vakcina zemljama sa visokom stopom vakcinisanih, koje ne odgovaraju istom merom i ne dele sa Starim kontinentom svoje zalihe vakcina - čitaj Britaniji.\nAfera AstraZeneka: Kad politika postane važnija od zdravlja\nEU upozorava AstraZeneku: Nema doza, nema izvoza\nEU uvodi nova, stroga pravila za izvoz vakcina u Britaniju\nEvropska komisija danas je objavila proširen plan blokiranja izvoza a na konferenciji za medije u Briselu, potpredsednik Vladis Dombrovkis se požalio kako je EU izvezla 43 miliona doza u 33 zemlje od januara i najavio da će izvoz vakcina biti sprečen u zemlje koje ograničavaju svoj izvoz vakcina ili komponenti, bilo zakonskim bilo nekim drugim sredstvima.\nOdluka EU usledila je nakon što je gotovo 30 miliona doza AstraZenekine vakcine, namenjenih Britaniji, otkriveno u skladištu jedne fabrike u Italiji. Italijanski list La Stampa je preneo da su doze bile namenjene britanskom tržištu ali da su otkrivene posle dojave iz Brisela.\nBritanski izvori pak navode da te tvrdnje nisu istinite i da je navedeni broj uskladištenih doza“ sumanut“. I Brisel je spustio loptu navevši da fabrika služi kao skladište za doze koje se šalju u više zemalja, uključujući Kanadu i Meksiko.\nU međuvremenu, Britancima u pomoć stiže Serum institut iz Indije koji je naveo da bi uskoro mogli da im daju još 5 miliona AstraZenekinih vakcina, isporuka koja je ranije bila odložena.\nNatezanje oko vakcina usledilo je u trenutku kada u Briselu sve više jača panika zbog trome vakcinacije. EU pokušava da nađe način i „izboksuje“ dodatne doze AstraZeneke iako Britanija ima jači položaj, bar kada je reč o ugovoru sa ovom švedskom kompanijom jer su finansirali razvoj vakcine na kojoj je AstraZeneka radila sa Univerzitetom Oksford.\nPremijer Boris Džonson bacio je dodatno ulje na vatru kada je sinoć na sastanku sa torijevcima rekao da je „pohlepa“ razlog uspeha Britanije u imunizaciji svoje populacije, iako je brzo povukao svoje reči svestan da bi mogle da izazovu bes, piše Dejli mejl.\nBritanija najveći broj svojih vakcina dobija iz dve AstraZenekine fabrike u Engleskoj koji u proseku proizvedu dva miliona doza nedeljno. Evropski ministri smatraju da zemlja trenutno ima dovoljno cepiva i za drugu dozu vakcine. London, međutim, očekuje i dodatne doze iz AstraZenekine fabrike u Holandiji, dok se Fajzerova vakcina doprema iz Belgije. Zabrana izvoza mogla bi da zaustavi priliv tih vakcina i uspori vakcinaciju u Britaniji i resetuje je dva meseca nazad.\nDombrovkis je rekao da EU „nastavlja da izvozi vakcine u zemlje koje imaju svoje proizvodne kapacitete ali kada ove zemlje ne izvoze u EU, onda reciprociteta nema“.\nEU je suočena sa „veoma ozbiljnom epidemiološkom situacijom“ ali „nastavalja da izvozi u one zemlje gde je epidemiološka situacija manje ozbiljna nego kod nas ili gde plan vakcinacije ide brže nego kod nas“, rekao je on aludirajući na Britaniju sa kojom su odnosi zahladneli posle konačnog izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz EU.\nDombrovkis je pojasnio da će Brisel sada razmotriti sva raspoloživa sredstva kako bi „pronašli pravi balans“.\nNa pitanje da li će zabrana izvoza važiti i za Fajzer, koji je glavni izvoznik iz EU za Britaniju, Dombrovskis je naveo da će „konkretne odluke biti razmatrane od slučaja do slučaja“.\nKabinet premijera je posle sinoćnje „pohlepne“ opaske Džonsona pozvao EU na kompromis. Džonson je podsetio EU lidere da se „borimo protiv iste pandemije“ a da su „vakcine međunarodna operacija“.\nBoris Džonson Foto:Tanjug/Geoff Caddick/Pool via AP\nDžonson je, međutim, izbegao pitanja da li će Britanija podeliti svoje AstraZenekine vakcine koje dobija iz fabrike u Holandiji ali je naglasio da neće odgovoriti reciprocitetno na zabranu izvoza iz EU. „Mi u ovoj zemlji ne verujemo u blokadu vakcina ili materijala za vakcine. To nije nešto u šta će se naša zemlja uključiti“.\nBelgijski poslanik Filip Lamber optužio je AstraZeneku za konstantno kršenje obećanja EU. „AstraZeneka je kompanija na koju se ne možemo osloniti. Oni nešto obećaju pa poreknu, pa onda onda prekrše i nešto na šta su se obavezali a da nas nisu obavestili“.\nOn je priznao da mnoge EU zemlje sporo vakcinišu svoje stanovništvo ali da to ne oslobađa odgovornosti proizvođaće koji su se obavezali na isporuku određene količine doza i koje ne treba da briga šta njihovi kupci rade sa njima.\nEU izmenila uredbu o izvozu vakcina za treće zemlje\nŠest pitanja o pravilima za ulazak i izlazak iz Nemačke\nVakcina rat na pomolu: AstraZeneka krila doze za Britaniju\n„Najbolji način da se ovo reši bilo bi da britanska vlada, EU komisija i AstraZeneka sednu i dogovore rešenje koje će svima odgovarati“, rekao je on.\nEU već duže vreme optužuje AstraZeneku da prioritet daje Britaniji, a uprkos pokušajima Džonsona da smiri situaciju, izvori u britanskoj vladi kažu da bi blokada izvoza mogla da bude shvaćena kao objava rata.\nNajava zabrane izvoza usledila je nakon prošlonedeljne frtutme oko bezbednosti AstraZeneke posle izveštaja da su kod 40ak vakcinisanih od 17 miliona koliko je dobilo ovo cepivo, registrovani krvni ugrušci. Evropska agencija za lekove i Svetska zdravstvena organizacija su posle detaljnog ispitivanja slučajeva, saopštile da je AstraZenekina vakcina bezbedna a evropske zemlje koje su, uprkos sporoj vakcinaciji, suspendovale primenu ove vakcine su sada ponovo počele da je primenjuju. No, kažu analitičari, time je nanet ozbiljan udarac kampanji imunizacije Evrope.\nFrancuski ministar za Evropu Klemen Bone rekao je da će se o predlogu zabrane izvoza razgovarati na evropskom samitu i dodao:“Želimo da izbegnemo da AstraZenekine doze, proizvedene u Evropi, odu u Britaniju od koje ne dobijamo ništa“. I nemačka kancelarka Angela Merkel je ocenila da EU ima problem sa AstraZenekom ali je upozorila da zabrana ne bi trebalo da se proširi i na druge proizvođače. Drugi EU lideri se, međutim, protive zabrani iz straha da će uništiti reputaciju bloka, već uzdrmanu kilavom vakcinacijom, i izazvati globalni rat vakcinama.\nBorićemo se protiv ovog užasa: Nova sa ugostiteljima na CG primorju\nVučić lagao o FBI? Saopštenje američke ambasade ukazuje na to\nTeške posledice iznurivanja radnica iz Leskovca\nVučić lagao o FBI? Saopštenje američke ambasade ukazuje na 16:19\nTeške posledice iznurivanja radnica iz Leskovca 02. avg. 2021\nStravičan snimak sa koncerta Jale i Bube: Obezbeđenje bacilo 02. avg. 2021


EVROINTEGRACIJE: Otvaranje novih pregovaračkih poglavlja do kraja 2017. godine\nSrbija do kraja 2017. godine može da otvori tri ili četiri nova poglavlja u pregovorima sa EU, izjavila je Ministarka za evropske integracije, Jadranka Joksimović, navodeći da su gotove i pregovaračke pozicije za još neka poglavlja.\nJoksimović je istakla da je pregovaračka pozicija za Poglavlje 9, koje se odnosi na finansijske usluge, upućena Evropskoj komisiji u Brisel još pre nekoliko nedelja.\nOna je objasnila da poglavlje koje će biti na dnevnom redu ne određuje Evropska komisija već naša agenda, odnosno naše institucije i Pregovarački tim koji rade na pripremi pregovaračkih pozicija, pri čemu ono prolazi određene procedure od Konventa, preko parlamenta do Vlade, pa se onda šalje radnim telima u Brisel.\nJoksimović je ukazala na to da je set finansijskih usluga vrlo dobro razvijen u Srbiji, zbog čega očekuje saglasnost dosta država članica, a što znači da postoji mogućnost da i Poglavlje 9, pored poglavlja 6, 30 i 33 bude otvoreno.\nOna je objasnila da će potrošači i korisnici finansijskih usluga iz bankarstva, osiguranja, platnog prometa biti zaštićeniji i da će ta oblast biti unapređena.\nPostoji mogućnost za razvoj sistema dobrovoljnih penzijskih fondova, zatim povećanje nivoa zaštite svih korisnika paketa usluga bankarskih kredita, osiguranja, platnog prometa, tako da je to jedno poglavlje koje je konkretno i dodatno će urediti set finansijskih usluga na našem tržištu, istakla je Joksimović.\nOna je prenela da je 6. novembra 2017. godine završena procedura u Narodnoj skupštini Republike Srbije i za Poglavlje 13, koje se odnosi na ribarstvo, i istakla da će naša pregovaračka pozicija biti usvojena na narednoj sednici Vlade.\nVrlo je važno to poglavlje jer smanjuje prostor za nelegalno ribarstvo i uvodi lovni sertifikat, pri čemu se još više mogu koristiti fondovi za unapređenje ribarstva i ribnjaka, dodala je Joksimović.\nOna je izrazila nadu i da će "non pejper" o ispunjavanju akcionih planova iz poglavlja 23 i 24 uskoro, verovatno sredinom ili krajem novembra, biti pred zemljama članicama i da će biti dovoljno dobar u odnosu na sve aktivnosti koje je Srbija imala.\nJoksimović je podsetila na to da je za Poglavlje 6, koje se odnosi na kompanijsko pravo, pregovaračka pozicija poslata tokom leta, istakavši da ono uređuje jednak pristup tržištu i privlačenje investicija.\nImamo i pregovaračku poziciju za Poglavlje 30, koje se tiče ekonomskih odnosa sa inostranstvom, koje predviđa da članstvom Srbije u EU mi pristupamo svim aranžmanima koje imaju i evropske države sa trećim državama, što je takođe značajno.\nGotova je i pregovaračka pozicija za Poglavlje 33 koje se tiče finansijskih i budžetskih odredbi i odnosi se na korišćenje EU fondova i dodatnu stabilizaciju finansijskih prilika, rekla je Joksimović.


Opština Alibunar - oficijelna prezentacija - Potpisani ugovori sa Sportskim organizacijama u opštini Alibunar\nPotpisani ugovori sa Sportskim organizacijama u opštini Alibunar\nU Opštini Alibunar danas 12.02.2021. godine, potpisani su Ugovori o finansiranju programa sportskih organizacija. Potpisivanju ugovora prisustvovala je predsednica opštine Zorana Bratić, član opštinskog veća zadužen za oblast sporta i omladine Željko Radovanović i Generalni sekretar Sportskog savaze Davor Petrović, kao i predstavnici sportskih organizacija i klubova sa teritorije opštine Alibunar.\nPrisutnima se obratila predsednica Opštine Alibunar Zorana Bratić poželevši im puno sportskih uspeha u ovoj takmičarskoj godini, kao i da dostojno reprezentuju opštinu Alibunar na sportskim takmičenjima.\nPosebno je naglasila značaj i ulogu Opštine kao i sportskih klubova u razvoju i unapređenju sporta i sportskog duha kod mladih. Takođe je istakla da je zahvaljujući uštedama u budžetu opštine, racionalnom trošenju budžetskih sredstava u uslovima pandemijske krize izazvane COVID-19, opštinsko rukovodstvo uspelo je da značajno poveća sredstva u budžetu opštine opredeljena za sport i omadinu.\nNa kraju se obratio generalni sekretar Sportskog saveza Davor Petrović i naglasio je ugovornu obavezu sportskih klubova vezano za zakonito trošenje budžetskih sredstva, kao i obavezu poštovanja kalendara pravdanja dodeljenih budžetskih sredstva.\nOznake: opština alibunar, sportske organizacije, ugovori\nУкупан број посетилаца469678


Sve tri predstavke su Kancelariji zastupnika komunicirane kao "WECL" predmeti ("well established case-law"), pa ih je Evropski sud ispitivao u odnosu na član 6 st.1 Evropske konvencije, odnosno isključivo ispitujući dužinu trajanja postupka u konkretnim predmetima koji su se vodili pred nacionalnim organima. U "WECL" predmetima za činjenični i pravni osnov predstavke Evropski sud ima već dobro ustanovljenu sudsku praksu i malo je vjerovatno da će doći do odstupanja od te prakse.\nEvropski sud je u navedenoj presudi ponovio da razumnost dužine trajanja postupka mora biti procijenjena u svijetlu okolnosti predmeta i u odnosu na sljedeće kriterijume: složenost predmeta, ponašanje podnosilaca predstavke i relevantnih organa, kao i od kakvog je značaja predmet spora za podnosioce predstavke. Prilikom ispitivanja cjelokupnog materijala koji mu je dostavljen, Evropski sud nije našao nijednu činjenicu ili argument koji bi ga mogao ubijediti da donese drugačiji zaključak o prihvatljivosti i osnovanosti ove žalbe. Imajući u vidu svoju sudsku praksu o ovom pitanju, Evropski sud je smatrao da je u konkretnom predmetu dužina trajanja postupka bila prekomjerna i da nije ispunila zahtjev "razumnog roka", zbog čega je utvrdio povredu člana 6 stav 1 Konvencije i dosudio svakom podnosiocu predstavke novčani iznos na ime nematerijalne štete, troškova i izdataka koje ćemo predstaviti u nastavku i odbacio ostatak zahtjeva podnosilaca predstavke za pravičnim zadovoljenjem.


RTS :: Osude nasilja na protestima\nPolitika Osude nasilja na protestima\nsubota, 11. jul 2020, 13:23 -> 13:42\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković najoštrije je osudila najnovije brutalno nasilje ispred zgrade parlamenta a članica Predsedništva SNS i ministarka pravde Nela Kuburović izjavila je da je Beograd nekoliko večeri poprište strašnog nasilja i poručila da će država pobediti nasilnike.\nSlike huligana koji bacaju šok bombe na policiju, razbijaju bezbednosne kamere na Skupštini Srbije, i imovinu koja pripada svim građanima naše zemlje, pa sve do nacističkog pozdrava, pokazuju da su maske potpuno pale i da inspiratori ovih nereda ne prezaju da pribegnu najgnusnijem nasilju kao poslednjem izlazu, jer ih napredak Srbije i rast njenog ugleda i snage boli i pogađa, navela je predsednica Skupštine Maja Gojković u saopštenju.\nGrađani Srbije, kako je naglasila, jako dobro razumeju i raspoznaju prave motive koji se kriju iza lažnog pozivanja na patriotizam i tobožnje brige za nacionalne interese.\n"Svi oni moraju da znaju da na vlast ne mogu doći ni zauzimanjem autoputeva, ni nasiljem na ulicama i mimo volje građana Srbije, već samo izborima, na kojima su građani 21. juna nedvosmisleno iskazali svoje mišljenje", navela je, između ostalog Maja Gojković.\nMinistarka pravde Nela Kuburović pozvala je nadležne organe da hitno privedu pravdi počinioce bezumnog nasilja, kao i njihove nalogodavce.\nHuligani treba da budu uhapšeni i osuđeni\nHuligani koji četvrti dan prave nerede jer se protive vlasti, fizički napadaju, nanose materijalnu štetu i pokušavaju da blokiraju auto-put, moraju da budu odmah uhapšeni i osuđeni za sva dela koja rade protiv naše države, poručio je član predsedništva SNS-a i ministar Zoran Đorđević.\n"Samo brutalan odgovor je najbolji lek protiv fašista", poručio je Đorđević u saopštenju.\nOno što se događa na našim ulicama užasava i svakog pristojnog čoveka čini ozlojeđenim, rekao je funkcioner SNS Marko Đurić povodom nasilja na protestima građana ispred Skupštine Srbije.\n"Dosta! Da li će nasilnici rušiti dok sve ne poruše? Srbija to neće i ne može dozvoliti", napisao je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju na svom Fejsbuk profilu.\nOn je naglasio da ono što nije dopušteno huliganima i fašistima u drugim demokratskim društvima, ne može biti dopušteno ni u Srbiji.


Vesti online / Vesti / Svet / Prvi komentar Rusije na ukrajinsku kupovinu turskih "bajraktara"\n- Bilateralna vojno-tehnička saradnja je prerogativ suverenih država. Problem je što Ukrajina preživljava unutrašnju oružanu krizu, odnosno građanski rat. Ta unutrašnja kriza ima međunarodnu dimenziju, pošto su posrednici u njenom rešavanju ceo niz država i niz međunarodnih organizacija koje se zalažu isključivo za mirno rešenje. Prema toma, isporuke oružja kijevskom režimu ne treba da budu faktor pogoršanja unutrašnje ukrajinske krize - izjavila je Zaharova za "Komersant".\nRanije je predsednik Ukrajine Petro Porošenko izjavio da je potpisao sporazum sa Turskom o isporuci turskih dronova "bajraktar TB2" ukrajinskoj vojsci.\nKasnije je savetnik ukrajinskog predsednika Jurij Birjukov izjavio da će letelice biti isporučene Kijevu u punom kompletu, sa oružjem.


Šalenberg: Nije dobro da sve Avganistance dovedemo u Evropu\nTanjug 31. avgusta 2021. 08:35\nBEČ – Ministar inostranih poslova Austrije Aleksander Šalenberg ne veruje da je, dogoročno gledano, dobro ako bi sve Avganistance koji napuštaju zemlju doveli u Evropu.\nŠalenberg je, u intervjuu za televiziju „Puls 24“, naglasio da situacija iz 2015. ne sme da se ponovi i založio se za smeštaj avganistanskih izbeglica u susednim zemljama Avganistana, dodajući da je to i u interesu samog Avganistana.\nPosebno je kritikovao Italiju, čija ministarka za regionalna pitanja Mariastela Gelmini je prebacila Austriji nedostatak solidarnosti.\n„Ako bi Italija želela da dostigne broj pripadnika avganistanske zajednice u Austriji po glavi stanovnika, mora najpre primiti 270.000 do 300.000 Avganistanaca. Tek tada možemo dalje da razgovaramo“, poručio je on.\nU vezi izveštaja o kršenju ljudskih prava od strane talibana, Šalenberg je kazao da su izveštaji UN zabrinjavajući, ali da još nije dobio potvrde takvih informacija.\n„Stanje je još nejasno, ali postoje velike sumnje prema talibanima. Moj prioritet je da ljudima kojima je potrebna pomoć, građanima Austrije i onima koji imaju boravišnu dozvolu, što pre omogućimo da napuste Avganistan „, rekao je on.


Orbović: Skup u Kruševcu prvi u nizu radničkih protesta – Nadlanu.com\nKRUŠEVAC, 16. septembra 2010. (Beta) – Nekoliko hiljada radnika iz desetak gradova Srbije u četvrtak je na sindikalnom skupu u Kruševcu zatražilo od Vlade Srbije da iz skupštinske procedure povuče predložene izmene Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nUčesnici protesta u organizaciji Samostalnog sindikata zatražili su i da ubuduće svi predlozi zakona u skupštinsku proceduru uđu tek nakon usaglašavanja u Socijalno-ekonomskom savetu, kao i da odmah počne procedura pregovaranja i potpisivanja posebnih kolektivnih ugovora za sve delatnosti.\nPredsednik Samostalnog sindikata Ljubisav Orbović rekao je okupljenim radnicima da je skup u Kruševcu prvi u seriji velikih radničkih protesta koji će se nastaviti u drugim gradovima Srbije i završiti u Beogradu.\nOn je naglasio da su građani Srbije u izuzetno teškoj materijalnoj situaciji, da su plate zaposlenih u Srbiji najniže u okruženju, a da je „Srbija zemlja koja može da hrani celo okruženje“. „Imamo nize plate nego što imaju kolege u Makedoniji, 30 odsto niže nego u Crnoj Gori i Bosni, a u Hrvatskoj i Sloveniji plate su duplo i trostruko veće od naših. Zar kod njih nije svetska ekonomska kriza, zar ih ne pogađa isto što i nas“, upitao je Orbović.\nNaredni protest održaće se u Boru 29. septembra, na Dan borbe protiv svetske ekonomske krize.


CCI predstavio rezultate rada Vlade i Parlementa FBiH | Portal 072info\n13. lipnja 2014. 13. lipnja 2014. u 22:10 / Piše DPA - Portal 072info\nVlada Federacije BiH najbolje rezultate rada, po mnogim segmentima, pokazala je u prvom kvartalu 2014. godine, rezultati su istraživanja nevladine organizacije Centri civilnih inicijativa. Kad je u pitanju rad Parlamenta FBiH, u prva tri mjeseca u toj instituciji samo jedan zakon prošao proceduru u oba doma, i to Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o budžetima FBiH.\nIstaknuto je da je Vlada FBiH u prvom kvartalu 2014. godine zasjedala više puta nego u prvim kvartalima protekle dvije godine zajedno. Također, podsjetili su da je Vlada u februaru zasjedala dan za danom raspravljajući o određenom problemu.\nU tom periodu ta institucija realizirala je i duplo više mjera u odnosu na prošlu godinu, a naglašeno je da je rad Vlade najvidljiviji u sferi donošenja zakona.\nKonsultant za monitoring CCI-ja Denis Telić je kazao da su ti rezultati rezultat februarskih protesta građana koji, iako nisu doveli do smjene Vlade, tu su instituciju potaknuli na rad.\n“Zahvaljujući protestima, ključni problemi građana konačno su došli na dnevni red Vlade. U prvom kvartalu tekuće godine, građani su za posljednjih osam godina bili najglasniji u isticanju svojih prioritetnih prava”, rekao je Telić.\nKad je u pitanju rad Parlamenta FBiH konsultantica za monitoring Lejla Deronja-Suljić je kazala da je u prva tri mjeseca u toj instituciji samo jedan zakon prošao proceduru u oba doma, i to Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o budžetima FBiH.\nDodala je i da su u Predstavničkom domu odbijena dva zakona, a u Domu naroda tri, od kojih jedan predstavlja usklađivanje s EU-ovim propisima i osnovu s korištenjem sredstava iz IPA fondova.\nTakođer, naglašeno je da bi katastrofa koja je zadesila BiH, izazvana kombinacijom prirodnih nepogoda i, kako je rečeno, nebrige nesposobne vlasti, pored neposrednih strašnih učinaka na pojedinim mjestima, mogla imati i posredan negativan učinak na politički život u zemlji.\nIz CCI-ja pozvali su sve građane koji nisu direktno pogođeni prirodnom katastrofom da nastave pomagati one kojima je pomoć potrebna.


Vi ste ovde:Početna»Category: "Vesti iz Brisela" (Page 140)\n“Ovo je bila dobra nedelja za napore uložene na polju zaštite novca poreskih obveznika EU. Javne finansije su pod pritiskom širom Evrope i o svakom evru se vodi računa. Evropski budžet je federalni budžet. Ako ga mi ne zaštitimo od kriminala, niko drugi neće to uraditi”, rekla je Vivijan Reding, komesarka za pravdu EU.\n“Naredne dve godine će biti ključne za prekrajanje globalne mape upravljanja internetom. Evropa mora da dâ doprinos u stvaranju pouzdanog puta ka globalnom upravljanju internetom. Mora da odigra značajnu ulogu u definisanju budućeg izgleda mreže”, rekla je potpredsednica Evropske komisije, Nili Kros.


Važno UPOZORENJE srpskog kardiologa svima koji su preležali koronu: Jednu stvar izbegavajte 3-6 meseci - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Društvo » Važno UPOZORENJE srpskog kardiologa svima koji su preležali koronu: Jednu stvar izbegavajte 3-6 meseci\nVažno UPOZORENJE srpskog kardiologa svima koji su preležali koronu: Jednu stvar izbegavajte 3-6 meseci\n"U slučaju tegoba trebalo bi uraditi vanredni kardiološki pregled"\n/ 11:36 • 13.08.2020. • 13.08.2020.\nProfesor Medicinskog fakulteta, kardiolog Goran Milašinović preporučuje da dok se u potpunosti uticaj koronavirusa na srce ne definiše, osobe koje su ga preležale čuvaju svakog većeg fizičkog napora tri do šest meseci.\nMilašinović za beogradski Nedeljnik kaže da se o uticaju virusa i stepena napada na kardiovaskularni sistem mnogo nagađa i malo zna, ali napominje da postoji na desetine studija koje govore o promenama na srčanom mišiću koje liče na “miokarditis” (neki izvori govore o preko 50 odsto obolelih od Covid-19).\n“Dok se uticaj ovog koronavirusa ne definiše, razum nalaže da se osobe koje su prebolele kovid-19 čuvaju svakog većeg fizičkog napora (koji bi ubrzavao puls) tri do šest meseci, kakav je, inače, pristup miokarditisima, a u slučaju tegoba (zamor, ubrzan ili neujednačen puls u miru, nelagodnost ili bol u grudima, nedostatak vazduha pri manjim naporima), trebalo bi uraditi vanredni kardiološki pregled”, istakao je doktor Milašinović.\nOn je kazao da je aktuelna pandemija pokazala da u budućnosti treba obratiti pažnju na stanje javnog zdravstva, te naznačava da su sada stradali oni regioni sveta u kojima je javno zdravstvo “sistematski uništavano na račun privatnog”.\nPrema rečima ovog stručnjaka, jedan od važnih elemenata u epidemiji, odnosno nakon nje, jeste “posttraumatski stresni sindrom”.


Honda prelazi na struju do 2040. | Nacionalna Klasa\nPočetna Vesti Opšte Vesti Honda prelazi na struju do 2040.\nHonda će postepeno izbaciti iz upotrebe motore sa unutrašnjim sagorevanjem u novim modelima do 2040. godine prema agresivnom planu prelaska na elekrični pogon, saopštio je novi direktor kompanije Toširo Mibe.\nMibe, koji je stupio na dužnost 1. aprila, objavio je ovaj plan na konferenciji za novinare kao korak prema cilju ugljenične neutralnosti čitave kompanije do 2050. godine.\nHonda će ostavriti ovaj cilj u koracima, a prvi je da 40% prodaje na velikim tržištima do 2030. godine budu potpuno električni modeli i oni koji koriste vodonične gorivne ćelije. Sledeći korak je da do 2035. godine udeo električnih modela dostigne 80% na velikim tržištima i da od 2040. godina bude 100% na svim tržištima.\nTreći po veličini japanski proizvođač automobila postavio je ambiciozan cilj da do 2050. godine postigne ugljeničnu neutralnost u svim svojim proizvodima i koroporativnim aktivnostima, kao i da ima nulu žrtava u saobraćajnim nesrećama u kojima učestvuju Hondini motocikli i automobili. Pored svega toga, kompanjia želi da razvija proizvode od 100% održivih materijala.\nSam Mibe je priznao da je lestvica podignuta veoma visoko, ali napominje da je postavljanje ambicioznih ciljeva neophodni prvi korak.\nU centru ovog plana je elektrifikacija. Honda, koja je bila pionir u razvoju benzinsko-električne hibridne tehnologije, trenutno prodaje samo jedan potpuno električni model – mali hečbek Honda e.\nPrethodni tekstŠkoda prikazala enterijer nove Fabije\nSledeći tekstFiat i Jeep prave nove modele u Poljskoj


Bez naredne generacije modela Ford Focus RS - Auto Republika\nPerformanse su uvek imale veliki značaj za Ford. Još Henri Ford je stekao ime za sebe, upravo u uličnoj trci protiv jednog od prvih profesionalnih trkača u istoriji, Aleksandra Vintona (o tome drugi put u sekciji „zanimljivosti dana“), a američki gigant se takmičio i pobedio u gotovo svakoj formi auto-moto sporta.\nUspesi sa staza su često bivali preneti i na serijske modele, ali kako stvari sada stoje, aktuelna generacija modela Focus neće dobiti legendarnu RS oznaku.\nFord je nudio takvu opciju uz prve tri generacije kompakta, a posebnu pažnju je privukla ona poslednja koja je brzo postala globalni model. Focus Mk4 je debitovao pre dve godine i trenutno se može naručiti i u sportskoj ST verziji sa 2,3-litarskim motorom i 280 konjskih snaga.\nOčekivanja su bila da bi se sa RS verzijom, snaga podigla negde na nivo između 350 i 400 „konja“, pre svega zahvaljujući većem turbo kompresoru i dodatnom električnom motoru. Nadanja su polagana i u aplikaciju sistema pogona na sva četiri točka.\nSpominju se dva velika razloga kao ključna, to jest ona koja su najviše doprinela odluci da svet ne vidi jedan od omiljenih „hot hečeva“. Prvi od njih je emisija štetnih gasova u Evropi. Brojka je limitirana na samo 95 g/km isparenja ugljen-dioksida za 2021. godinu, dok bi u protivnom, firme morale da plaćaju poveće kazne.\nPodizanje snage već postojećeg 2,3-litarskog benzinca bi stavilo Ford u, ne baš sjajnu situaciju, i pitanje je da li bi uopšte profit i bio ostvaren na Focusu RS. Drugi razlog leži u trenutnoj epidemiji virusa korone, zbog koje je prodaja novih automobila opala, a mnoge fabrike su još uvek zatvorene.\nFord očekuje gubitke od preko 600 miliona američkih dolara ove godine, pa je budžet za sve specijalne verzije iznenada nestao. Ono što je u celoj priči pozitivno jeste to što razvoj modela Puma ST ide po planu i što bi trebalo da bude predstavljen do kraja godine.\ntags: ford Ford RS hot heč\nprevious Toyota Supra sa moćnijim motorima za 2021. godinu\nnext Aston Martin se odriče Mercedesovih motora


Ažurirana informacija 22 – Izjava generalnog direktora IAEA-e o situaciji u Ukrajini\nGeneralni direktor Rafael Mariano Grossi je izjavio da je Ukrajina danas obavijestila Međunarodnu agenciju za atomsku energiju (IAEA) da je Nuklearna centrala “Černobil” ponovo priključena na državnu strujnu mrežu i više se ne oslanja na struju iz dizel generatora za vanredne situacije.\nNa ovoj lokaciji akcidenta iz 1986. godine je svo vanjsko snabdijevanje strujom izgubljeno 9. marta, pa se prisilno pribjeglo dizel gorivu radi rezervne struje. Ukrajinski specijalistički timovi su tokom vikenda uspjeli da poprave jedan od dva oštećena dalekovoda koji povezuju centralu sa strujnom mrežom.\nDanas su iz ukrajinskog regulatornog tijela rekli da od 14. marta, u 16.45, ovaj dalekovod sada daje svu potrebnu struju centrali, a dizel generatori su isključeni. Dalekovod takođe daje struju i obližnjem gradu Slavutiču. Regulator je dodao da ostaje nejasno da li će biti moguće popraviti drugi visokonaponski dalekovod.\nRuske snage su preuzele kontrolu nad Nuklearnom centralom “Černobil” 24. februara, ali su zaposleni Ukrajinci nastavili da obavljaju svakodnevne operativne poslove na toj lokaciji gdje su smješteni razni objekti za upravljanje radioaktivnim otpadom.\nNa toj lokaciji je 211 pripadnika tehničkog osoblja i obezbjeđenja koji se ne mogu rotirati od dana prije nego što su ruske snage ušle u tu zonu, u suštini živeći tamo prethodne tri sedmice. Generalni direktor Grossi je rekao da oni rade “pod ogromnim stresom bez potrebnog odmora”. Regulator je izjavio da nema informacija o tome da li će i kada biti moguća promjena smjene.\nUsto, regulator je prvi put danas rekao da su informacije koje dobija u vezi s centralom “Černobil” “kontrolirane od strane ruskih vojnih snaga” i da zato nije “uvijek mogao dati detaljne odgovore na sva” pitanja IAEA-e. To takođe važi i za centralu “Zaporožje”, koju ruske snage kontroliraju od 4. marta.\nGeneralni direktor Grossi je više puta izrazio duboku zabrinutost zbog teškoća s kojima se suočavaju zaposleni u nuklearnim centralama, navodeći da to ugrožava jedan od sedam nezamjenjivih stubova nuklearne sigurnosti koje je on iznio ranije ovog mjeseca i koji glasi da “Zaposleni moraju imati mogućnost da ispunjavaju svoje dužnosti na polju sigurnosti i bezbjednosti i kapacitet da donose odluke bez pretjeranog pritiska.”\nIzazovna situacija sa zaposlenima, zajedno sa sada riješenim nestancima struje u centrali “Černobil” i pitanjima komunikacije zadnjih sedmica, naglašava hitnost usaglašavanja i implementacije inicijative IAEA-e usmjerene na osiguranje sigurnosti i bezbjednosti ukrajinskih nuklearnih objekata, rekao je generalni direktor.\nRegulatorno tijelo je izjavilo da su zaposleni u Nuklearnoj centrali “Zaporožje” potvrdili izvještaje da ruska vojska uništava neeksplodiranu municiju zaostalu na toj lokaciji nakon događaja od 4. marta. Dodato je da zaposleni nisu bili obaviješteni unaprijed. Regulator je ranijih dana obavijestio IAEA-u o tekućem radu na otkrivanju i uklanjanju neeksplodirane municije pronađene u oštećenom centru za obuku i drugdje u centrali.\nIz regulatornog tijela su rekli da je sjeveroistočno, u Harkovu, granatiranje u toj zoni prisililo zaposlene u novom nuklearno-istraživačkom objektu da privremeno napuste taj objekt koji je ranije bio pogođen, dodajući da su se oni kasnije vratili i obnovili snabdijevanje sigurnosnih sistema strujom. Ovaj objekt se koristi za istraživanje i razvoj i proizvodnju radioizotopa u medicinske i industrijske svrhe. Pošto je nuklearni materijal u tom objektu u stanju ispod kritičnosti, a veoma je malo radioaktivnog materijala, IAEA-e je procijenila da prijavljena šteta neće imati nikakve radiološke posljedice.\nŠto se tiče statusa četiri ukrajinske operativne nuklearne centrale, regulator je rekao da 8 od 15 reaktora ostaje operativno, a to su dva u Nuklearnoj centrali “Zaporožje”, tri u Nuklearnoj centrali “Rivne”, jedan u Nuklearnoj centrali “Hmeljnicki” i dva u Južnoukrajinskoj nuklearnoj centrali. Dodao je da su nivoi zračenja u normalnom rasponu u svim centralama.\nU vezi sa zaštitnim mjerama, IAEA je izjavila da situacija ostaje nepromijenjena u odnosu na onu koja je objavljena ranije ove sedmice. IAEA i dalje ne prima podatke putem daljinskog prenosa sa svojih sistema monitoringa instaliranih u Nuklearnoj centrali “Černobil”, ali se takvi podaci prenose u sjedište IAEA-e iz drugih nuklearnih centrala u Ukrajini.


20.05.2019 19:11 | Srna\nBanjaluka - Lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata /SNSD/ Milorad Dodik rekao je da je Zoran Tegeltija danas imenovan za zvaničnog kandidata za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH.\nDodik je rekao da u Srpskoj stabilno rade zakonodavni i izvršni organi vlasti, te da SNSD daje podršku mjerama Vlade i aktuelnoj dvotrećinskoj skupštinskoj većini koja predstavlja sigurnost i osnovu da se koalicija proširi novim političkim subjektima.\n"U Srpskoj je stabilna finansijska situacija kada je riječ o javnim računima, pri čemu su od početka godine povećani prihodi od direktnih poreza za šest odsto, što predstavlja osnovu za sanaciju osnovnih naslijeđenih problema", naveo je Dodik.\nDodik je naveo da je potrebno tražiti izričitu akivnost na novim investicijama, prije svega putnim, i stvaranja uslova da što prije počne izgradnja auto-puta od Rače prema Bijeljini i granici sa Brčko distriktom, te finalizovati razgovore sa evropskim finansijskim institucijama ili kineskom stranom za izgradnju auto-puta od Johovca prema Modriči i Šamcu.\n"To je za Srpsku prioritet, zajedno sa auto-putem Banjaluka-Prijedor, Banjaluka-Kupres, kao i onim koji treba da se koncipira Višegrad-Rogatica-Pale-Istočno Sarajevo i brzi put koji ide od Zvornika, preko Milića, prema Han Pijesku, Sokocu i završava u Istočnom Sarajevu", dodao je Dodik.\nOn je istakao da ukupan razvoj putne komunikacije i auto-puteva predstavlja suštinski doprinos budućem razvoju ekonomije Srpske.\n"U tom pogledu smo formirali organizacioni odbor. Odlučeno je da sabor broji 1.200 delegata SNSD-a iz Srpske, FBiH, inostranstva", naveo je Dodik.


Više od 60 pripadnika provladinih snaga i šiitskih pobunjenika Huta ubijeno je u poslednja 24 sata u borbama u provinciji Hodeida na zapadu Jemena, saopštili su u ponedjeljak službe bezbjednosti i bolnica.\nVazdušni napadi koalicije koju predvodi Saudijska Arabija i kopnene borbe su pojačane u toj provinciji pod pobunjeničkom kontrolom od obaranja balističke rakete nad Rijadom 19. decembra.\nTokom prethodna 24 sata, prema izvorima, 53 pobunjenika su ubijena, a 63 su ranjeno. Provladine snage su izgubile 12 ljudi a 19 ih je ranjeno.\nObje strane šalju značajna pojačanja na front. Pojačanja Huta su meta koalicije dok provladine snage ne uspijevaju da napreduju ka sjeveru zbog velikih minskih polja koja su postavili pobunjenici.\nGrad Hodeida na Crvenom moru, centar provincije, ima ključni značaj jer je njegova luka glavna tačka ulaska uvoza u Jemen. Grad i luku kontrolišu Huti, a koalicija je uvela inspekcije tereta da bi spriječili ulazak oružja za pobujenike.\nU ratu u Jemenu je od početka intervencije saudijske koalicije 2015. poginulo više od 8.500 ljudi, od čega veliki broj civila. Koalicija tvrdi da je ubila oko 11.000 pobunjeničkih šiitskih snaga Huta.\nKoalicija interveniše protiv pobunjenika koji kontrolišu prijestonicu Sanu i dobar dio sjevera zemlje, podržavajući tako vladu međunarodno priznatog predsjednika Abd Raboa Mansura Hadija.


Štampa je i onda, u 19. veku, kao i danas, bila moćan faktor u celokupnom društvenom, a posebno u političkom životu Srbije\nU članku pod naslovom „Srbija, njena kultura i njena književnost“, objavljenom 1910. godine na naslovnoj strani Bosanske vile, Jovan Skerlić je celu jednu epohu sažeo u nekoliko jezgrovitih rečenica. Ovako je definisao put koji je Srbija prešla u 19. veku:\n„Kao što dete nauči ići posrćući, tako je i moderna Srbija za sto godina klecanja, pipanja po mraku, posrtanja i padanja, posle celog jednog niza skupo stečenih iskustava i zadobivenih rana, naučila ići svojim nogama i svojim putem. Srbi su sami svojom rođenom snagom stvorili svoju državu, u kojoj je sva vlada u rukama Srba, a ne u rukama tuđinaca, kao što je slučaj sa drugim oslobođenim državama na Balkanu. Narod u Srbiji, u slobodi vaspitavan za slobodu, politički sazreo i bez tutora, upravlja sam sobom, i podigao je državu ni dinastičku ni stalešku, no isključivo svoju, samo narodnu i nacionalnu.“\nU ovom tekstu, kako bi rekao istoričar Miloš Ković, prošlosti je dat smisao, a Skerlićevim savremenicima politički program. Srpska nacionalna ideja utemeljena je u narodnom suverenitetu i demokratiji, u odbrani slobode od „tutora“, u dostojanstvu i samosvesti „malih ljudi“ i „malih nacija“. Značaj spomenutog teksta je u tome što je on predstavljao odraz sazrevanja srpske nacionalne ideje u periodu od 1903. do 1914. godine.\nIstovremeno, u toj istoj deceniji kada sazreva naučna i nacionalna misao, Srbija je bila preplavljena raznoraznim novinama, časopisima i dnevnim listovima, ali pre svega političkim. O stanju i nivou zrelosti srpskog novinarstva Jovan Skerlić, tačno pre 109 godina, 26. oktobra 1911. u Dnevnom listu piše: „Srpska žurnalistika preplavljena jednim delom najnižim društvenim ološem, a drugim opet bezočnim partizanima, koji nisu kadri voditi računa o potrebi objektivnosti.“ Inače, perjanica naše književnosti, u to vreme „drži guvernalu“, odnosno glavni je urednik novina iz koje su citirane njegove reči.\nSva ta žurnalistička kamarila bila je podeljena na partijske i tržišne listove, koje su nazivane nezavisnim. Štampa je i onda, kao i danas, bila moćan faktor u celokupnom društvenom, a posebno u političkom životu. Iz beležaka savremenika može da se nasluti da su novine bile „moćna, ali bezobzirna i delom razuzdana sila“. Pera popriličnog broja njihovih saradnika često su više ličila na „oštre jatagane i perne buzdovane… Zbog toga je javnost na jedan deo listova gledala kao na pošast, maltene kao na razbojničke družine.\nSvi ti listovi, koji nisu imali ni najmanje obzira prema časti ljudi o kojima su pisali, nisu uglavnom snosili nikakve konsekvence. Ponekad se dešavalo, kada se nanese teška uvreda vladaru, da budu zabranjivani i plenjeni, kao 23. oktobra 1911. kada je pet listova povučeno iz prodaje: Dnevni list, Pravda, Pijemont, Republika, Brka. Dan kasnije, 24. oktobra, zabrana je pogodila i socijaldemokratske Radničke novine.\nJaša Prodanović, koji je bio urednik Odjeka, uveo je praksu da ime i prezime svojih političkih protivnika štampa malim početnim slovima, ne bi li ih na taj način još više potcenio. A o tim protivnicima je pisao kao „grešnicima kojima ravnih nema“, „lažljivcima i prljavcima od glave do perčina, meraklijama na marjaš, puzavcima, ulizicima, podlacima, kukavicama“…\nPosebna disciplina, koju su primenjivale srpske novine tog vremena, bila je ucena pojedinih ličnosti. To, doduše, nije bio njihov izum, recept su preuzeli od bečkih opskurnih bulevarskih novina… Ta procedura je tekla na ovaj način: prvo bi neki list objavio kraći, uvredljiv napis o nekoj javnoj ličnosti, a onda bi se kod njega pojavio čovek „s jakim vezama“, i tražio određenu količinu para da bi se zaustavilo dalje blaćenje po novinama.\nNarodni poslanik Maksim Sretenovnć, na sednici Narodne skupštine, 17. marta 1909, izneo je da mu je prvo traženo hiljadu dinara u gotovu, „pa da se kurtališ“ napada u Pravdi. Kad na to nije pristao, u Pravdi je 16. marta 1909, izišao tekst „Ludačko delo“, u kojem je pisalo da je Sretenović, „šenuvši pameću“, istrčao pred kafanu „Pariz“ u Beogradu „u gaćama i košulji jureći neke pacove, koje niko sem njega nije video“.\nPravda je u Narodnoj skupštini optužena ne samo da se bavi ucenjivanjem, već i da prima novac „od neprijatelja Srbije i srpstva“. Kao list koji „prima novac sa strane, koji je vezan za jasla ministarstva spoljnih poslova Austrougarske“, pominjana je i Štampa Svetolika Jakšića. Stojan Protić je to najdirektnije napisao u Samoupravi, u broju od 3. aprila 1911: „Štampa, to je list koji je lagao o zdravlju kralja Petra da bi izveo padanje srpskih papira na stranim berzama i time materijalno oštetio Srbiju. To je list koji je bezbroj puta najskandaloznije klevetao, grdio i vređao vladu srpsku, i vojsku srpsku i sve što je srpsko – jer to je list, koji za tuđinske pare radi o glavi svoje otadžbine.“\nRadničke novine, organ Socijaldemokratske stranke, koristeći buržoasku i monarhističku slobodu, češće od drugih novina svoje razorne strele upućivale su na adresu kralja. Tako aprila 1912. godine pišu da je dvor dokazao „da mari za narod isto koliko i za lanjski sneg, a da mu je parlamentarizam deveta rupa na svirali, ili još tačnije, kost u grlu. Njegovo neparlamentarno, antiparlamentarno najurivanje vlada iz većine i postavljanje iz manjine godine 1905. i 1906. najbolje dokumentuju ovu našu tvrdnju.“\nIzgleda da je ta 1912. godine bila posebno burna u novinarskom životu prestonice. Protiv razuzdanosti dela štampe, oglasio se i starešina Srpske pravoslavne crkve, mitropolit Dimitrije, za vreme zajedničke posete sa kraljem Petrom Aranđelovcu. Novine mu nisu ostale dužne. Odmah mu je odgovoreno: „Visokopreosvećeni sručio je na žurnalistiku sav onaj rečnik anatema kojim jedan pop može da raspolaže i koji je utoliko neiscrpniji ukoliko je sluga Božji licemerniji.“ A potom su usledile tvrdnje da je mitropolit Dimitrije bio „poslednji čovek u Srbiji koji je imao pravo da se revoltira protiv nemorala i skandala u našoj žurnalistici. Ako je već tako osetljiv, onda on svoje anateme treba u prvom redu da uperi protiv svojih organa, protiv stubova crkve, protiv apostola Božijih na zemlji: protiv popova i kaluđera. Ugušujući korupciju u crkvenoj organizaciji – ako je to uopšte mogućno – visokopreosvećeni će, uostalom, raditi, posredno, i na ugušivanju korupcije u našoj štampi. Jer, nesumnjivo je da jedan dobar deo skandalozne hronike, koju tako savesno i tako minuciozno beleži naša štampa, sačinjavaju nimalo hrišćanske avanture naših popova i kaluđera…“.\nPisanje žute štampe dobilo je takve razmere da su u proleće te 1912. po čitavoj Srbiji počeli da se osnivaju odbori „Društva za zaštitu ljudi“. Cilj ovog društva bio je da se organizuje bojkot listova „koji na najgadniji način pretresaju familijarni život, izlažući podsmehu ono što je čoveku najsvetije – porodični mir i sreću“. Od prevrata 1903. godine, odnosno od donošenja novog Ustava po kojem je bila zagarantovana sloboda štampe, to je bio drugi pokušaj u Srbiji da se građani organizuju protiv novina i novinara. Prvi put se s tim pokušalo u aprilu 1906. godine. Tada je pokrenuta akcija za obrazovanje „Društva za telesno kažnjavanje onih koji zloupotrebljavaju javnu reč“. Po oceni naprednjačkog Videla, ova inicijativa bila je „sramota za Srbiju“.\nZa razliku od srpskih intelektualaca, koji su iskazivali javni prezir prema žutoj štampi u Srbiji, Dimitrije Mitrinović, srpski avangardni kritičar, teoretičar, filozof, esejist, pesnik i prevodilac, u to vreme jedan od ideologa „Mlade Bosne“ sasvim drugačije je doživeo beogradski žurnalizam. U Bosanskoj vili u leto 1911. piše da štampa u Srbiji u „dobroj mjeri prezadihana i nepodnosivo brzoreka, ipak govori mnogo dobroga. Ta štampa nije samo govornica mogućnih i onih koji na nepošten način hoće da postanu mogućni. Ona je i govornica, časna i slobodna, i onih posljednjih i najsitnijih koji osjećaju teret nacionalnih dužnosti i bol nacionalne krize…“.\nU vreme kada Skerlić piše tekst o stanju u srpskom novinarstvu izlazilo je 15, a samo dve godine ranije, 1909. godine, prodavana su čak 23 politička lista. Koliko su stanovnici glavnog grada „gutali štampu“ najbolje govori podatak da je Beograd bio najmanja prestonica na Balkanu.\nPo popisu iz decembra 1907. imao je 79.110 stanovnika – samo pet hiljada više od Zagreba. Sofija je brojala 83.000, a Bukurešt 290.000 žitelja. Milan Grol, u knjizi Iz predratne Srbije, piše da se novine nisu mogle podičiti tiražima – bili su između 300 i 3.000 primeraka. Međutim, tri dnevna lista, Politika, Pravda i Mali žurnal, svakodnevno su rasturani u 24.000 primeraka.\nIzvor Večernje novosti, 25. novembar 2020.\nPreporučujemoIvan MiladinovićSrbijasrpska istorijatabloiditabloidizacija


Ovo je novi 'najmoćniji' pasoš na svetu\nIzvor: NoviMagazin.rs, 05.Dec.2018, 20:42\nJapan i Singapur više nemaju najmoćniji pasoš na svetu. Prema internet stranici The Pašport Index, na vrhu liste našao se pasoš Ujedinjenih Arapskih Emirata. Sa ovim pasošem možete ući bez ikakvih problema u čak 167 zemalja, odnosno imate pristup u 84 posto sveta.\nPašport Index u vlasništvu Arton Capitala rangira pasoše 193 zemalja i šest regiona koji su članovi Ujedinjenih nacija. Na vrhu lestvice nalaze >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << se pasoši zemalja s kojima možete ući u druge države bez vize i posebnih zahteva.\nListu najmoćnijih pasoša možete pogledati na web stranici The Pašport Indexa.\nBeta: Srpski pasoš na 31. mestu na listi najvrednijih pasoša, ove godine skok od sedam mesta\nB92: Srbija napredovala na listi najmoćnijih pasoša u svetu, evo na kom je mestu\nRTS: Pasoš Srbije na 31. mestu, bez viza u 126 zemalja\nRadio Televizija Vojvodine: Pasoš Srbije na 31. mestu


Kovačević: ''Poslednja akcija nije bila uigrana, neko je hteo da tako bude!'' - Sportske.net\nSelektor futsal reprezentacije Srbije Aca Kovačević rekao je danas da je plasmanom u polufinale Evropskog prvenstva u Beogradu ostvaren istorijski uspeh i dodao da je poslednja akcija na meču, koja je donela trijumf nad Ukrajinom, bila sticaj okolnosti.\nRikardinjo novom magijom ponovo podigao Arenu na noge, Španci u polufinalu!Remi nam ne odgovara, idemo na pobedu protiv strašnog Portugala!Kazahstan u četvrtfinalu, Hrvati moraju da pobede RuseKovačević: ''Četvrtfinale zavisi od utakmice sa Slovenijom''Kovačević objavio konačan spisak!\n"Poslednji napad nije bio osmišljen, već se samo tako namestilo. Perić je iskusno sačekao i video Simića. Kao da je neko hteo da se ovako završi meč", rekao je Kovačević posle meča.\nSrbija je danas u Beogradskoj areni pred oko 11.000 gledalaca u četvrtfinalu pobedila Ukrajinu sa 2:1, a gol za trijumf postigao je Miloš Simić u poslednjoj sekundi.\n"Očekivali smo tešku utakmicu, bio je veliki ulog. Ukrajina je fizički moćna ekipa i vidjena je prava rovovska borba i čudno je kako je na kraju izrežirana. Čekali smo devet godina na ovakav uspeh i dočekali ga", dodao je Kovačević.\nOn je ocenio da Srbija uz veliku podršku navijača može do dobrog rezultata u nastavku takmičenja.\n"Idemo korak po korak, dobro ćemo se pripremiti za polufinale. Znamo da imamo najmanje iskustva od preostalih učesnika, ali uz ovakvu podršku sa tribina, sve je moguće", kazao je Kovačević.\nSrbija će se u četvrtak u polufinalu sastati sa boljim iz duela izmedju Rusije i Azerbejdžana.


Telekom Srbija najbolja kompanija u Srbiji\nTelekom Srbija najbolja kompanija u Srbiji – Personal magazin\nTelekom Srbija je najbolja kompanija u 2009. godini, prema mišljenju građana, a prema istraživanju koje su sproveli „Medijum Galup“ i „Blic“. Telekom Srbija, je osim nagrade za najbolju kompaniju, dobio…\nTelekom Srbija je najbolja kompanija u 2009. godini, prema mišljenju građana, a prema istraživanju koje su sproveli „Medijum Galup“ i „Blic“.\nTelekom Srbija, je osim nagrade za najbolju kompaniju, dobio i prvu nagradu u kategoriji društvena odgovornost.\nBranko Radujko, generalni direktor Telekoma Srbija je prilikom uručenja nagrade izjavio:“ Kako je rekao naš prvi demokratski premijer Zoran Đinđić, Srbija će biti bolje kada u njoj bude poslovalo oko deset svetskih kompanija i zato mi je drago što se to i ostvaruje. Posebno je zadovoljstvo kada za konkurente imate renomirane svetske kompanije, a uspevate da zadržite vodeću poziciju. Ponosan sam što „Telekom“ tokom protekle godine nije morao da ugasi nijedno radno mesto i uspeli smo da vratimo dugove koji nisu bili mali“.\nNa listi nagrađenih kompanija u anketi Blica, našle su se kompanije: Coca Cola u kategoriji Opšti ugled u javnosti i oglašavanje, Elektroprivreda Srbije u domenu brige o zaposlenima i privlačnosti zaposlenja i Bambi u kategoriji najbolji kvalitet proizvoda i usluga\nTelekom Srbija najbolja kompanija u Srbiji was last modified: December 26th, 2009 by Redakcija\nCET u projektu “Beogradska akcija reciklaže”


Sindikati su važan činilac u zaštiti od diskriminacije zaposlenih • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nSindikati su važan činilac u zaštiti od diskriminacije zaposlenih\nO nama Vesti Sindikati su važan činilac u zaštiti od diskriminacije zaposlenih\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković govorila je o diskriminaciji žena na tržištu rada u okviru skupa „Žene i tržište rada u Srbiji – ka uspostavlјanju balansa rodne ravnopravnosti“ koju je organizovao Savez samostalnih sindikata Srbije.\nPoverenica je istakla da su sindikati veoma važni za zaštitu i ostvarivanje prava zaposlenih jer mogu da podnose pritužbe Povereniku, pošto lјudi često oklevaju da sami prijave poslodavca kada smatraju da su diskriminisani u strahu da će izgubiti posao. Ona je naglasila da drugi važan partner treba da budu poslodavci i istakla da među njima vlada veliko interesovanje za Kodeks ravnopravnosti, koji je prošle godine izradila institucija Poverenika. Sve je više kompanija koje nam se javlјaju, što pokazuje njihovu spremnost da sa nama kreiraju ravnopravne uslove za rad, što na kraju doprinosi bolјim poslovnim rezultatima poslodavaca, istakla je poverenica.\nNapominjući da institucija Poverenika vodi veći broj strateških parnica zbog diskriminacije pred sudovima širom Srbije, kao i da postoji vrlo visok procenat postupanja po preporukama institucije, poverenica ukazuje da je vidlјiv napredak u shvatanju da se diskriminacija ne može tolerisati.\nPrema njenim rečima,podaci iz prakse Poverenika pokazuju da su žene spremnije da prijave diskriminaciju na poslu, kao i da se ona najčešće dešava po povratku sa porodilјskog odsustva ili odsustva radi nege deteta. Ona je naglasila da nepovolјan položaj žena na tržištu rada ilustruju i razlike u zaradama, koje se najviše ogledaju kroz rad u određenim, slabije plaćenim profesijama, u kojima su pretežno žene. Ipak, borba protiv diskriminacije u oblasti rada ne može biti uspešna ukoliko se ne promene stereotipi o rodnim ulogama, koji štete ne samo ženama nego i muškarcima, istakla je poverenica. Partnerstvo i poštovanje nam mogu pomoći da budemo zaista ravnopravni, naglasila je poverenica i dodala da država i poslodavci moraju da omoguće zaposlenima balans između privatnog i poslovnog života kroz obezbeđivanje uslove za vaspitanje dece i brigu o starijim članovima porodice, jer se bez toga ne može graditi ravnopravno i inkluzivno društvo.\nO položaju žena na tržištu rada u Evropi i aktivnostima sindikalnih organizacija u zaštiti prava zaposlenih govorila je sekretarka Evropske konfederacije sindikata Monserat Mir Roka koja je istakla neophodnost jačanja koncepta socijalne Evrope i većeg ulaganja države u standard građana i građanki.\nNa skupu su govorili i potpredsednik SSSS Zoran Mihajlović, direktorka Fondacije Fridrih Ebert Ursula Koh Laugvic i direktorka Centra za demokratiju Nataša Vučković.


Talibani ukinuli prinudne brakove - 04.12.2021, Sputnik Srbija\nTalibanske vlasti u Avganistanu saopštile su danas da će zabraniti prinudne brakove žena. 04.12.2021, Sputnik Srbija\nTo se se smatra jednim od preduslova da međunarodna zajednica prizna njihovu vlast i da obnovi finansijsku pomoć ratom razorenoj zemlji.Dekret je objavio talibanski vođa Hibatulah Akunzada, u vreme raširenog siromaštva u Avganistanu, sve većeg otkako su talibani preuzeli vlast u avgustu, usled povlačenja američkih i NATO vojnika.Posle dolaska talibana (organizacija koja je pod sankcijama UN zbog terorističke aktivnosti) na vlast, druge države su obustavile finansijsku pomoć Avganistanu koja je do letos bila glavni oslonac ekonomije te zemlje.U ukazu se navodi da žene i muškarci "treba da budu jednaki" i da "niko ne može da primora žene na udaju prinudom ili pritiskom".Prisilni brakovi su postali uobičajeni u siromašnoj, konzervativnoj zemlji, jer interno raseljeni udaju mlade ćerke u zamenu za novac, kako bi otplatili dugove i prehranili porodice. U ukazu se ne navodi minimalni uzrast za sklapanje braka, a granica je do sada bila 16 godina.Žene su decenijama tretirane kao vlasništvo u Avganistanu i razmenjivane su za novac ili radi okončanja sporova ili plemenskih sukoba. Talibani sada tvrde da su protiv te prakse, a navode i da će udovice ubuduće moći da se udaju 17 nedelja nakon smrti supružnika, i da slobodno biraju novog muža. Dugogodišnja plemenska tradicija nalaže da se udovica uda za nekog od braće ili rođaka pokojnog supruga.Talibanske vlasti navele su da su naložile sudovima da pravedno tretiraju žene, naročito udovice koje traže nasledstvo, a ministrima da među stanovništvom šire svest o pravima žena, preneo je B92.Nekoliko hiljada devojčica koje idu u školu, i dalje ne mogu da pohađaju nastavu, a većini žena u zemlji zabranjen je odlazak na posao od povratka talibana na vlast.\n© AP Photo / Gulabuddin AmiriTalibani razvijaju svoju zastavu na guvernerovoj palati u Gazniju na jugoistoku Avganistana\nTalibanske vlasti u Avganistanu saopštile su danas da će zabraniti prinudne brakove žena.\nTo se se smatra jednim od preduslova da međunarodna zajednica prizna njihovu vlast i da obnovi finansijsku pomoć ratom razorenoj zemlji.\nDekret je objavio talibanski vođa Hibatulah Akunzada, u vreme raširenog siromaštva u Avganistanu, sve većeg otkako su talibani preuzeli vlast u avgustu, usled povlačenja američkih i NATO vojnika.\nPosle dolaska talibana (organizacija koja je pod sankcijama UN zbog terorističke aktivnosti) na vlast, druge države su obustavile finansijsku pomoć Avganistanu koja je do letos bila glavni oslonac ekonomije te zemlje.\nPrava žena su znatno poboljšana u prethodne dve decenije, za vreme međunarodnog prisustva u Avganistanu, ali mnogi smatraju da su ugrožena povratkom na vlast talibana. Za vreme prethodne vladavine te ekstremističke grupe, od 1996. do 2001. godine, ženama je bilo zabranjeno učešće u javnom životu i pristup obrazovanju.\nPrisilni brakovi su postali uobičajeni u siromašnoj, konzervativnoj zemlji, jer interno raseljeni udaju mlade ćerke u zamenu za novac, kako bi otplatili dugove i prehranili porodice. U ukazu se ne navodi minimalni uzrast za sklapanje braka, a granica je do sada bila 16 godina.\nŽene su decenijama tretirane kao vlasništvo u Avganistanu i razmenjivane su za novac ili radi okončanja sporova ili plemenskih sukoba. Talibani sada tvrde da su protiv te prakse, a navode i da će udovice ubuduće moći da se udaju 17 nedelja nakon smrti supružnika, i da slobodno biraju novog muža. Dugogodišnja plemenska tradicija nalaže da se udovica uda za nekog od braće ili rođaka pokojnog supruga.\nTalibanske vlasti navele su da su naložile sudovima da pravedno tretiraju žene, naročito udovice koje traže nasledstvo, a ministrima da među stanovništvom šire svest o pravima žena, preneo je B92.\nNekoliko hiljada devojčica koje idu u školu, i dalje ne mogu da pohađaju nastavu, a većini žena u zemlji zabranjen je odlazak na posao od povratka talibana na vlast.


Vulfovic: U pod-saharskoj Africi 300 miliona ljudi živi od jednog dolara dnevno\nPredsednik Svetske Banke Pol Vulfovic izjavio je da je optimista u pogledu razrešenja tehničkih problema koji blokiraju primenu programa otpisa duga siromašnim zemljama Afrike.\nProgram otpisa duga u iznosu od 40 milijardi dolara, koji je sedam najbogatijih zemalja sveta zajedno sa Rusijom usvojilo na samitu Grupe 8 u julu, eliminisao bi dugove prema inostranstvu nekih od najsiromašnijih afričkih država. Primena tog plana je medjutim zaustavljena zbog zabrinutosti nekih članica Svetske banke da će bogate zemlje smanjiti svoj doprinos Medjunarodnoj asocijaciji za razvoj, ogranku Svetske banke zaduženom za kredite, dok budu otpisivale dugove Africi. Vulfovic je izjavio da se nada da će problem biti razrešen u narednih nekoliko dana, na godišnjem sastanku Svetske banke i Medjunarodnog monetarnog fonda.\n«Saradjujemo sa svim uključenim stranama da bi se ovaj proces pogurao. Rešeni smo da to postignemo i očekujemo stvarni napredak na tim sastancima»\nPlan otpisa dugova bio je najvažniji rezultat samita najbogatijih zemalja sveta i Rusije, održanog u julu u Škotskoj. Vulfovic, koji je ranije bio drugi čovek Sekretarijata za odbranu, u junu je zamenio Džejmsa Vulfensona na čelu Svetske Banke. Na konferenciji za novinare, Vulfovic je izjavio da će ekonomski razvoj Afrike ostati vrhovni prioritet te organizacije.\n«U pod-saharskoj Africi koja ekonomski nazaduje, oko polovine od 600 miliona ljudi živi od manje od jednog dolara dnevno. To nije samo siromaštvo, to je ekstremno siromaštvo»\nSvetska Banka je najveća institucija za razvoj na svetu, a godišnje dodeljuje kredite u iznosu od preko 25 milijardi dolara. Vulfovic je obećao da će učiniti banku efikasnijom i postarati se da pomoć zaista stigne do najsiromašnijih.


Zakon o radu: Savanović optimističan | Banjaluka.net\nZakon o radu: Savanović optimističan\n– Mislim da ćemo vrlo brzo doći do rješenja i mislim da ćemo brzo imati novi zakon o radu, fleksibilniji i afirmativan i za poslodavce i radnike i Vladu RS, izjavio je danas Milenko Savanović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske.\nOn je nakon sastanka predstavnika Vlade RS sa predstavnicima Unije udruženja poslodavaca, svoj optimizam, uprkos činjenici da se predstavnici Saveza sindikata RS nisu odazvali pozivu na pregovore, obrazložio informacijom da je oko 90 odsto primjedbi sindikata uvršteno u radnu verziju novog zakona o radu.\nOn je objasnio da je Savez sindikata dostavio svoje primjedbe na postojeći zakon, a ne na novu verziju, i da je ministarstvo odgovorilo na te primjedbe. Savanović očekuje da će se Sindikat u predstojećim danima uključiti u pregovoru u svom punom kapacitetu.\nSa druge strane Dragutin Škrebić, predsjednik Unije udruženja poslodavaca RS optužio je Vladu RS da zbog izostanka predstavnika Saveza sindikata, ova institucija pokušava “da glumi sindikat”.\n-Vlada pokušava da bude sindikat, a ne pokušava da pravimo zakon koji se može poštovatic-ckazao je Škebić.\nPoslodavci se između ostalog protive postojanju minulog rada, a teže i ka jednostavnijim rješenjima za otpuštanje radnika.\n– Želimo da rastavimo rad od nerada. Tražimo zakon koji u praksi može funkcionisati – kazao je on i obrazložio da trenutno postoje i radnici koji zarade plate a ne dobiju ih, kao i radnici koji dobijaju platu koju ne zarade.\nŠkebić je najavio da će već danas otiću u Savez sindikata RS i pokušati dogovoriti konkretna rješenja, jer je najvažniji da zakon bude moguće primjenjivati u praksi, što trenutno nije slučaj.\nSavanović je demantovao da Vlada RS pokušava da bude sindikat, naglasivši da su odgovorni narodu.\n-Niko nema pravo ispostavi maksimalističke zahtjeve. Interes Vlade je fleksibilniji zakon prilagođen vremenu – rekao je Savanović i ponovio da su cilj zakona investicije i nova radna mjesta, s obzirom da je 35,3 odsto nezaposlenih.\nRekao je i da se zalaže za postojanje minulog rada, te dodao da za RS nije povoljno što je FBiH već donijela zakon koji nije najidealnije rješenje. Prema njegovim riječima zbog toga je međunarodnim organizacijama sa kojima pregovaraju reper Zakon FBiH, a RS pokušava doči do rješenja prihvatljivog svim socijalnim partnerima.


Počela sa radom novoopremljena Carinska laboratorija za analizu nafte i naftnih derivata - Portal Kvalitet\nPočela sa radom novoopremljena Carinska laboratorija za analizu nafte i naftnih derivata\nUprava carina je uspješno okončala projekat koji predstavlja prvi korak ka modernizaciji Carinske laboratorije. Kao jedna od korisnica sektorske budžetske podrške EU (IPA SBS IBM 2015),\nu okviru Projekta "Podrška Strategiji integrisanog upravljanja granicom", realizovala je nabavku opreme za Carinsku laboratoriju za analizu mineralnih ulja i naftnih derivata.\nKako su naveli u upravi ovim je postignut značajan iskorak u dostizanju evropskih standarda u carinskoj oblasti u okviru Pregovaračkog poglavlja 29 "Carinska unija". Uprava carina veoma cijeni podršku koju EU u kontinuitetu pruža carinskoj službi, kako u razvoju carinske laboratorije, tako i u jačanju kapaciteta u drugim oblastima carinskog djelovanja.\nPored najsavremenije opreme za analizu mineralnih ulja i naftnih derivata koja je instalirana u Carinskoj laboratoriji, Uprava carina posjeduje i nove "mobilne analizatore za goriva" kojim će se na terenu vršiti brze analize nafte i naftnih derivata.


Dragočaj - Srpskainfo\nNa proljeće veliki radovi u Dragočaju: Novi most smanjuje rizik od izlijevanja Dragočajke\nIzgradnja novog mosta u Dragočaju, koji bi trebalo da spriječi česta izlivanja rječice Dragočajke, trebalo bi da počne na proljeće.\nVANREDNI TROŠKOVI ZA GRAĐANE Stradali bojleri zbog jakog pritiska vode\nVodoinstalateri i električari su prethodnih dana imali pune ruke posla u naselju Dragočaj, jer je dijelu stanovnika u domovima istovremeno „procurio“ bojler, a nekima od njih čak i poplavljena kuća.\nRADOVI U DRAGOČAJU Počelo proširenje mosta preko rijeke Ivaštanke\nPovoljni vremenski uslovi omogućili su početak proširenja mosta preko rijeke Ivaštanke u Dragočaju i ti radovi bi trebali biti okončani u roku od dva mjeseca.\nRADOVI U DRAGOČAJU Bezbjedniji prelaz preko rijeke\nZavršen novi most u Gradini, radovi najavljeni i u centru Dragočaja\nNovi most preko rječice Dragočajke u Gradini kod Dragočaja izgrađen je ovih dana, u okviru obnove putne infrastrukture na ovom, prigradskom području.\nDio Dragočaja sutra bez vode\nStanovnici dijela Dragočaja sutra, 21. septembra, biće bez vode od 8 do 18 časova, najavljeno je iz “Vodovoda”.\nDva manja lokalna pravca na području Čokorskih polja i Dragočaja asfaltirana su ovih dana, za što je iz gradskog budžeta izdvojeno 35.000 KM.\nRADOVI U DRAGOČAJU Uskoro izgradnja novog mosta i uređenje korita rijeke Dragočajke\nZavršen put u Dragočaju, na redu popravka dva mosta\nZavršeno je asfaltiranje 1,3 kilometra lokalnog puta Dragočaj – groblje Crkvine, za šta je izdvojeno oko 90.000 KM.


Kongresmeni promovišu interese Crne Gore\nPredsjednik crnogorskog Parlamenta Ranko Krivokapić, kongresmeni Majkl Mišo i Dag Lamborn, crnogorski ambasador u SAD Srđan Darmanović\nU Vašingtonu je sa radom počeo crnogorski kokus, dvostranačka grupa kongresmena koji će u Kongresu promovisati interese Crne Gore, prije svega pridruživanje NATO-u.\nOsnivači i kopredsjedavajući kokusa su republikanski kongresmen iz Kolorada Dag Lamborn i njegov demokratski kolega iz Mejna Majkl Mišo.\n„Iako diplomatski odnosi Sjedinjenih Država i Crne Gore datiraju još od perioda prije Prvog svjetskog rata, danas, prvi put u istoriji bilateralnih odnosa dvije zemlje, formiran je crnogorski kokus u Kongresu“.\nRepublikanski kongresmen iz Kolorada Dag Lamborn ovako je na sinoćnjem prijemu na Kapitol hilu najavio početak rada dvostranačke grupe koja će u američkom Kongresu zastupati interese Crne Gore. Crnogorskom kokusu, kako je za Glas Amerike saopštio Lamborn, već prvog dana pridružilo se više od 40 zakonodavaca.\n„To je izraz prijateljstva i budućih odnosa koje Kongres želi da gradi ca Crnom Gorom. Važno je da imamo dobre i snažne odnose, zato što je Crna Gora saveznik Sjedinjenih Država.“\nU Predstavničkom domu registrovane su stotine kokusa, u okviru kojih zakonodavci promovišu određene ciljeve - političke, ekonomske, socijalne - kao i interese brojnih zemalja. U slučaju Crne Gore, glavni prioritet će biti članstvo u NATO, najavljuju Dag Lamborn i drugi koopredsjedavajući, demokrata iz Mejna Majkl Mišo.\n„Možemo da imamo veliki uticaj u tom pogledu. U prošlosti smo, u okviru drugih kokusa, podsticali kongresmene da potpisuju inicijative u kojima se administracija, bilo predsjednik ili Stejt Department, pozivaju da usmjere pažnju na određena pitanja. Nakon današnjeg početka rada, pozvaćemo još kolega da nam se pridruže, kako bi na agresivan način počeli da promovišemo učlanjenje Crne Gore u NATO. To će biti veoma važno pitanje za nas“, poručio je Mišo.\nDa je Kongres važan faktor uticaja na one koji u administraciji odlučuju o članstvu u Alijansi i procesu proširenja, saglasan je i predsjednik crnogorskog Parlamenta Ranko Krivokapić.\n„Posle toga ili uporedo sa tim više američkih investitora u Crnoj Gori, jer svi kongresmeni imaju liniju u svojim državama koje traže dobra investiciona područja. To znači više radnih mjesta i više dobrog posla u Crnoj Gori, što je mnogo važnije posle naših traumatičnih iskustava. Pravih strateških investitora, ne procesa koji su se završili štetno po Crnu Goru.“\nCrnogorski ambasador Srđan Darmanović naglašava da su za Podgoricu bitni svi aspekti bilateralnih odnosa sa Vašingtonom koje kokus može da promoviše.\n„Počev od ekonomije, turizma, odbrane i bezbjednosti, međunarodnih odnosa i zajedničkih interesa u međunarodnim odnosima i naravno u konkretnom slučaju, prije svega, naše aspiracije da budemo članica NATO-a. Iako SAD nisu i ne mogu biti članica Evropske unije, ne treba zanemariti ni taj aspekt, jer oni podržavaju naše pristupanje Evropskoj uniji i podržavaće ga i naš kokus u američkom Kongresu.“\nDarmanović dodaje da je impresioniran interesovanjem koje su američki kongresmeni pokazali za crnogorski kokus što, kako smatra, pokazuje da dio zakonodavaca prepoznaje značaj završetka procesa stabilizacije Balkana.


Spomenici iz Hrta možda na listi svetske baštine – Nadlanu.com\nSpomenici iz Hrta možda na listi svetske baštine\nObjavljeno 27. juna 2012. / 10:58:46\nPRIJEPOLJE, 27. jun 2012. (Beta) – Takozvano Grčko groblje u prijepoljskom selu Hrta ima velike šanse da bude uvršteno na listu svetske baštine kroz projekat zajedničke nominacije srednjovekovnih nadgrobnih obeležja – stećaka, rečeno je na prezentaciji projekta.\nZajedničku nominaciju pokrenula je Bosna i Hercegovine, u saradnji s ministarstvima kulture Crne Gore, Hrvatske i Srbije. Bosna i Hercegovina je predložila 22 lokaliteta, Hrvatska dva, a Crna Gora i Srbija po tri.\nJedan od njih je takozvano Grčko groblje u Hrtima kod Prijepolja, dok druga dva obuhvataju arheološka nalazišta na teritoriji opštine Bajina Bašta, rekla je agenciji Beta arheolog i menadžerka projekta Katarina Živanović.\nSve lokacije koje su predložile četiri države Unesko (UNESCO) je prihvatio kao preliminarni predlog, ali je ostalo još dosta posla koji bi trebalo uraditi da bi ti jedinstveni spomenici postali deo svetske kulturne baštine.\nNa prezentaciji projekta zajedničke nominacije srednjovekovnih kamenih nadgrobnih obeležja – stećaka, održanoj u Muzeju u Prijepolju, arheolog Maja Djordjević je naglasila da se do sada ukupno 980 lokaliteta u svetu nalazi pod Uneskovom zaštitom i da su sve teži kriterijumi za ulazak nekog kulturnog ili prirodnog dobra na listu svetske baštine.


Vesti Autor:Beta01. nov. 202112:238 komentara\nPolitikolog Cvijetin Milivojević izjavio je da bi opozicija na predsedničke izbore trebalo da izađe s dva kandidata, s jednim nacionalne i drugim građanske opcije.\n„Bitno je da sva opozicija napravi čvrst dogovor da u drugom krugu glasa protiv Aleksandra Vučića, odnosno za onog opozicionog kandidata koji osvoji najviše glasova u prvom krugu. Opozicija bi trebalo da primeni recept s crnogorskih izbora i da ne ide na ‘silu’ sa zajedničkim kandidatom, nego da prepozna ko su najbolji kandidati građanske i nacionalne opozicije“, objasnio je politikolog.\nIstakao je da među biračima Srpske napredne stranke (SNS) postoji dobar deo glasača „koji nisu njihova banka sigurnih glasova“.\n„Opozicioni kandidat bi morao da zastupa sve ono što birači Aleksandra Vučića percipiraju kao Vučićevu prednost, dok u svemu ostalom treba da bude antipod aktuelnom predsedniku“, rekao je Milivojević.\n„Vojislav Koštunica je 2000. godine pobedio na izborima tako što je uzeo deo glasova birača Slobodana Miloševića. Birači su tada shvatili da je Koštunica isto dobar Srbin kao što je i Milošević, ali da za razliku od Miloševića nikada nije bio na vlasti i da je pošten. Takođe, važna poruka je bila i da Koštunica ne bi izdao Srbiju i Kosovo i Metohiju“, podsetio je Milivojević.\n„Vučić je kod svojih birača prepoznat kao dobar Srbin i evropejac. Pitanje je da li opozicija danas može da pronađe kandidata koji u biračkom telu SNS-a može da bude prihvaćen kao pouzdaniji Srbin od Aleksandra Vučića. Dakle, opoziciji je potreban kandidat koji će kazati da nikada neće priznati nezavisnost Kosova i da će odustati od primene onih delova Briselskog sporazuma koji se kose sa suverenitetom Srbije u pokrajini“, naglasio je Milivojević.\nRekao je da za Aleksandra Vučića stoji devet godina propagande i da su on i njegova stranka produkt „propagandnog svrdla koje udara u zdrav mozak birača“.\n„Vučić pre podne može da slaže da je najveći stabilokrata na Balkanu, a posle podne da kaže da se zalaže za veliku Srbiju. Takvu osobu je u opoziciji nemoguće naći i zato opozicija treba da ide s dva predsednička kandidata. Građanista treba podjednako da se zalaže za Evropsku uniju i jedinstvenu Srbiju, a kandidat nacionalne opozicije pre svega da ističe da Srbija nikada neće priznati nezavisnost Kosova“, kazao je Cvijetin Milivojević.\nAleksandar VučićCvijetin Milivojevićpredsednički izbori


PUTIN: Ako Ukrajina uđe u NATO i krene na Krim, biće rata! - Naša Borba\nPUTIN: Ako Ukrajina uđe u NATO i krene na Krim, biće rata!\nAko Ukrajina bude članica NATO i pokuša silom da vrati Krim, doći će do vojne konfrontacije između Rusije i Alijanse, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin na zajedničkoj konferenciji za novinare posle razgovora sa francuskim kolegom Emanuelom Makronom.\nOn je sinoć naveo da u doktrinarnim dokumentima Ukrajine stoji da je Rusija njen protivnik i da je moguće vratiti Krim vojnim putem, preneo je Interfaks.\nRusiju i dalje pokušavaju da umire argumentacijom da je NATO čisto odbrambeni savez, ali su se građani mnogih zemalja na sopstvenoj koži uverili koliko je to tačno, rekao je Putin, preneo je Tanjug.\nTo su Irak, Libija, Avganistan, a i velika vojna operacija protiv Beograda bez odobrenja Saveta bezbednosti UN, koja je daleko od onoga što bi miroljubiva organizacija mogla da izvede, podsetio je ruski lider.\nPutin je kazao da je Rusija u vojnoj strategiji Alijanse označena kao protivnik.\n„Između ostalog, ne možemo da zanemarimo ovo: u vojnoj strategiji NATO-a iz 2019. godine Rusija je direktno nazvana glavnom bezbednosnom pretnjom i protivnikom. NATO nas je označio kao protivnika. Pri čemu je primakao svoju vojnu infrastrukturu sve do naših granica”, istakao je Putin.\nPrema njegovim rečima, NATO i njegove države članice smatraju da je ispravno da Rusiju ponešto nauče o tome gde i kako treba da raspoređuje oružane snage i smatraju da je moguće zahtevati da se ne izvode planirani manevri i vežbe, a premeštanje ruskih trupa na sopstvenoj teritoriji predstavlja se kao pretnja ruske invazije, u ovom slučaju, na Ukrajinu.\n„Navodno, opasnost osećaju i baltičke zemlje i druge države – naši susedi. Na osnovu čega, nije baš jasno. U svakom slučaju, to se koristi kao teza u cilju izgradnje neprijateljske politike prema Rusiji”, konstatovao je Putin.\nOn je dodao da su glavne zabrinutosti Rusije koje su navedene u predlozima za bezbednosne garancije ignorisane.\n„Tokom razgovora nastavili smo da razmenjujemo mišljenja o ruskim predlozima upućenim SAD i NATO-u o obezbeđivanju dugoročnih pravnih garancija bezbednosti”, rekao je Putin i nabrojao zabrinutosti Moskve u ovoj oblasti.\nPrema njegovim rečima, „centralne zabrinutosti su, nažalost, ignorisane u odgovorima dobijenim 26. januara od SAD i NATO”.\n„Po mom mišljenju, svima je očigledno da su sadašnje vlasti u Kijevu krenule putem demontaže Minskih sporazuma. Nema napretka u takvim fundamentalnim pitanjima kao što su ustavna reforma, amnestija, lokalni izbori, pravni aspekti posebnog statusa Donbasa. Još uvek nije uneta u ukrajinsko zakonodavstvo dobro poznata, barem za stručnjake, Štajnmajerova formula”, ocenio je predsednik Rusije.\nPrema njegovim rečima, Kijev nastavlja da ignoriše „sve mogućnosti za mirnu obnovu teritorijalnog integriteta zemlje kroz direktan dijalog sa Donjeckom i Luganskom”.\nRuski predsednik uveren je da pri rešavanju situacije u Ukrajini nema alternative Minskim sporazumima.\n„Što se tiče Minskih sporazuma, da li su živi, da li imaju neku perspektivu ili ne, smatram da jednostavno nema druge alternative”, naglasio je Putin.\nPutin je skrenuo pažnju na dvosmislen stav kijevskih vlasti koje „ponekad kažu da će poštovati (sporazume), ponekad kažu da će to uništiti njihovu zemlju”.\n„Aktuelni predsednik (Ukrajine Vladimir Zelenski) nedavno je izjavio da mu se ne sviđa nijedna tačka iz tih Minskih sporazuma. Pa sviđalo se njemu ili ne, to je – što je. Moraju se realizovati, drugačije se ne može”, dodao je ruski predsednik.\nOn je naveo da se sa francuskim kolegom dogovorio da se čuju nakon Makronove posete Kijevu.\nPredsednici Rusije i Francuske razgovarali su u Kremlju više od pet sati, skoro do ponoći po moskovskom vremenu.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron ocenio je, nakon razgovora s ruskim kolegom Vladimirom Putinom u Moskvi, da još postoji šansa da se pronađe miran put za Evropu.\n„Sada svi moramo da pronađemo miran put u Evropi i put stabilnosti, još uvek postoji mogućnost i vreme za to”, rekao je Makron.\n„Neophodno je izgraditi nove mehanizme koji bi obezbedili stabilnost u regionu, ali se te nove tačke ne mogu graditi revidiranjem ugovora od poslednjih 30 godina i osnovnih principa ili ograničavanjem osnovnih evropskih prava”, dodao je Makron.\nRekao je da bi ta nova bezbednosna rešenja u Evropi možda trebalo da budu inovativnija.\n„Ne verujem da smo primorani da biramo između novih pravila i igre bez pravila. To je, sa mog stanovišta, optimizam zasnovan na volji. Rusija je privržena suverenitetu i pravima, ali sam siguran da možemo da izgradimo bezbednost i stabilnost u Evropi, potvrdivši ono što već postoji u okviru OEBS-a”, rekao je Makron, prenosi Tanjug.\n„Imamo želju da radimo zajedno kako bismo garantovali novi poredak stabilnosti i bezbednosti u Evropi”, dodao je Makron.\nPrethodni tekstPREDRAG KON: Žalim što nisam imao priliku da razgovaram sa Novakom o vakcinaciji!\nSledeći tekstVUČIĆ: Mladima još po 100 evra do kraja maja ili početkom juna!


Papa Franja: Nikada ne zaboraviti zločin nad Jermenima\nPapa Franja danas je, tokom drugog dana posete Jermeniji, obišao Spomen kompleks genocida nad Jermenima i poručio da svet ne bi trebalo nikada da zaboravi ili umanji značaj masovnog ubistva Jermena u vreme Otomanskog carstva.\nAP podseća da je papa Franja, na početku posete Jermeniji, nazvao taj zločin "genocidom".\n"Molim se ovde, sa tugom u srcu, da se tragedije poput ove nikada ponovo ne dogode tako da čovečanstvo nikada ne zaboravi i tako da zna ubuduće kako da dobrotom pobedi zlo", naveo je papa u knjizi žalosti spomen kompleksu, koji se nalazi na brdu Cicernakaberd.\nOn je u knjizi žalosti ukazao na značaj očuvanja sećanja na jermenski narod istakavši da je "sećanje izvor mira i budućnosti".\nPapa Franja je, potom, tokom mise u Gjurmiju, gde se više hiljada ljudi okupilo na centralnom trgu kako bi prisustvovalo njegovoj jedinoj javnoj katoličkoj misi tokom posete Jermeniji, istakao da "narodi, kao i pojedinci imaju sećanje" i poručio da je sećanje jermenskog naroda "drevno i dragoceno".\nPapa Franja je u petak, na početku svoje posete Jermeniji, nazvao masovno ubistvo Jermena pre jednog veka od strane otomanskih snaga "genocidom".\nDžanikli: Izjava pape za genocid oslikava njegov "krstaški mentalitet"\nPapa za vikend u poseti Jermeniji\n- Ova tragedija, ovaj genocid, obeležila je nažalost početak tužnog niza velikih katastrofa prošlog veka - rekao je papa tokom sastanka sa jermenskim predsednikom Seržom Sargsjanom u predsedničkoj palati u Jerevanu.\nPapa je upotrebio reč "genocid" još pre godinu dana kada je izazvao gnev Turske koja je tada povukla svog ambasadora iz Vatikana.\nAnkara, koja tvrdi da genocida nije bilo, još uvek nije reagovala na ovu izjavu pape.\n"OVO JE NAJVEĆA KRIZA JOŠ OD MUHAMEDOVOG DOBA" Bivši izraelski ministar odbrane o TRI ISLAMSKE SILE koje se bore za hegemoniju na Bliskom istoku\nU Barseloni su drugu noć zaredom izbili nasilni sukobi između demonstranata nezadovoljnih zbog presuda izrečenih nekadašnjim liderima Katalonije i policije.


KALUĐERICA: Danas otvorena prva zelena pijaca (FOTO+ VIDEO) - Grocka Info\nNaslovna Tekstovi za sajt Naš kraj KALUĐERICA: Danas otvorena prva zelena pijaca (FOTO+ VIDEO)\nDanas je u naselju Kaluđerica počela sa radom prva zelena pijaca, čiju je izgradnju finasirala Gradska opština Grocka u saradnji sa Gradom Beogradom.\nVrednost investicije iznosi 12 miliona dinara, a u okviru pijace, koja ima 38 tezgi, uređen je i parking prostor i asfaltirana Kopaonička ulica, koja je od danas jednosmerna iz pravca ulice Kralja Petra.\nPrvog radnog dana pijacu su obišli Gradski mendžer Goran Vesić, predsednik Gradske opštine Grocka Stefan Dilberović, direktori gradskih Javnih preduzeća , opštinsko rukovodtvo i drugi koji su pomogli i učestvovali u realizaciji ovog projekta.\nPredsednik Gradske opštine Grocka, Stefan Dilberović u izjavi za medije istakao je da je ovo veliki dan za stanovnike naselja Kaluđerica.\n-Pre svega želim da se zahvalim građanima Kaluđerice na strpljenju svih ovih 30 godina, jer niko do sada nije uspeo da realizuje ovako bitan infrastrukturni projekat za naše najveće naselje. Prvenstveno bih se zahvalio firmi „DELHAIZE“, koja nam je ustupila zemljište na kome je izgrađena pijaca, gradu Beogradu na odličnoj saradnji tokom izvođenja radova i svima koji su učestvovali u realizaciji izgradnje pijace. U Kaluđerici je sada infrastrukturni prioritet rešavanje problema kanalizacije i izgradnja novog groblja, ali je u toku i rešavanje ostalih infrastrukturnih problema ovog naselja- rekao je predsednik Dilberović.\nPredsednik je takođe najavio sutrašnje otvaranje tendera za nastavak radova na cevovodu Makiš- Mladenovac, projekta od strateški važnosti za našu opštinu, koji će omogućiti trajno rešenje vodosnadbevanja svih naselja na teritoriji naše opštine.\n-Tender za rekonstrukciju centralne ulicu u Grockoj biće raspisan 9. oktobra , a vrednost ove investicije iznosi 26 miliona dinara. Sem toga, od 2. novembra počinje da radi nova firma „Magip“, u okviru javno-privatnog partnerstva, i mogu reći da ćemo sa 20.000 novih kanti, 500 novih kontejnera i 20 novih kamiona imati najsavremeniju uslugu čišćenja na teritoriji Grada Beograda, što ćemo i dokazati u narednih nekoliko meseci- istakao je predsednik Gradske opštine Grocka Stefan Dilberović.\nGradski menadžer Goran Vesić zahvalio se rukovodstvu Gradske opštine Grocka, koje je uložilo veliki napor da se izgradnja pijace realizuje i izrazio veliko zadovoljstvo što je Grad Beograd uspeo da pomogne u rešavanju jednog od najvećeg problema za sve građane naselja Kaluđerica. Takođe je istako da je danas na snagu stupio novi tarifni sistem i da će građani prigradskih naselja, među kojima je i Grocka, od danas plaćati gradski prevoz 40 posto niže.\nGaleriju fotografija možete pogledati OVDE. VIDEO\njp zelenilo i pijace grocka\npijaca u kaludjerici\nPrethodni tekstDRAŽANJ: Krenuli radovi na rekonstrukciji škole koja je stradala u plamenu\nSledeći tekstPUT VRČIN – ZAKLOPAČA: Drugа fаzа rekonstrukcije putа ulаzi u zаvršnu fаzu (FOTO)


► Udruženje 1 od 5 miliona donelo Sporazum sa narodom Živkoviću u parlament\nKako se navodi u saopštenju, ispred vrata parlamenta organizatorka protesta i studentkinja Tea Vukadin rekla je da su se na tačke sporazuma obavezale i stranke koje još nisu proglasile bojkot narednih izbora, odnosno Nova stranka, Pokret slobodnih građana i Stranka moderne Srbije.\n"Došli smo da ponovo pokucamo na vrata Skupštine i podsetimo Zorana Živkovića da poštuje svih šest zaključaka i 42 tačke preporuke na koje se obavezao ovim ugovorom" rekla je Vukadin.\nPrimerak Sporazuma sa narodom zvanično je predat na pisarnicu Doma Narodne skupštine.\n"Podsećamo sve one koji su se obavezali na Sporazum sa narodom uključujući Novu stranku, Pokret slobodnih građana i Stranku slobodne Srbije da su se svojim potpisom obavezali da poštuju sve tačke Sporazuma. Isto tako podsećamo na drugu tačku koja jasno kaže: 'Obavezujemo se da, sve dok se ne ispune traženi uslovi da izborni proces bude slobodan i pošten, na eventualnim izborima nećemo učestvovati'", navodi se.\nTo udruženje je dodalo da je upoznato da se neki potpisinici sporazuma spremaju za izlazak na izbore.\n"Udruženje '1 od 5 miliona' kao garant Sporazuma sa narodom poručuje još jednom - potpisali ste, držite svoju reč, nećemo dopustiti da poverenje građana bude iznevereno, branićemo svaki potpis na ovom papiru", dodaje se.


Pčelari do kraja maja mogu da podnesu zahteve za podsticaj - JUGPRESS\nPčelari do kraja maja mogu da podnesu zahteve za podsticaj\nPostavio: Jugpress 11 Maja, 2022\nMinistarstvo poljoprivrede objavilo je da pčelari do 31. maja mogu da podnesu zahteve za podsticaj od 800 dinara po košnici. Pravo na subvenciju po košnici moguće je ostvariti za najmanje 20, a najviše 1.000 košnica.\nZahtevi se mogu podneti preporučenom poštom na adresu Ministarstvo poljoprivrede, Upravi za agrarna plaćanja, a pčelari će i ove godine za podsticaje po košnici zahtev moći da podnesu i elektronskim putem.\nPravo na podsticaj mogu da ostvare firme, preduzetnici i fizička lica – nosioci komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, koji ispunjavaju uslove propisane zakonom kojim se uređuju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju.\nPravo na subvenciju po košnici moguće je ostvariti za najmanje 20, a najviše 1.000 košnica.\nKako je objašnjeno, to u praksi znači da svi pčelari koji imaju manje od 20 obeleženih i registrovanih košnica ne ispunjavaju uslov za ostvarivanje prava na podsticaj po košnici, dok oni koji imaju više od 1.000 košnica neće po automatizmu biti odbijeni zbog prekoračenja propisanog broja košnica, već će im se priznati podsticaji za 1.000 košnica.


Niška televizija » Moguća saradnja niških i slovačkih privrednika (VIDEO)\nMoguća saradnja niških i slovačkih privrednika (VIDEO)\nObjavljeno 04.11.2013. 13:07\nTagovi: Društvo, Gradska kuća, Niš, Udarne\nDelegacija privrednika Slovačke predvođena predsednikom Slovačko-srpske trgovinske komore Miroslavom Kralikom razgovarala je u Gradskoj kući sa većnikom Mihajlom Zdravkovicem o potencijalnoj saradnji sa srpskim privrednicima i investicijama.\nGradski većnik Mihajlo Zdravković ukazao je slovačkim privrednicima na velike geografske potencijale Niša, ali i na veliki broj nezaposlenih, pa je , kako je rekao, svaka investicija dobrodošla. Na sastanku je, između ostalog, bilo reči o saradnji u oblastima energetike i proizvodnje. Zdravković ističe moguću saradnju niških i slovačkih proizvođača boja i lakova, a najavljuje i potencijalne investicije u oblasti turizma u Niškoj banji.\nSlovačku delegaciju predvodio je predsednik Slovačko-srpske trgovinske komore, Miroslav Kralik, koji je jednom već bio u poseti Nišu, ali bez slovačkih privrednika. Upoznavanje privrednika je, ističe Kralik, ključ početka saradnje.\nEkonomski ataše slovačke ambasade Jan Štark saglasio se da saradnja sa srpskim privrednicima postoji u Beogradu, ali da se ona ne sme završiti na Bubanj potoku, već da je potrebna i ovom delu Srbije i slovačkim privrednicima.\nNastavlja se štrajk u „Nissalu“\nSednica Skupštine GO „Pantelej“ (VIDEO)


Isporuka gasa preko Turskog toka od decembra 2016. godine - Sputnjik Srbija\n15:54 07.05.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nGasovod Turski tok Gasovod počinje sa radom u decembru 2016 , rekao je šef Gasproma Aleksej Miler .Ankara pristala na početak isporuke gasa preko Turskog toka.\nAnkara pristala na početak isporuke gasa preko „Turskog toka“ u decembru 2016.\nTurski tok „Gasovod“ počinje sa radom u decembru 2016, rekao je šef „Gasproma“ Aleksej Miler.\n„Sporazum između Rusije i Turske je dogovor o operativnom puštanju u rad i početak isporuke gasa preko Turske u decembru 2016. godine“, rekao je Miler.\nSporazum su potpisali Miler i turski ministar energetike i prirodnih resursa Taner Jildiz tokom sastanka u četvrtak.\n„Gasprom će smatrati današnje sporazume kao osnovu za raspored svog rada na projektu ’Turski tok‘“, rekao je šef Gasproma.\nIzgradnja naftovoda je dogovorena između lidera Rusije i Turske u decembru 2014. Gasovod sa godišnjim kapacitetom od 63 milijardi kubnih metara zameniće „Južni tok“, koji je suspendovan zbog stava EU.\nTurski tok će iz Rusije prolaziti kroz Tursku, a biće zaustavljen na grčkoj granici. Tako će Rusija imati pristup evropskom tržištu.\nMiler i Jildiz razgovarali su i o modernizaciji postojećeg „Plavog toka“ gasovoda, naveo je „Gasprom“ u saopštenju.\n„Plavi tok“, koji poseduje godišnji kapacitet od 16 milijardi kubnih metara, vodi ispod Crnog mora i pruža direktnu isporuku gasa turskim potrošačima.\nU prva četiri meseca 2015. „Plavi tok“ je isporučio oko 5,4 milijardi kubnih metara gasa iz Rusije do Turske, što je 4 odsto više nego u istom periodu 2014. godine.\nPotrošnja prirodnog gasa je više nego udvostručena u proteklih 10 godina.\nTursko tržište je zainteresovano za dalji rast izvoza energenata iz Rusije.\nGasovod, Gasprom, Aleksej Miler


JEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Rat na Kosovu i nagoveštaj kraja jugoslovenske drame (18.deo) - VOM\nNaslovnaReč po rečFELJTON: JEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČAJEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Rat na Kosovu i nagoveštaj kraja jugoslovenske drame (18.deo)\nnedelja, 6. juna 2021 : 17:22\nI pre, a posebno posle smrti Josipa Broza, nezadovoljstvo kosovskih Albanaca odlukama vlasti iz Beograda sve je više raslo. Posle prvih nemira 11. marta i 3. aprila1981. godine i zahteva da pokrajina postane sedma republika, od 1991. godine, kada je Miloševićeva vlast Kosovu ukinula status autonomije, stanje se dramatično pogoršalo.\nUkupna situacija na Kosovu, podgrejana prethodnim konfliktima i ratovima u Sloveniji, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, poprimala je razmere koje vlast u Beogradu nije uspevala da kontroliše.\nTome su izvanredno doprineli Miloševićevi postupci, kojima se on uspinjao na piramidu vlasti, a posebno događaj na Kosovu Polju, aprila 1987. godine, kada je, obraćajući se Srbima ispred Doma kulture, izgovorio čuvenu rečenicu: „Niko ne sme da vas bije“.\nAlbanci su odgovorili formiranjem Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) čiji su ciljevi bili napadi na srpske civile, vojsku i policiju. Sukobi su 1998. i 1999. godine, prerasli u otvoreni rat, koji je međunarodna zajednica posebno osudila posle krvavog obračuna u kome je ubijena kompletna porodicom Adema Jašarija 5. marta u selu Prekaze i masakra u Račku nad 45 albanskih civila 15. januara 1999. godine.\nOd njega je zatraženo i međunarodno posredovanje u rešenju sukoba, ali je on, u saradnji sa Vojislavom Šešeljom, organizovao referendum na kome su građani Srbije, sa 95 5 odbili „mešanje drugih zemalja u naše odnose“. Usledio je potom 13. oktobra 1998. godine, Miloševićev sporazum sa američkim pregovaračem Ričardom Holbrukom.\nDve strane su se dogovorile da se sa Kosova povuče deo snaga vojske i policije, a da se tamo uputi 1.300 posmatrača Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) na čijem će čelu biti američki diplomata Vilijam Voker. Istovremeno je Organizacija Severnoatlanskog ugovora (NATO) dobila zadatak da iz vazduha kontroliše vojne aktivnosti. Uporedo, Beogradu su sve vreme od zemalja članica NATO, stizale pretnje vojnom intervencijom.\nPodaci o posledicama rata na Kosovu, broju žrtava, povređenim i materijalnoj šteti, nikada nisu saopšteni. Prema nekim nepotvrđenim podacima, na Kosovu je poginulo 659 vojnika, 3412 policajca i više od 4.000 pripadnika OVK. Takođe, prema podacima iz „Kosovske knjige pamćenja“ koju je objavio Fond za humanitarno pravo iz Beograda, u toku i neposredno posle rata, na Kosovu je ubijeno ili nestalo 10.317 civila, od čega 8.676 Albanaca, 1.196 Srba i 445 Roma, Goranaca, Bošnjaka i pripadnika drugih nacionalnosti.\nPrethodni tekstVakcinacija za građane Severne Makedonije bez zakazivanja\nSledeći tekstTokom vikenda rođeno sedam beba u vranjskom Porodilištu


Padu evrozone doprineće i VW?\nPrivredni rast u članicama evrozone pokazao je naznake usporavanja u istraživanju sprovedenom pre izbijanja skandala s Volkswagenom, koji bi mogao negativno da utiče na čitavu nemačku privredu.\nIndeks nabavke u privredi (PMI) kompanije Markit, koji meri poslovne aktivnosti, pao je u septembru na 53,9 poena s avgustovskih 54,3. Iako sve iznad 50 poena znači privredni rast, njegovo smanjenje ukazuje na usporenje rasta.\nMarkit je saopštio da njegovo istraživanje pokazuje rast od 0,4 odsto u trećem tromesečju, isto kao u prethodnom kvartalu.\n"Ostaje briga oko neuspeha dovoljnog ubrzanja rasta da napravi ili veću inflaciju ili bolje stvaranje novih radnih mesta", rekao je glavni ekonomista Markita Chris Williamson.\nProjektovani tromesečni rast je, prema Williamsonu, ispod onoga što se smatra dugoročnim potencijalom evrozone koja bi tako imala povećanja privrede na godišnjem nivou od oko 1,6 odsto.\nNemačka je, prema Markitovom istraživanju, imala najbolji tromesečni rast ove godine iako se on nešto smanjio u septembru. Deo ekonomista zabrinut je zbog mogućeg uticaja skandala Volskwagena na nemački rast.\nauto industrija/auto industrija/evrozona/rast/svet\nDodatni prihodi za farme koje uvedu biogas\nVodoprivrednom sistemu fali 350 miliona evra godišnje


"Pritvaranje sveštenika je nezakonito": Eksperti Mitropolije "o pretvaranju Crne Gore u zatvor" - Telegraf.rs\n14/05/20 | 13:33\nOni navode i da je njihovim pritvaranjem zloupotrebljena odredba o uslovima za pritvor i zadržavanje do 72 sata\nFoto: Tanjug/AP/Risto Bozovic\nU saopštenju dostavljenom medijima pravni eksperti upozoravaju da sa svakim novim satom zadržavanja u pritvoru raste bezakonje koje se sprovodi prema njima i šteta koju će podnositi svi.\n- Nijedan od alternativno propisanih uslova ove odredbe nije isupnjen. Vladika i sveštenici nisu ni sada ni ikada ranije izbegavali da se odazovu pozivu bilo kog državnog organa. Lišavanje slobode nije neophodno da bi se nesmetano vodio postupak niti je delo koje im se stavlja na teret zaprećeno kaznom zatvora od deset godina ili težom - navodi se u saopštenju.\nEksperti napominju i da je identitet uhapšenih poznat, ne kriju se i da ne postoji opasnost od bekstva, tim pre što su državne granice zatvorene, te ukazuju da uhapšeni ne mogu da izmene dokaze ili tragove dela, jer su svi elementi događaja zabeleženi i dostupni javnosti.\n- Takođe, ne mogu da utiču na svedoke događaja, jer je takvih više od pola miliona samo u Crnoj Gori - navodi se u saopštenju.\nPravnici MCP ističu da ne postoje okolnosti da bi osumnjičeni ponovili delo, posebno ako se ima u vidu da su se prethodno pridržavali mera, da su pozivali vernike na postupanje u skladu sa konkretnom Naredbom vlade, da su o načinu primene preostalih privremenih mera poveli dijalog sa vlastima i da se tradicionalno, životno važno javno okupljanje povodom dana Svetog Vasilija Ostroškog događa jednom godišnje.\n- Zašto, dakle, ovakva primena prava važi za sve, ali ne i za vladiku i sveštenstvo. Da li jedino Crkva ne sme da računa na vraćanje u normalne životne tokove - pitaju eksperti, a pitaju i da li je vladavina prava spala samo na privremene mere u ukidanju, čija bi dosledna primena, kako ocenjuju, značila da Crnu Goru treba pretvoriti u jedan veliki zatvor i uhapsiti celo njeno slobodno stanovništvo.\nMilogorci su poturčeni Srbi kojima je cilj da naprave haos u Crnoj Gori!


Ministar vanjskih poslova Republike Turske Mevlut Cavusoglu izjavio je danas u Antaliji kako je upućen poziv Bangladešu da primi Rohingya muslimane u svoju zemlju, te da će Turska snositi sve njihove troškove.\nCavusoglu je jučer boravio u turskom gradu Antalija, a tom prilikom se osvrnuo na dešavanja u vezi sa muslimanima Arakana koji su izloženi nasilju, masakrima i progonima,\nŠef turske diplomatije istakao je kako su muslimani u Arakanu izloženi nasilju, te da je Turska jedina muslimanska zemlja koja iskazuje osjetljivost kada je u pitanju ovaj problem.\n“Razgovarali smo za zvaničnicima Bangladeša i poručili smo im ‘otvorite vrata Rohingya muslimanima, Turska će snositi sve njihove troškove’. Pružamo svaku podršku za našu braću u Arakanu. Pravimo korake za dugoročno rješenje”, rekao je Cavusoglu.\nKazao je kako je i turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan vrlo angažovan na rješavanju ovog problema, te da je obavio razgovore sa predsjednicima Indonezije i Malezije, kao i sa generalnim sekretarom UN-a.\n“Ja ću vrlo brzo razgovarati i sa bivšim generalnim sekretarom UN-a Kofijem Annanom. Pokrenuli smo i Organizaciju islamske saradnje. Ove godine će biti održan i samit o Arakanu, jer moramo pronaći rješenje za ovaj problem”, poručio je šef turske diplomatije Mevlut Cavusoglu.\nPrema podacima Ujedinjenih nacija (UN), više od 27.000 arakanskih muslimana stiglo je u Bangladeš, a još oko 20.000 čeka na granici. kojima se nalazi i Amnesty International (AI), masakre u Arakanu nazivaju genocidom, a osude su stigle iz svih dijelova svijeta.\nGlasnogovornica Evropskog vijeća Rohingya Anita Schung u ponedjeljak izjavila kako je mijanmarska vojska za tri dana u napadima izvedenim u Arakanu usmrtila između dvije i tri hiljade muslimana.\nPrema zvaničnim podacima i izvještajima Ujedinjenih nacija, Rohingya muslimani su najugroženija nacionalna manjina u svijetu. Rohingya muslimani nemaju svoju državu i njihova prava su znatno ograničena.\nObjavio: Sat, 02/09/2017 - 13:30\nHrabra Mia sutra putuje u Tursku: Porodici Mujadžić i dalje potrebna pomoć!\nPrvo slijetanje: Erdoganov avion sletio na novi istanbulski aerodrom (VIDEO)