Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Feb.2020, 10:57 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nDanas se navršava 25 godina od otmice u Štrpcima 1993. kada su pripadnici srpskih paravojnih jedinica pod komandom Milana Lukića, u mestu Štrpci oteli grupu putnika iz voza 671 na relaciji Beograd - Bar.\nIako je nekoliko direktnih >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << izvršilaca osuđeno, još se ne znaju imena onih koji su naredili i organizovali ovaj zločin.\nNa belom mermernom kamenu u obliku tradicionalnog muslimanskog nadgrobnog spomenika "nišana" ispisana je poruka: "Ko u ovoj zemlji zaboravi 27. februar 1993. i stanicu Štrpci odustao je od budućnosti."\nKako je ranije saopštilo Tužilaštvo za ratne zločine, oni se terete da su pod komandom Milana Lukića, u sastavu Vojske Republike Srpske, zajedno s pripadnicima formacije "Osvetnici", Višegradske brigade i drugim pripadnici VRS-a i osuđenim Nebojšom Ranisavljevićem, nečovečno postupali, mučili i učestvovali u ubistvima civila nesrpske nacionalnosti.\nSrbijaDanas.com: Danas se navršava 18 godina od stravičnog zločina u Štrpcima: Oteto je 18 ljudi, SVI SU POBIJENI


Održan trening razvoja vještina socijalnog preduzetništva u kreativnoj industriji\nHome / Kultura&obrazovanje / Održan trening razvoja vještina socijalnog preduzetništva u kreativnoj industriji\nDanas je završene petodnevna radionica, trening program za trenere iz oblasti kulturnog preduzetništva za mlade na temu razvoja vještina socijalnog preduzetništva u kreativnoj industriji, kako razviti i voditi sopstvene ideje i projekte.\nOd 26. do 30. januara 10 mladih učesnika iz Srebrenice, Bratunca, Tešnja i Breze pohađali su trening kulturnog preduzetništva.\nProgram IPOW je edukativni paket koji ima 8 modula, traje 9 sedmica i polaznici ovog treninga u Srebrenici su obučeni kako da ga koriste i rade sa ljudima u svojim zajednicama i organizacijama.\n“Iz ove saradnje ne samo da je trening jedna od mogućnosti, nego i mnogo više. Organizacija In Place of War izuzetno je povezana sa muzičarima i drugim umjetničkim organizacijama širom svijeta, tako da će naši mladi ljudi imati različite benefite od ovog partnerstva”, rekla je Milena Nikolić, učesnica treninga.\nCilj treninga je da se obuče osobe da koriste edukativni program IPOW, Mančester Univerziteta i da rade kao treneri u svojim lokalnim zajednicama ali i šire.\nTrening su vodile dvije mlade žene koje su osnovale organizaciju In Place of War. U program IPOW je uključeno 30 zemalja a ovo je pilot projekat u Srebrenici.\nSvi materijali, edukativni paket, može se pronaći online, ljudi koji su se uključili u trening dobiće potrebne informacije kako koristiti program tako da stečeno znanje mogu dalje prenijeti u svojim zajednicama.\nOrganizator ove radionice je Opera Circus iz Engleske u saradnji sa Omladinskim savjetom Srebrenice kao lokalnim partnerom.


Naslovnica NAJNOVIJE Politika Michael Murphy zvanično je novi američki ambasador u BiH\nPredsjednik Joe Biden je nominovano Michaela Murphyja u julu za novog ambasadora u BiH, a nakon što je prošao sva saslušanja mjesecima je čekao zeleno svjetlo u Senatu SAD-a jer je brojne potvrde novih ambasadora širom svijeta blokirao republikanski senator Ted Cruz.\nIpak na kraju je i to deblokirano i u narednom periodu se očekuje da Murphy stigne u Sarajevo i zamijeni ambasadora Erica Nelsona.\nPomoći BiH u stvaranju kandidatskog statusa za članstvo u EU.\nRaditi na reformama vladavine prava, posebno u borbi protiv korupcije.\nRaditi na rastu trgovine sa SAD-om.\nRaditi na pomirenju među stanovništvom.\nRaditi na tome da BiH bude sigurna zemlja za Amerikance koji tamo žive i rade.


Žensko preduzetništvo nedovoljno iskorišćen potencijal srbije\nŽensko preduzetništvo – nedovoljno iskorišćen resurs privrede Srbije\nObjavljeno 23.02.2017. u 20h\nUdruženje poslovnih žena Srbije i Udruženje poslovnih žena „Sofia“ iz Zrenjanina organizovali su radionicu za žene preduzetnice sa temom „Slobodan pristup tržištu“.\nJedan od ciljeva bio je da se pruže adekvatne informacije u vezi sa mogućnostima internacionalizacije poslovanja.\nBila je ovo prilika da se na jednom mestu čuju različita iskustva kako žena preduzetnica koje su već uspešne u svom poslu tako i onih koji takvu inicijativu tek pokreću.\nEkonomista Biljana Trifunović govorila je na ovom skupu o temi izvoza\nOva radionica imala je za cilj da preduzetnicama pruži znanja i informacije u vezi sa njihovom internacionalizacijom poslovanja. – Da bi se iskoristile mogućnosti povlaštenog izvoza, jer Srbija je potpisnica velikog broja međunarodnih sporazuma, potrebno je ozbiljno pripremiti i odgovarajuću dokumentaciju. Na taj način roba iz Srbije je konkurentnija jer za neke proizvode carina u zemljama EU iznosi i do 40 odsto. Problemi na ovu temu najčešće nastaju iz neznanja kada se npr. neka roba kojoj poreklo nije iz Srbije deklariše kao roba iz Srbije i firma dospeva na „crnu listu“. Problem je tim veći jer onda i sama država snosi posledice. Upravo prevazilaženju problema ove vrste namenjena je današnja radionica – rekla je Biljana Trifunović obraćajući se učesnicama skupa.\nNadam se će ova radionica uticati i na poboljšanje poslovanja našeg regiona. Smatram da imamo i potencijala i mogućnosti kao i veoma sposobne žene kako preduzetnice tako i one koje rade u kompanijama i one koje žele da pokrenu sopstveni biznis – kaže Marijana Kerleta predsednica udruženja „Sofia“.\nOsnovni cilj projekta „Slobodan pristup tržištu za sve – kroz unapređenje integrisanog ženskog preduzetništva u tržišnu ekonomiju Srbije“ je razvoj tržišne ekonomije kroz uključivanje skoro neiskorišćenih ekonomskih resursa privrede Srbije od kojih je jedan žensko preduzetništvo. U sklopu ovih radionica organizovani su i B2B sastanci namenjeni upoznavanju i bržoj razmeni informacija kao i uspostavljanju boljih veza privrednih subjekata.\nTagovi:preduzetnice, sofia, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


Vučić nakon Grenela: Nema lakih razgovora - BIGportal.ba\n24 Januara, 2020 24 Januara, 2020 0124\nNakon razgovora sa izaslanikom američkog predsednika Ričardom Grenelom Vučić izjavio da su svi razgovori teški jer se uvek dođe do politike.\n“Želim da kažem građanima Srbije i svima u EU, i svetu, da smo imali veoma dobre razgovore koji su se ticali unapređenja životnog standarda ljudi, bolje ekonomske i infrastrukturne povezanosti, odnosima između Beograda i Prištine”, kazao je predsednik Srbije.\nPrema njegovim rečima, nema lakih razgovora, jer šta god da pokrenete dođete do politike.\n“Grenel je na racionalan način, uz snažnu agendu, shvatio našu želju da napredujemo u odnosima i što je razumeo koje su potrebe Srbije i šta naši građani žele da vide i da Srbija bude poštovana, a ne ponižavana kao ranije”, rekao je Vučić na konferenciji za medije održanoj nakon sastanka sa specijalnim izaslanikom američkog predsednika za unapređenje dijaloga Beograd i Prištine.\nVučić je novinarima rekao da je Grenelu govorio o problemima koje imamo od uvođenja taksi .”Mi smo samo u jednoj godini 435 miliona evra izgubili. Zato sam zahvalan gospodinu Grenelu što je razumeo da se trudimo da imamo dogovore i prevazilazimo barijere. Pogledajte kako se Tramp borio da napravi dil sa Kinom, iako su tu odnosi drugačiji”, rekao je Vučić.\nKazao je i da su on i Grenel razgovarali o daljem infrastrukturnom povezivanju Beograda i Prištine, najavljujući drumsko i železničko povezivanje. Međutim, dodao je i da je po tom pitanju neophodno ukinuti takse jer bi bilo nemoguće svakom čoveku u vozu pregledati kese.\n“Govorili smo i o onome što je Grenel rekao u Prištini, povlačenjima prznavanja Kosova. Rekao sam mu da smo nudili Prištini da napravimo pauzu u tome, ali Priština nije želela to da prihvati”, rekao je on i dodao da u ponedeljak Grenel organizuje satsanak za železnicu i puteve.\nBugarska proteruje ruske diplomate


Home / VESTI / Pregovori u centru pažnje / Brisel: Potrebne dosledne reforme u Srbiji\nEvropska komisija je u prolećnoj prognozi snizila predviđanja rasta za Hrvatsku i Crnu Goru, povećala prognozu za Makedoniju i Srbiju, dok je prognoza za Albaniju nepromenjena. Najveći rast beleži Crna Gora, uprkos sniženoj prognozi,a najniži Hrvatska koja, međutim, ima najbolju poziciju u pogledu nezaposlenosti. Kada je o Srbiji reč, Komisija ukazuje na spor oporavak tržišta rada i potrebu dosledne primene planiranih reformi kako bi se preokrenuo trend rasta državnog duga.\nOd rasta za sada ne treba očekivati velike pomake u smanjenju nezaposlenosti, budući da će ograničeno povećanje zaposlenosti u privatnom sektoru biti delimično neutralisano otpuštanjem usled restrukturiranja javnih preduzeća. Nezaposlenost će sa prošlogodišnjih 17,9% opasti na 17% u 2016, sa očekivanim padom na 16,2% u 2017. godini.\nIstaknuto je da je za preokretanje trenda rastućeg državnog duga potrebna brza primena planiranih reformi i brižljiva procena pre pristajanja na nove obaveze za potrošnju. Državni dug će prema prognozi Brisela biiti u porastu sa 75,9% u 2015. na 78,6% ove godine i 79,9% u 2017. godini, dok će budžetski deficit tek 2017. godine pasti ispod 3% na 2,9%.\nOčekuje se da će glavne poreske stope ostati nepromenjene, sa izuzetkom oivećanja akciza na naftne proizvode i punog uticaja akcize na struju koja je uvedena u avgustu 2015. godine.\nGlavni motori rasta sz izvoz, koji će se nastaviti u kontekstu oporavka u glavnim trgovinskim partenerima Srbije, ali i novih investicija i pobećanja produktivnosti zahvaljujući reformama. Međutim, neto izvoz će kako se predviđa samo malo doprineti rastu jer domaća tražnja dovodi i do većeg uvoza.\nIstiče se da je novi investicioni ciklus, započet 2015. godine, raznorodniji u poređenju sa prethodnim iz 2012. kada je fokus bio na jednom projektu u automobilskoj industriji.\nPotrošnja domaćinstava je u padu već četvrtu godinu zaredom zbog manjih transfera iz javne kase, i tržišta rada koje je i dalje slabo. Javna potrošnja se jeste povećala u drugoj polovini 2015, ali i dalje negativno utiče na rast.\nPrvi podaci za 2016. ukazuju na ubrzanje privredne aktivnosti. Industrijska prozivodnja je ubrzana u prva dva meseca, uglavnom zahvaljujući energetici i rudarstvu, dok je i proizvodni sektor rastao u većini sekktora, a podaci o maloprodaji i platama takođe ukazuju na oporavak privatne potrošnje.\nIstiče se da je ekonomija Srbije veoma osetljiva na spoljne rizike, promene međunarodnih tokova kapitala i fluktuacije cena nafte.


SINDIKATI BOJKOTUJU RAD SOCIJALNO EKONOMSKOG SAVETA\nSavez samostalnih sindikata Srbije i Ujedinjeni granski sindikati "Nezavisnost" najoštrije osuđuju nedopustive zloupotrebe i manipulacije, kao i svakodnevno šikaniranje zaposlenih u Republičkom geodetskom zavodu.\nNa taj način grubo se krše pozitivni propisi ove zemlje, počev od Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) koji jamči slobodu sindikalnog organizovanja i zaštitu članova sindikata, preko Zakona o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014, 13/2017 - odluka US, 113/2017 i 95/2018 - autentično tumačenje), Zakona o zabrani diskriminacije ("Sl. glasnik RS", br. 22/2009), kao i ratifikovanih i implementiranih Konvencija MOR-a.\nUprkos Sporazumima koje je, u ime Vlade Republike Srbije potpisao ministar Đorđević, otkazi, premeštaji i pritisci kojima su svakodnevno izloženi zaposleni, naročito članovi Saveza samostalnih sindikata Srbije, Ujedinjenih granskih sindikata "Nezavisnost" i Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata, kao i manipulacije u postupku dokazivanja reprezentativnosti na nivou RGZ-a, iz dana u dan se pojačavaju čime se očigledno pokazuje krajnje nepoštovanje Vlade jedne pravne države.\n- Sa žaljenjem konstatujemo da, iako najdrastičniji, RGZ nije jedini primer nepoštovanja prava na slobodu sindikalnog organizovanja, prava članova sindikata, i diskriminacije po osnovu članstva. Naprotiv, pritisci na članove sindikata sve su brojniji, kao i nedopustive pretnje i ucene zbog sindikalnog rada. Ne želimo da budemo država u kojoj socijalni dijalog postoji da bi se pokazao Evropskoj uniji zbog Godišnjeg izveštaja o napretku, u kojoj se investitori pozivaju uz promociju jeftinog rada i nepostojanja sindikata. Država u kojoj se moć dokazuje nelegitimnim otkazima, nepoštovanjem prava, revanšizmom i ucenama - navodi se u saopštenju Saveza samostalnih sindikata Srbije.\nStoga, dve reprezentativne sindikalne centrale, članice Socijalno-ekonomskog saveta Republike Srbije, obaveštavaju javnost da njihovi predstavnici NEĆE prisustvovati sednicama Socijalno ekonomskog saveta dok se ne zakaže tematska sednica ovog tela, kojoj će prisustvovati SVI članovi SES-a iz Vlade RS i reprezentativnih socijalnih partnera i na kojoj će se, kroz dijalog, pristupiti rešavanju problema i zaštiti zaposlenih i članova sindikata koji su izloženi pritiscima i pretnjama.\nIzvor: Vebsajt Savez samostalnih sindikata Srbije, 02.07.2019.


Guverner Mehmeti i predstavnici CBK-a završili su svoje učešće na virtuelnim prolećnim sastancima MMF-a i SB-a | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nGuverner Mehmeti i predstavnici CBK-a završili su svoje učešće na virtuelnim prolećnim sastancima MMF-a i SB-a\nCentralna banka Republike Kosovo učestvovala je na prolećnim sastancima Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, koji su ove godine, usled pandemije Covid-19, organizovani na dalјinu.\nNa prolećnim sastancima, koji su se održali od 5. do 12. aprila 2021. godine, guverner Mehmeti i predstavnici CBK-a učestvovali su na sastanku sa direktorom Odelјenja MMF-a za Evropu Alfredom Kammerom, sa kojim je razgovarano o najnovijim ekonomskim, fiskalnim i finansijskim događajima, kao i o planovima i očekivanjima za 2021. godinu.\nO ovim događajima je takođe bilo reči na sastanku sa timom misije Međunarodnog monetarnog fonda za Kosovo. Ovom prilikom guverner Mehmeti je upoznao predstavnike Međunarodnog monetarnog fonda sa situacijom u finansijskom sistemu zemlјe.\nPredstavnici CBK-a su takođe održali sastanak sa predstavnicima MMF-a, odnosno Odelјenjem za monetarnu politiku i tržište kapitala, gde je razgovarano o procesu sprovođenja preporuka proisteklih iz prethodne tehničke pomoći MMF-a. Na ovom sastanku je takođe izraženo interesovanje za buduću podršku, za važne oblasti za CBK.\nGuverner Mehmeti i predstavnici CBK-a takođe su učestvovali na plenarnom sastanku Međunarodnog monetarnog komiteta Međunarodnog monetarnog fonda, gde se razgovaralo o različitim temama vezanim za rešavanje pandemije, promociju održivog sveobuhvatnog oporavka i oživlјavanje globalne saradnje.\nGuverner Mehmeti je učestvovao na odvojenim sastancima Konstituencije Međunarodnog monetarnog fonda i Konstituencije Svetske banke, čiji je deo Republika Kosovo, kao i na sastanku koji je Međunarodni monetarni fond organizovao na temu perspektive i izazovi politike za Evropu.\nTakođe u ponedelјak, guverner Mehmeti održaće virtuelni sastanak sa potpredsednicom Svetske banke za Evropu i Centralnu Aziju, Annom Bjerde, sa kojom će razgovarati o najnovijim ekonomskim, fiskalnim i finansijskim kretanjima, kao i o budućim reformama i projektima.\nProlećni sastanci Odbora guvernera Međunarodnog monetarnog fonda i Grupe Svetske banke okuplјaju centralne bankare, ministre finansija, lidere privatnog sektora, predstavnike organizacija civilnog društva i akademike kako bi razgovarali o ekonomskim pitanjima usredsređenim na globalnu ekonomiju, međunarodni razvoj i onim svetskog finansijskog sistema.


Ko pokušava da pokvari Mundijal? - 03.04.2018, Sputnik Srbija\nNapeti odnosi Londona i Moskve prete da bace senku na Svetsko fudbalsko prvenstvo u Rusiji koje počinje 14. juna. Zbog afere „Skripalj“ niko od britanskih... 03.04.2018, Sputnik Srbija\nsvetsko prvenstvo u fudbalu 2018, sputnjik intervju, radio, mundijal 2018\nNapeti odnosi Londona i Moskve prete da bace senku na Svetsko fudbalsko prvenstvo u Rusiji koje počinje 14. juna. Zbog afere „Skripalj“ niko od britanskih zvaničnika neće doći u Moskvu da uveliča Mundijal, a London podstiče i druge zemlje na isti korak.\nHoće li rusofobne inicijative Britanije pokvariti užitak svima koji veruju da sport treba držati dalje od politike? Postoji li opasnost da reprezentacija Engleske ne dođe na Prvenstvo i šta bi se tada desilo? Kako to da Londonu ne smeta ruski novac u britanskom fudbalu? Zašto šef britanske diplomatije Boris Džonson ima rupe u pamćenju pa poredi Mundijal u Rusiji sa Olimpijskim igrama u Berlinu 1936. u vreme Hitlera, a zaboravlja kako se na tim igrama ponašala reprezentacija Engleske? Kakve su prognoze za Svetsko fudbalsko prvenstvo za reprezentaciju Srbije?\nTo su samo neke od tema o kojima u emisiji „Sputnjik intervju“ govore sportski novinari Vladimir Stanković i Nebojša Petrović.


Van der Sar želi da objašnjenje: Četvrti tim iz Španije ide direktno, a polufinalista mora kroz kvalifikacije?! - Admiral Bet SPORT\nVan der Sar želi da objašnjenje: Četvrti tim iz Španije ide direktno, a polufinalista mora kroz kvalifikacije?!\nMarko Đinđić Posted on 9. juna 2019. 21:00 9. juna 2019. 21:37\nFudbaleri Ajaksa igrali su odlično ove sezone u Ligi šampiona – osvajač duple krune u Holandiji izbacio je favorizovani Real Madrid, trostrukog uzastopnog osvajača ovog takmičenja, i Juventus sa Kristijanom Ronaldom, a u grupnoj fazi su igrali sa Bajernom i nisu doživeli nijedan poraz. Nesrećno su ispali od Totenhema kod kuće u revanšu u poslednjoj sekundi, golom Lukaša Mure, pa im je finale izmaklo "za dlaku".\nPokušaće naredne sezone da ponove ovaj uspeh, ali će ponovo imati težak put. Iako su igrali polufinale i šampioni su Holandije, ponovo će morati od trećeg kola kvalifikacija.\nTo je pogodilo i legendarnog golmana Edvina Van der Sara, koji je sa Ajaksom i osvojio to takmičenje:\nOsvojili smo kup, osvojili smo ligu i bili smo blizu da uđemo u finale Lige šampiona. Sada opet moramo da igramo kvalifikacije za Ligu šampiona. Neko će morati da nam objasni kako je to moguće i zašto ide četvrtoplasirani tim iz Španije direktno? Šampioni Holandije, Turske, Portugala i ostalih velikih zemalja moraju da imaju direktnog predstavnika. Pa to je Liga ŠAMPIONA.\nTagovi : ajaks, edvin van der sar\n"Ne treba gledati Srbiju samo kroz meč sa Ukrajinom"\nPirlo se vraća u Juve, kakvu bi funkciju dobio?


Posle dvoipogodišnje pauze prve operacije katarakte - JuGmedia\nPosle dvoipogodišnje pauze prve operacije katarakte\nNačelnik Odeljenja oftalmologije u pirotskoj Bolnici dr Ranko Đorđević kaže da su dobili kvalitetan aparat i da su spremni za nove operacije.\nPIROT – Posle pauze od dve i po godine nabavkom novog aparata u pirotskoj Opštoj bolnici obavljene su prve četiri operacije katarakte.\nOperacije je obavio prof. dr Dragan Veselinović sa Klinike za oftalmologiju Kliničkog centra Niš sa ekipom pirotskih lekara i medicinskog osoblja Odeljenja oftalmologije. Na operaciju čeka 14 pacijenata a liste čekanja neće biti.\nDirektor Opšte bolnice Pirot dr Goran Petrović kaže da su u martu 2013. godine ostali bez ovog aparata.\n„Sada smo uz pomoć Ministarstva zdravlja nabavili novi i savremeniji aparat. Vrednost nabavke ovog aparata je 4 miliona dinara.Obezbedjena su sva neophodna sredstva za 60 operacija do kraja godine. Pre ove pauze godišnje smo operisali od 200 do 250 pacijemnata. Imamo tri lekara specijalista, operacionu salu i devet kreveta za pacijente a za dva meseca nabavićemo i namoderniji mikroskop čime će ova operacija biti još više olakšana. Vrednost nabavke je 4,2 miliona dinara a finansira Ministarstvo zdravlja- kaže dr Petrović.\nProfesor Dragan Veselinović kaže je pirotska Bolnica jedna od namodernijih u Srbiji u kojoj je do sada operisao.\n„Ovo je nastavak uspešne saradnje sa pirotskom Bolnicom i Odeljenjem oftalmologije koje ima obučene lekare i instrumentariste. Ova ustanova je dobila jedan od najboljih aparata u Srbiji u Srbiji i pacijenti će ovde imati idealne uslove za operaciju. Verujem da će ova Bolnica postati oftamološki centar za ovaj region- rekao je dr Veselinović.\n„Trebaće nam vremena da se naviknemo na novi aparat jer smo operacije radili ranije.Nastavićemo opet posle ove pauze a očekujemo da će godišnje ovde biti operisano od 200 do 250 pacijenata- kaže dr Djordjević.\nNa operaciju čeka 14 pacijenata, od kojih je danas četvoro operisano a liste čekanja neće biti, kažu u Bolnici.\nPrivremeni centar za migrante otvoren i u Bujanovcu


Slučaj Skripalj rešava Tereza Bond - Sputnjik Srbija\n12:04 15 Jun 2021\n14:16 17.03.2018 Preuzmite kraći link\nSkotland jard: Istraga o trovanju ruskog obaveštajca može da traje mesecima\nUmesto da dostavi valjane i čvrste dokaze, britanska premijerka Tereza Mej je brže-bolje svetu prezentovala čitav spisak „grehova“ koje je počinila Rusija. Njen ministar odbrane je istovremeno pokazao u čemu se, pri svemu tome, ipak krije greška britanskih vlasti. Oni očigledno, zajedno sa Francuskom i SAD, smatraju da „im se može“, da imaju pravo da komanduju čitavom svetu i to baš onako kako to priliči njihovim nadmenim hirovima.\nZašto se niko nije obratio nadležnoj ustanovi, odnosno institutu u Švajcarskoj ili drugim kompetentnim organizacijama? Zašto Mejova nije ukazala na pisanja „Njujork tajmsa“ da su SAD devedesetih godina prošlog veka dobile pristup najvećoj fabrici za proizvodnju ove i drugih otrovnih supstanci u Uzbekistanu, u gradu Nukusu?\nZašto je Mejova prećutala tu činjenicu dok je gotovo histerično istupala u Parlamentu? Ili to da su svi oni koji su baratali sa otrovanima i ovom materijom morali na sebi da imaju skafandere i drugu „hemijsku zaštitu“, što uzgred budi rečeno, nismo videli na snimcima iz Solsberija?\nNikome ne bi štetilo da se bliže upozna sa stilom retorike britanskih vlasti tokom njihovih nastupa povodom optužbi na račun Rusije. Osim stila, važne su i same suštinske poruke. Na primer, načelnik Generalštaba Vojske Velike Britanije se nedavno pohvalio da bez obzira na sve moguće sporazume sa Berlinom, britanska armija verovatno nikada neće napustiti nemačku teritoriju.\nPodsetimo, ti sporazumi su predviđali da Britanci do 2019. godine moraju da spakuju svoje kofere i odu. Međutim, očigledno to dotični gospodin ne želi. Možda bismo mogli da posmatramo nastup Mejove iz te perspektive, pošto im već ne polazi za rukom da zapodenu rat protiv Rusije ili Irana ili obe zemlje? Možda i smena Reksa Tilersona sa mesta državnog sekretara SAD ima neke veze sa ovim?\nPosle 1999. godine i zločinačkog rata protiv Jugoslavije, svaka nova vlada u Nemačkoj samo dodatno pojačava tenzije i rizik početka novog sukoba, jer se navodni saveznici olako koriste slabostima Berlina. Pritom, svaki put Nemačka zapada u taj saveznički klinč baš onda kada dolazi do formiranja nove vlade.\nNije manje indikativno ni to što se dešava od momenta stupanja Trampa na vlast. Naravno, američki mediji od prvog dana su započeli napad na njega, ali to nije bilo ni prineti onoj količini gadosti koju su britanski mediji izgovorili o novom američkom predsedniku.\nU Londonu su učinili sve što je bilo u njihovoj moći da osujete susret Putina i Trampa, jer da se dvojici predsednika posrećilo da održe sastanak, to je možda moglo da dovede do uspostavljanja globalnog mira. Međutim, svi svetski dušebrižnici su se potrudili da Trampa tokom prethodne godine okruže savetnicima koji su ga dobro „obradili“. Sada „mirne duše“ možemo očekivati nastavak zaoštravanje krize i uopšte politike koja vodi u sledeći veliki rat.\nSlučaj Skripalj, Tereza Mej, London\n12:00 Američke zvezde imaju telohranitelje, a Jokić – braću /video/


Moskovski sud odbio reviziju presude bivšem ministru za ekonomski razvoj\nPredsedništvo Moskovskog gradskog suda odbilo je danas da revidira presudu bivšem ministru za ekonomski razvoj Alekseju Uljukajevu koji je osuđen na osam godina zatvora zbog primanja mita u vrednosti od dva miliona dolara.\n"Sud je odlučio da odbaci žalbu Uljukajevih advokata odbrane", saopštila je pres služba Suda, navodeći da ne postoji zakonska osnova ni za ukidanje ni za revidiranje presude, prenosi ruska agencija Tass.\nU međuvremenu, Uljukajev advokat, Larisa Kaštanova, kaže za Tas s da će tim odbrane nastaviti sa naporima da presuda bude revidirana.\nU decembru 2017. godine, sud u Moskvi je Uljukajeva proglasio krivim za primanje mita u vrednosti od dva miliona dolara i osudio na osam godina zatvora.\nSud je utvrdio da je Uljukajev iznudio i uzeo mito da bi dozvolio kompaniji "Rosnjeft" da kupi akcije državne firme "Bašnjeft".\nBivši ministar je odbacio optužbe i rekao da je čitav slučaj isfabrikovan. On je tokom suđenja rekao da je verovao da se u torbi koju je preuzeo nalazilo skupoceno vino, a ne novac.\nEvropska unija pokrenula "NUKLEARNU OPCIJU": Poljaci pred UKIDANJEM PRAVA GLASA\nEVROPSKI ISTOČNI TIGROVI Zbog politike su u klinču sa Briselom, ali ekonomija im doživljava NEVIĐEN RAST


Na ime plata bivši direktor FOT-a uzeo 121.000 KM – Glas Regije\nNa ime plata bivši direktor FOT-a uzeo 121.000 KM\n4. Aprila 2015.\nDOBOJ – Protiv bivšeg direktora Fabrike obuće Teslić (FOT) Miće Blažanovića pripadnici Centra javne bezbjednosti Doboj podnijeli su izvještaj zbog sumnje da je ovu fabriku oštetio za 144.000 maraka.\nIzvor blizak istrazi pojasnio je da je Fabrika obuće Teslić otišla u stečaj i da je Blažanović kao direktor naplatio oko 144.000 maraka potraživanja, a većinu zadržao za sebe, na ime plata koje je zaradio.\nIz CJB Doboj je saopšteno, ne navodeći imena optuženog i fabrike, da je Blažanović osumnjičen da je od 31. decembra 2009. do 15. februara 2013. godine počinio krivična djela nepravilno izdvajanje sredstava pravnih lica, pronevjeru i oštećenje ili povlašćivanje povjerilaca.\n– Sumnja se da je on kao direktor znao da je preduzeće postalo nesposobno za plaćanje s obzirom na to da su računi blokirani zbog neizmirenih poreskih davanja i usljed potraživanja radnika za lična primanja, kao i potraživanja drugih povjerilaca. Pored toga, on je onemogućio naplatu potraživanja Poreske uprave RS i drugih povjerilaca koji bi u slučaju isplate novca na račun preduzeća, shodno isplatnom redu, bili u mogućnosti naplatiti dio svojih potraživanja – rekli su u CJB Doboj.\nBlažanović je preko računa punomoćnika naplatio potraživanja preduzeća prema dužnicima oko 144.000 maraka, nakon čega je taj novac prebacio na svoj račun. Na osnovu rješenja i odluke koje je sam sačinio i potpisao, Blažanović je bez obračuna plata, poreza i doprinosa prisvojio 121.000, dok je 16.000 maraka iskoristio za ostale troškove preduzeća. On je i za pet radnika isplatio akontaciju od 1.900 maraka iako je znao da više od 100 radnika ima presude za naplatu potraživanja.\nNa ovaj način on je odobrio isplatu, odnosno izdvajanje sredstava preduzeća u druge svrhe u iznosu od 140.000 maraka, čime je onemogućio izmirenje prioritetnih potraživanja PURS-a, potraživanje radnika i drugih povjerilaca.\nBlažanović je u petak demantovao ove navode policije i rekao da je sve urađeno u skladu sa zakonom.\n– Tačno je da sam taj novac naplatio zaobilazim putem, ali i na moje i na plate ostalih zaposlenih plaćen je porez i sve je obavljeno u skladu sa zakonom – rekao je Blažanović i dodao da je odbio da u policiji da izjavu u vezi sa ovim slučajem.\n« Padavine poslije podne i tokom noći\nPRIČA KOJA JE ZAPALILA INTERNET: Sa 40 godina orao bira put u smrt ili u novo,… »\n18. Novembra 2019., 4:29\nBrzina vijetra: 7 km/h JJZ\nBrzina vijetra: 14 km/h IJI


Za drugi upisni rok na fakultetima ostalo oko 9.000 mesta\nTanjug 2. avgusta 2018. 14:17\nBEOGRAD – Na fakultetima pet državnih univerziteta – Beogradu, Nišu, Kragujevcu, Novom Sadu i Novom Pazaru ostalo je oko 9.000 slobodnih mesta za drugi upisni krug, od toga oko 2.700 budžetskih.\nNa najvećem univerzitetu u Srbiji, Univerzitetu u Beogradu ostalo je 2.914 slobodnih mesta, 890 na budžetu i 2.024 samofinansirajućih.\nNajviše slobodnih mesta ostalo je na Poljoprivrednom 117 budžetskih i 276 samofinansirajući, zatim na Filološkom 108 budžetskih i 257 samofinansirajućih, Šumarskom 83 budžetska i 141 samofinansirajuće mesto.\nKvote u prvom krugu nisu popunili Ekonomski i Pravni fakultet, za koje je ranijih godina vladalo veliko interesovanje, a poslednje dve, tri godine ono opada.\nNa Pravnom fakultetu ostalo je 340 samofinansirajućih mesta, dok je na Ekonomskom ostalo nepopunjeno 362 mesta.\nDekan Pravnog fakulteta prof. Vladan Petrov kaže da ne očekuje da će kvota ove godine biti popunjena ni u drugom krugu, jer iskustva prethodnih godina su pokazala da se u septembru upiše maksimalno 150 do 200 studenata.\n„Poslednjih nekoliko godina opada interesovanje maturanata, ali nije ništa zabrinjavajuće. To je očekivano i posledica novih tendencija“, kaže Petrov za Tanjug.\nNa Šumarskom fakultetu su ostala 83 budžetska mesta i 141 samofinansirajuće, dok je na Mašinskom ostalo 57 budžetskih i sedam samofinansirajućih.\nProdekan za nastavu Mašinskog fakulteta UB prof. dr Ljubodrag Tanović kaže da za razliku od prošle godine, ove godine imaju drugi upisni krug i da se nada na će kvote biti popunjene.\nOn je rekao da na 540 mesta ove godine konkurisalo 1.037 kandidata, ali da su na prijemnom ispitu ostvareni slabiji rezultati i da 200 studenata nije položilo prijemni.\n„Zadaci su bili na prošlogodišnjem nivou, ali je 200 kandidata ostvarilo slabije rezultate“, rekao je Tanović za Tanjug.\nOn je dodao da je fakultet od univerziteta tražio proširenje liste za samofinansirajuće studente i da im je odobreno 100 mesta, da je popunjeno 93, dok je sedam oštalo za drugi krug.\nPodseća da je jedan od kriterijuma kod izbora fakulteta mogućnost zaposlenja, ne samo kod nas već i u inostranstvu.\nNa Univerzitetu u Novom Sadu ostalo je 2.854 slobodnih mesta i to 815 budžetskih i 2.039 samofinansirajućih. Najviše slobodnih mesta ostalo je na Fakultetu tehničkih nauka 484 i to 104 budžetska i 380 samofinansirajućih. Mesta ima i na Pravnom fakultetu gde su ostala tri budžetska i 379 samofinansirajućih mesta.\nNa Priirodno- matematičkom fakultetu ima 354 slobodna mesta i to 216 budžetskih i 138 samofinansirajućih.\nNajviše mesta ima na Pravnom i Ekonomskom fakultetu, ali i na Prirodno- matematičkom, Fakultetu tehničkih nauka.\nNa državnom univerzitetu u Novom Pazaru mesta ima za još 251 studenata. Najviše slobodnih mesta ima na departmanima za matematičke, ekonomske, tehničke nauke.\nProtest u Novom Sadu: Više hiljada ljudi u šetnji\nPojačan saobraćaj na putevima ka turističkim centrima\nMinistarstvo: Za članstvu Srbije u EU 55 odsto građana\nPlivanje za časni krst uoči Bogojavljenja\nPotvrđen virus gripa u Pomoravskom okrugu\nDanas privremeno oduzeto 5 automobila od nelegalnih taksista\nDanas: Sekretar Selaković vrši pritisak na medije\nKako Piroćanac hrani kokoške?\nProspe im po zemlji pšenicu, a odozgo stavi staklo.


Radio Tivat | Morska voda na crnogorskim kupalištima veoma dobrog kvaliteta\n19 авг Morska voda na crnogorskim kupalištima veoma dobrog kvaliteta\nPosted at 11:38h in Ekologija\tby\tTamara\nRezultati analize kvaliteta morske vode za period od 12. do 14. avgusta 2020. godine pokazali su da je morska voda na crnogorskim kupalištima veoma dobrog kvaliteta, tj. da je sanitarno ispravna, te bezbjedna za kupanje i rekreaciju. Od ukupno 110 lokacija, na kojima je Institut za biologiju mora sproveo istraživanja, na 75,5% lokacija morska voda bila odličnog kvaliteta, na 13,6% lokacija dobrog, dok je na 10,9% lokacija voda bila zadovoljavajućeg kvaliteta.\nOd ove godine vrši se nova klasifikacija voda za kupanje i to u 4 klase: „odlične“, „dobre“, „zadovoljavajuće“ i „loše“, u skladu sa članom 8 Pravilnika o načinu i rokovima za sprovođenje mjera obezbjeđivanja očuvanja, zaštite i poboljšanja kvaliteta vode za kupanje.\nOd ukupno 18 lokacija na kojima se radi analiza kvaliteta vode u opštini Ulcinj, na njih 13 voda je bila odličnog kvaliteta, dok je na 5 kupališta voda bila dobrog kvaliteta. Kada je u pitanju opština Bara kvalitet vode na svih 15 lokacija bio odličnog kvaliteta. U Budvi od ukupno 32 lokacije voda bila odličnog kvaliteta na njih 29, na jednoj dobrog i na 2 lokacije zadovoljavajućeg kvaliteta. U opštini Tivat, na 4 lokacije morska voda je bila odličnog kvaliteta, na 2 dobrog, dok je na 3 lokacije voda bila zadovoljavajućeg kvaliteta. U Kotoru od ukupno 15 uzorkovanih lokacija, na njih 11 voda bila odličnog, na 2 lokacije dobrog kvaliteta, dok je na 2 lokacije voda bila zadovoljavajućeg kvaliteta. Od ukupno 21 lokacije u Herceg Novom, na njih 11 voda bila odličnog, na 5 lokacija dobrog i na 5 zadovoljavajućeg kvaliteta.


Siniša Mali: Đilas sposoban samo za jedno, a to je da zaduži Beograđane i stavi pare u svoj džep | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Siniša Mali: Đilas sposoban samo za jedno, a to je da zaduži Beograđane i stavi pare u svoj džep\nSiniša Mali: Đilas sposoban samo za jedno, a to je da zaduži Beograđane i stavi pare u svoj džep\nBeograd -- Ministar finansija i član Predsedništva SNS Siniša Mali konstatovao je da je, kako se približava početak izgradnje metroa, Dragan Đilas sve nervozniji.\nKako navodi, to je zato što Đilas shvata da će ova vlast još jednom pokazati da je sposobnija od njega da izvede velike projekte koje građani čekaju decenijama unazad.\nMali u saopštenju navodi da je Đilas sposoban samo za jedno, a to je da zaduži Beograđane i "stavi pare u svoj džep".\n"Da smo zatekli punu kasu u gradu, kakva je danas, prva linija metroa bi se već odavno gradila. Ipak, zbog bahatosti i nesposobnosti Dragana Đilasa, mi smo morali najpre da se bavimo vraćanjem njegovih skupih kredita i konsolidacijom finansija. Danas, kada smo napunili i gradsku i državnu kasu i povratili ugled među stranim investitorima, imamo mogućnosti da započnemo ovaj projekat", ističe Mali, reagujući na saopštenje Stranke slobode i pravde o ceni beogradskog metroa.\nKada je reč o finansijama, Mali kaže da se Đilas u njih razume jedino kada se radi o njegovom džepu.\n"Naime, on priča o nekim svojim imaginarnim linijama metroa iz 2012, za koje tvrdi da su koštale manje, ali ne zna da izračuna da laki metro, koji ide većim delom iznad zemlje, a koji je tada bio u planu, košta manje nego pravi metro, koji ide pod zemljom, a kakav ćemo mi graditi", kazao je Mali.\nOn je istakao da se grade prve dve linije pravog metroa, koji ide ispod zemlje, i koji ima stanice u razmaku od jednog kilometra, a ne onako, kako ukazuje, besmisleno, na svakih 400 metara, kako je tada bilo predviđeno.\n"Razmak izmedju Đilasovih stanica je za pet minuta mogao da se pređe pešice - toliko vremena treba na primer od Vukovog spomenika do Pravnog fakulteta, gde su tada bila predviđena stajališta. Na takvim razdaljinama su inače tramvajske stanice, a ne stanice metroa, I zato je to potpuno besmisleno. Da ne govorim o tome da tom putanjom Đilasovog imaginarnog metroa već idu tramvaji, I da je potpuno pogrešno da se te linije poklapaju", dodaje Mali.\n"Mi smo uradili nekoliko studija, koje izmedju ostalog podrazumevaju i brojenje putnika, i na osnovu toga je urađena prethodna studija opravdanosti", naveo je Mali i kazao da zato metro koji ide ispod zemlje košta više nego metro koji većim delom ide iznad zemlje, a koji liči na tramvaj.\nKonstatujući da "tramvaji ipak koštaju malo manje", Mali je naveo da se nada da će Đilas "zadržati bar malo dostojanstva i da do početka izgradnje metroa neće više izvoditi netačne i smešne računice, pošto mu niko više ne veruje".\n:\tMiroslav Lajčak: Potrebno je određeno vreme za postizanje sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa; Sporazum mora da reši sva nerešena pitanja i doprinese evropskom putu Srbije i Kosova\n:\tĐorđe Vukadinović: Iz arhive - Neko mora da odgovara za lažne podatke o broju zaraženih i umrlih od virusa korona (utorak, 07. jul 2020.)\n:\tAleksandru Vulinu uručena još jedna plaketa, za „doslednu borbu za opstanak Srba u RS i zemljama regiona“\n:\tAvdulah Hoti: Kosovo neće napraviti kompromis da bi postiglo konačni sporazum sa Srbijom - tema ZSO je zaključena 2013. godine; Marko Đurić: Hoti se ruga Beogradu i EU\n:\tUdružena opozicija Srbije: Vučićev režim svesno lažirao podatke o broju zaraženih i preminulih pre i nakon lažnih izbora i time ugrozio zdravlje nacije\n:\tNebojša Stefanović studentima Kriminalističko-policijskog univerziteta: Vi ćete štititi zemlju i bezbednost građana, ogromna su očekivanja od strane javnosti da štitite zakon svim silama\n:\tItalija: U cilju efikasnije borbe protiv ponovnog izbijanja epidemije koronavirusa, Vlada želi da produži vanredno stanje do 31. januara\n:\tJovo Bakić: Srbija je danas porobljena kao i pre petooktobarskih promena, sa jednom razlikom - nema rata i velike sile nas ne tuku\n:\tU poslednja 24 sata prema zvaničnim podacima, više od 100 novozaraženih, preminula jedna osoba, a na respiratorima su 23 pacijenta\n:\tRast nezaposlenosti u evrozoni, 250.000 ljudi ostalo bez posla za mesec dana


Prugaste majice su kao i crna kožna jakna stvari koje smo videle da likovi nose u starim filmovima, i još kao klinke ih pokupovale taman pred pank fazu naših života, glumeći frajerke.\nMajice na štrafte su uvek u modi, naročito u proleće kada prvo sunce namami hiljade Beograđanki da navuku svoje bele lanene pantalne na starke, i izbledelu teksas jaknu. Hajde da sada odemo malo dalje od običnog kroja majice. Ove sezone ima dosta jednostavnih, a efektnih formi stilizovanih osnovnih modela: dugačke košulje koje se nose kao haljine, ili široke ¾ pantalone na vertikalne pruge, i kompleti koji izgledaju kao elegantne pidžame. Divna stvar kod ovog dezena je što se može kombinovati sa svim bojama, drugim dezenima, a i varijacijama istog. Izdvojila sam par stvari iz okeana pruga, kao inspiraciju za ovo toplo vreme koje je napokon došlo u naš grad.


On ne može da veruje da je jedan od najvećih i najtrofejnijih vaterpolo klubova sveta je pred gašenjem zbog ogromnih finansijskih problema. "Godinama sa tugom gledam Partizan, od kada je krenuo nizbrdo. Nadam se da će situacija da se popravi, da će doći neko ko će izvući klub.\nTreba da nas je sramota što je Partizan pred gašenjem\nSrpski vaterpolista Marko Avramović smatra da je nedopustivo to što se Partizan nalazi na rubu egzistencije i da bez njega neće biti ni srpskog vaterpola. Avramović se posle šest godina vratio u Srbiju i igraće za Novi Beograd, koji sa klupe predvodi Vladimir Vujasinović .\nSrpski vaterpolista Marko Avramović žali zbog teške situacije u Partizanu. Jedan od najvećih vaterpolo klubova sveta je pred gašenjem zbog ogromnih finansijskih problema. "Godinama sa tugom gledam Partizan, od kada je krenuo nizbrdo.\n„Sačvajmo Partizan“: Marko Avramović pojačao Novi Beograd, ali je tužan zbog crno-belih\nPartizan je rasadnik talenata, fabrika igrača i mislim da bez njega nema ni budućnosti našeg vaterpola, pogotovo reprezentacije – ističe – ističe srpski vaterpolista MARKO Avramović se posle šest godina vratio u Srbiju, u rodni Beograd.\nVišestruki šampion Evrope je pred gašenjem zbog ogromnih finansijskih problema. - Godinama sa tugom gledam Partizan, od kada je krenuo nizbrdo. Nadam se da će situacija da se popravi, da će doći neko ko će izvući klub.\nSrpski vaterpolista Marko Avramović kaže da je nedopustivo to što je Partizan na rubu egzistencije i da bez njega neće biti ni srpskog vaterpola Avramović se posle šest godina vratio u Srbiju i igraće za Novi Beograd, koji sa klupe predvodi Vladimir Vujasinović.


Pakistanski premijer odbija zatvoriti džamije tokom ramazana - BH Glas\nNaslovnica Vijesti Svijet Pakistanski premijer odbija zatvoriti džamije tokom ramazana\nPakistanski premijer odbija zatvoriti džamije tokom ramazana\nBroj novih slučajeva COVID-19 u Pakistanu lagano je počeo da raste, uz 700 potvrđenih novih slučaja dnevno po drugi put u sedmicu dana.\nUz ukupno 10.513 zaraženih i sa 16 smrtnih slučajeva u proteklih 24 sata, čime je ukupan broj preminulih porastao na 224, pakistanska služba za javno zdravstvo upozorila je da će naredne tri ili četiri sedmice biti od ključnog značaja.\nPremijer Imran Khan popustio je, ipak, pred moćnim pakistanskim imamima, odbijajući da zatvori džamije tokom mjeseca posta ramazana koji počinje u ovoj sedmici.\nPakistansko medicinsko udruženje uputilo je Khanu i pakistanskim imamima otvoreno pismo u kome ih moli da zatvore džamije, upozoravajući da su one poput spojenih posuda za širenje virusa u zemlji sa slabim sistemom zdravstvene zaštite, koji jedva da ima 3.000 kreveta u jedinicama intenzivne njege za 220 miliona stanovnika.\nPakistanski imami, koji imaju moć da izvedu mase ljudi na gradske ulice, zatražili su, međutim, da džamije ostanu otvorene.\nKhan je odbacio kritike medicinskih autoriteta, rekavši da je vjernicima poručeno da održavaju društvenu distancu u džamijama. On je, međutim, također prepustio imamima da osiguraju da vjernici poštuju zdravstveni protokol od 20 tačaka, i pored toga što su neki od imama zatražili od ljudi da ispune džamije, prenosi AP.\nPrethodni članakNijemac po francuska peciva ide uz pomoć štapa za pecanje\nNaredni članakAhmed ef. Adilović: Ovo je prilika za generalno preispitivanje radi boljitka svih nas


Upravo će se mađarski i nemački šampion sastati u polufinalu u subotu od 18 časova, što znači da će Srbija sigurno imati predstavnika u finalu u nedelju (18 časova), odnosno, šansu da i četvrtu godinu zaredom na tronu ima svog igrača. U drugom polufinalu u subotu od 15.15 sastaće se Barselona i poljske Vive Tauron Kielce.\nMomir Ilić je sa Kilom slavio 2012. godine, sledeće je Stefan Terzić bio prvak sa Hamburgom, a 2014. na šampionskom postolju sa Flensburgom su se našli trener Ljubo Vranješ i igrači Draško Nenadić i Bogdan Radivojević.\n"Iako sam se video sa Markom tokom naše reprezentativne akcije u aprilu, nismo govorili o našem okršaju u Kelnu. Biće vremena za razgovor i šalu posle sezone, sada smo svi fokusirani na svoje timove i kako da dođemo do trofeja", rekao je Momir Ilić, koji ima šansu da postane najtrofejniji srpski igrač u istoriji sa tri pehara Lige šampiona u svojoj kolekciji.\nIlić je blizu i odbrane krune koju dobija najbolji strelac elitnog evropskog takmičenja. Trenutno se nalazi na prvom mestu sa 101 postignutim golom.


Tekst iz francuskog dnevnika "Le Figaro" (5. decembar 2018. godine)\nSrbija - haranga na medije i protivnike\nLov na "izdajnike nacije" dobio je novu dimenziju u Srbiji, gde se stvara atmosfera koja podseća na devedesete, kada je sadašnji predsednik Vučić bio ministar Slobodana Miloševića. U Manifestu Nacionalne avangarde, nevladine organizacije ekstremne desnice,piše: "...Prioritetni borbeni front je sada u Beogradu, tu je i centar srpskog nervnog sistema, gde nenacionalna elita, takozvana Druga Srbija, i dalje dominira kulturnom, političkom i društvenom sferom. Ali mi smo brojniji. Mi možemo osloboditi Beograd da lakše shvati istorijski cilj srpskog naroda - oslobađanje i ujedinjenje!"\nIpak, prošlog oktobra, najviši zvaničnici srpske države (na konferenciji „Ka bezbednijoj Srbiji" u organizaciji „Udruženja građana Nacionalna avangarda", koja je održana u hotelu Hilton), Aleksandar Vučić, premijer Ana Brnabić, ministar odbrane Vulin, direktor policije Rebić i jedan od vodećih ljudi BIA, srpske obaveštajne službe, Marko Parezanović, došli su da pozdravi ovu NVO tokom okruglog stola koji je organizovao ovaj pokret na temu "osiguranje Srbije".\nKasnije je Marko Parezanović, izgovorio ključnu tačku Manifesta: "...Srbija je pod pretnjom uništenja i diverzija od strane pojedinaca koji pripadaju opozicionim strankama, neki mediji, neke nevladine organizacije koje se služe u inostranstvu" stara priča o potrazi za "izdajnicima naroda"\nSve ovo daje novu dimenziju događajima u poslednjih nekoliko meseci u Srbiji, a uspostavljanje atmosfere straha podseća na mračne devedesete, kada je aktuelni predsednik Vučić, tada član Srpske radikalne stranke, bio ministar Slobodana Miloševića informacija.\nPočetak 2018. godine obeležen je u Mitrovici na Kosovu, ubistvom Olivera Ivanovića, političkog protivnika vlasti, i to nakon intenzivne prljave kampanje koji su priredili Srpske napredne stranke (SNS). Planski je među neprijatelje ubrojen i pravoslavni sveštenik, otac Sava, iguman čuvenog manastira Visoki Dečani na Kosovu, koji je optužen za "izdaju" koji se usprotivio ideji šefa države o razmeni teritorija. Onda je Sergej Trifunović, harizmatičan glumac i aktivni protivnik režima, koji je među najozloglašenijima, optužen za proneveru u upravljanju fondacije je stvorio da pomogne bolesnoj deci, a komad u kome on igra kao i prostorije u kojima on igra su uklonjen je iz pozorišnih programa. Prošle nedelje, opozicioni lider Borko Stefanović je napadnut gvozdenim šipkama nakon sastanka u Kruševcu što je on nazvao "Pozivom na ubistvo i linč".\nNeki od štampanih nezavisnih medija, Danas, NIN i Vreme, koji opstaju bez obzira na političke pritiske i oskudicu oglašivača, napadnuti su na naslovnoj strani "Ilustrovane Politike" naslovom "Psi su pušteni". Organizacija "Reporteri bez granica" osudili su pozive na ubistvo i linč i zaključili u svom izveštaju da je politička klima u Srbiji posle izbora Aleksandra Vučića za predsednika toliko loša te da on koristi provladine medije da zastraši novinare, koristeći reči "izdaja" i "špijuni za spoljnu upotrebu" i slično.\nDana 6. novembra, parlamentarni lider SNS Aleksandar Martinović je optužio novinara za koga je rekao da je "sramota za Srbiju" i da vodi "kampanju protiv SNS-a goru od Gebelsa i vremena Hitlera".\nUz to se pozvao na karikaturu autora Predraga Koraksića, koja prikazuje kako Hitler i Gebels drže Aleksandra Martinovića i Vučića kao bebe koje Gebels i Hitler hrane mlekom. Nekoliko dana kasnije, 13. novembra, ove karikature su bile izložene u biblioteci u Lazarevcu, ali su nakon telefonskog poziva sa nepoznatog mesta, odmah uklonjene zbog pretnje direktorki biblioteke da će da izgubi radno mesto. Izložba je preventivno zabranjena i u Kraljevu.\nJugoslav Ćosić, direktor N1 kablovskog TV programa rekao je da "...Predsednik Vučić pokušava da pokrene direktne obračune i da teroriše medije i celo društvo, a ovaj sistem će učiniti sve da proguta one koje ne kontroliše!"\nTelekom Srbija, kojima je država većinski akcionar, kupio je 6. novembra 2018. godine drugog kablovskog operatera u zemlji, Kopernikus. Ćosić objašnjava: "...Telekom Srbija koji je kablovski operater ne nudi N1 u svom paketu, pa će tako osigurati da nas vidi 200.000 domova manje".\nKnjiževnik Filip David, pozivajući se na sukobe koje je Balkan doživeo posle pada gvozdene zavese, kaže: "...Bili smo u pravu, od 1990, ništa se nije promenilo". Ali, Rade Radovanović, novinar i pisac poredeći trenutku situaciju sa onom devedesetih, kaže: "...U to vreme, mediji koji su se usudili da budu kritički orjentisani, bili su barem podržani iz inostranstva. "\nEvropska unija, kojoj je Srbija kandidat za članstvo, i dalje ostaje oprezna. Međutim, Rezolucija Evropskog parlamenta od 29. novembra 2018. godine, naglašava da su pretnje, nasilje i zastrašivanje prema novinarima i medijima i dalje zabrinjavajuće pitanje.


“Čiji novac troše mediji - kako se umesto javnog interesa sufinansira cenzura i autocenzura”\nNa tribini su govorili: Olivera Milošević, novinarka „Politike“ i članica Uprave i Izvršnog odbora Udruženja novinara Srbije, kragujevački novinar Miroslav Miletić, autor emisije „Iz glave“ i Uroš Urošević, novinar radija „Boom 93“ . Moderator tribune bio je Slobodan Vasić, vlasnik i urednik Radija „Bravo“.\nVasić je najpre prisutnim građanima objasnio da se mediji izdržavaju preko marketinga i projektnog sufinansiranja, te donacijama koje su ređe. Istakao je da je danas novinarstvo najlošije plaćena profesija i da zato nema podmlatka, što je u Požarevcu drastičan primer.\nMiroslav Miletić je objasnio da pripada generaciji koja je stasala 80-tih godina koja je odrasla na omladinskoj štampi i naglasio da su tada odmah morali da savladaju ironiju i sarakazam, da bi dobili prostor da nešto napišu.\n„Čitavog života sam se sudarao sa raznim oblicima pokušaja cenzure. Sloboda govora je skupa i ima svoju cenu, trenutno je možda najskuplja od kada pamtim. Stvari su vrlo proste – ili plaćate cenu ili ne. Ako plaćate cenu svoje slobode govora, onda ste prinuđeni da radite na teži način, a ako nećete da platite cenu onda ćete da govorite ono što vam drugi kažu – to je cenzura“, kazao je Miroslav Miletić i dodao da nikada nije dozvolio da ga cenzurišu zbog čega je često imao problema.\nOn je još naglasio da se svaka vlast trudi da medije drži pod kontrolom, i da je to prirodna želja vlasti, ali je prirodno za novinare da ne dozvole da podlegnu pritiscima. Međutim, svedoci smo da je većina podlegla , naglasio je Miletić.\nUroš Urošević je razjasnio da je cenzura posledica direktnog upliva vlasti koja naloži kako ćete da izveštavate, a kod autocenzure je drugačiji slučaj.\n“Većina novinara sami izbegavaju određene teme koje bi mogle da naljute nekoga u vlasti i zbog čega bi mogli da imaju probleme kasnije”, kazao je Urošević.\nOn smatra da bi teme medijskih projekata trebalo da budu u javnom interesu, sve ono što se dešava u određenom gradu i što je od značaja za sve građane, ali da većina ne zna šta je javni interes.\n“Smatram da bi opštine i gradovi pre raspisivanja konkursa za projektno sufinansiranje medija trebalo da organizuju jedan skup sa građanima i da od njih čuju šta ih tišti i šta bi trebalo da se unapredi u toj lokalnoj sredini.Toga u Braničevskom okrugu nema”, rekao je Urošević.\nProjektno sufinansiranje medija, koje je uvedeno 2015.godine kao novi model finansiranja medija, zapravo je model koji je zamenio direktna davanja medijima,istakla je Olivera Milošević.\n“Da bi se sprečilo finansiranje odabranih medija uvedeno je projektno sufinansiranje kako bi se smanjio uticaj države i lokalnih samouprava na uređivačku politiku i kako bi javni interes došao u prvi plan. Međutim, nakon četiri godine mi smo svedoci kako je projektno sufinansiranje dovedeno do potpunog apsurda jer je vlast iznašla razne načine da ponovo kontroliše medije i ponovo novac u velikoj meri daje odabranima,” naglasila je Milošević.\nGrađani imaju pravo da znaju kako se sprovodi sufinansiranje medija, jer je to njihov novac, kazala je ona .\n“Ne poštuje se mnogo toga što je propisano pravilnikom, pogotovo način na koji se novac raspoređuje. Tako je u celoj Srbiji. Postoje i dalje javne nabavke za informisanje, ne raspisuju sve lokalne samouprave konkurse i to prolazi bez ikakvih posledica. Imamo i primere “izgladnjivanja medija” kasnim raspisivanjem konkursa , pa čuvene “stručne” komisije, svega tu ima,a najmanje javnog interesa“, objasnila je Milošević i dodala da nejveću krivicu imaju organi vlasti koji raspisuju konkurse, ali da deo krivice snose i mediji, naročito oni označeni da rade u interesu vlasti.\nUrošević je potencirao da primera kršenja procedura ima svuda, ali je naveo nekoliko iz Braničevskog okruga, koji direktno urušavaju javni interes. Smatra da i pojedini mediji koji novac olako dobijaju po principu lojalnosti vlasti, ne poštuju ili uopšte ne znaju šta je javni interes, pa tako imamo medijske sadržaje, odnosno tekstove prepisane iz nekih knjiga, brošura….Važne teme poput korupcije, trošenja javnih para, nema, iako bi građani to najpre trebalo da znaju, a i to što nema takvih tema govori o autocenzuri, rekao je Urošević.\nSvi učesnici tribine složili su se da projektnim sufinansiranjem nije smanjen uticaj vlasti na medije i da i dalje najviše novca dobijaju određeni mediji koji izveštavaju u interesu vlasti,a ne građana, kao i da većina lokalnih novinara i vlasnika medija, zbog straha od gubitka posla ili gašenja medija, podleže autocenzuri. Cenzura je takođe prepoznata kao način urušavanja novinarske profesije, na direktnu štetu građana.\nIzostanak mnogih požarevačkih kolega na ovoj tribini, ocenjen je takođe kao vid cenzure i autocenzure u medijima.\nAutocenzura Cenzura Požarevac Projektno sufinansiranje medija Uroš Urošević\n← UNS: Novinarska kuća „Pera Todorović“ ponovo na udaru vandala\nBratislav Petković odustao od kandidature u REM →


Brže i lakše kroz Krčagovo - Užicka Republika Press\nBrže i lakše kroz Krčagovo\nRadovi na asfaltiranju ulice Miloša Obrenovića na samom su kraju. Ovo je jedna od najfrekventnijih magistralnih saobraćajnica koja prolazi kroz Užice, od „Kožare“ pa dalje kroz grad. Radove je finansiralo JP Putevi Srbije a izvođač je građevinska firma Putevi Užice. Investicija je vredna 46 miliona dinara.\nU prošloj i ovoj godini, Putevi Srbije u saobraćajnu infrastrukturu Užica uložili su više od 1,2 miliona evra. Najvažnije investicije su rekonstrukcija Ložioničkog mosta, Kružni tok, put u Staparima, Ulica Kralja Petra, Radnička ulica i Ulica Miloša Obrenovića u kojoj će u naredna dva dana biti asfaltirana deonica duga 2,5 km.\n„Sve što je urađeno je visokog nivoa kvaliteta a zahvaljujući investitoru i kontinualnom prilivu finansijskih sredstava, nije bilo ni većih kašnjenja u izvođenju radova“,tvrdi tehnički direktor GP Putevi Užice ,koje je izvođač svih radova, Slobodan Božović.\n„U sklopu rekonstrukcije ove ulice u prethodne dve godine grad Užice je realizovao izgradnju kišne kanalizacije koja je koštala 40 miliona dinara a sredstva su obezbeđena konkursima kod ministarstava. Plan je da se na isti način obezbede sredstva kako bi se kišna kanalizacija uradila i u ulicama više zone i kako bi postojeća imala smisla“, kaže direktor JP “Užice razvoj”, Nikola Maksimović.\nIako je Krčagovo bilo industrijski centar grada Užica, gradonačelnik Tihomir Petković tvrdi da i dalje jeste ali da je cilj da ono postane i novi trgovinski centar ali i centar visokog školstva. Tu tvrdnju potkrepio je podatkom da će do kraja godine sa radom početi „Lidl“ a u istom periodu očekuje i početak radova na izgradnji novog trgovinskog centra jedne češke kompanije. Za novi tržni centar već je izdata građevinska dozvola a on će na površini od pet hiljada kvadratnih metara biti izgrađen na mestu bivšeg Fasaua u „fabričkom krugu“.\nSportska hala u Krčagovu biće završena naredne godine a 60 miliona dinara biće uloženo u rekonstrukciju Obrazovnog centra u kasarni gde će po sadašnjim planovima biti organizovan rad visokog obrazovanja iz oblasti informacionih tehnologija i rad start-up kompanija iz te oblasti, najavio je Petković.


Tag: kajak, reprezentacija, takmičenje\nČlan Kajak kluba „Čačak“ Zdravković Pavle učestvovao je na izbornom takmičenju za reprezentaciju Srbije u slalomu u Skoplju u Severnoj Makedoniji. Pavle je vozio kanu C1 na ovoj trci i cilj mu je bio da potvrdi svoj status reprezentativca Srbije i u 2022.godini.\nTrka se održavala na reci Matka u okviru takmičenja IKAS na kome su učestvovali kajakaši i kanuisti iz Grčke, Srbije, S. Makedonije, Bosne i Hercegovine i Kosova. Manifestacija se održavala u dva dana i prvi dan su bile trke u slalomu,a drugi dan u spustu.\nPavle je uspešno završio takmičenja i u slalomu C1 je osvojio drugo mesto, a u spustu C1 prvo mesto.


f Bogosavljević na dve konferencije o energetici u Beču - Arhus Centar Subotica\nBogosavljević na dve konferencije o energetici u Beču\nMinistarka poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije Snežana Bogosavljević Bošković izjavila je danas da će 9. i 10. oktobra u Beču učestvovati na dve regionalne konferecije o energetici.\n"Na poziv ministra za poljoprivredu, šumarstvo, vodoprivredu i životnu sredinu Austrije Andre Ruprehtera učestvovaća na konferenciji ER 20 pod nazivom 'Regioni - ključni akteri zaokreta u sektoru energetike' i na konferenciji Centralnoevropske inicijative o održivom snabdevanju energijom", kazala je ona novinarima.\nKako je navela, najvažnije teme na konferencijama će biti zaokret u energetskom sektoru koji se odnosi na potenciranje većeg korišćenja obnovljivih izvora energije.\nBogosavljević Bošković je dodala da će se razgovarati i o smanjenju upotrebe fosilnih goriva, zaštiti životne sredine i sprečavanju klimatskih promena.\n"U svetu se trenutno oko 81 odsto energije proizvodi iz neobnovljivih izvora. Procene Međunarodne organizacije za energetiku su da će u narednim godinama rasti korišćenje obnovljivih izvora energije i da će 2035. godine udeo energje iz tih izvora iznositi 31 odsto", kazala je ona.\nKako je navela, to znači da će u narednim godinama i dalje ključni energenti biti oni iz grupe konvencionalnih goriva zbog čega će, ali i zbog sprečavanja klimatskih promena, na konferencijama u Beču pored ostalog biti razmatrane prednosti korišćenja prirodnog gasa u odnosu na nuklearnu energiju.\n"Razgovaraće se i o poljoprivredi, odnosno održivom korišćenju poljoprivrednog zemljišta i prirodnih resursa u kontekstu klimatskih promena", kazala je ona.\nMinistarka je kazala da će se razgovarati i o proizvodnji organske hrane, koja je sve traženija u razvijenim zemljama.


Poseta Briselu Ane Brnabić\nNa svom Tviter nalogu Brnabićeva je posle sastanka sa Boreljom objavila da je sastanak sa visokim predstavnikom Evropske unije Žozepom Boreljom bio dobar. Razgovaralo se o aktivnostima i reformama koje sprovodimo pre svega u oblasti vladavine prava.\n- Srbija je posvećena nastavku procesa evropskih integracija - napisala je premijerka.\n- Na početku današnje posete Briselu, razgovarala sam sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varhejijem, o značaju referenduma o promeni Ustava Srbije i o nastavku reformi u oblasti vladavine prava. Hvala komesaru Varhejiju na podršci procesu evropskih integracija Republike Srbije - navela je Brnabićeva.\nAna Brnabić Brisel Žozep Borel Oliver Varheji


Rast između straha i sumnje - budžet Srbije za 2021. godinu | Talas.rs\nBudžetski prihodi uglavnom su realistično prognozirani. Povećani su budžetski rashodi za zaposlene, ali prvenstveno za zaposlene u zdravstvu. Budžet ostaje netransparentan i neinformativan, a zakonski budžetski kalendar se i dalje ne poštuje (predlog Zakona o budžetu poslat je Skupštini sa gotovo tri nedelje zakašnjenja). Budžet je projektovan na relativno visok ekonomski rast od 6%, uz deficit od 3% BDP-a, pa postoje ozbiljni rizici od probijanja ovih postavki usled nesigurnosti vezanih za epidemiološku situaciju. Prisutno je novo “istorijsko smanjenje nameta” na zarade, podizanjem neoporezivog dela zarade sa 16.300 na 18.000 dinara, i kao takvo samo je simbolično i neće imati uticaj na privredna kretanja. Povećanje kapitalnih investicija za infrastrukturu jedna je od retkih dobrih budžetskih novina, pod uslovom njihove efikasne realizacije.\nOdluka o raspodeli novca poreskih obveznika donosi se uz puno rizika i nepoznanica usled globalne krize izazvane pandemijom, a Vlada Srbije planiranju javnih finansija pristupila je sa više optimizma nego što je poželjno u ovakvom trenutku. Predlog budžeta za 2021. godinu koji je Vlada Srbije usvojila predviđa ukupne prihode od 1.336,3 milijarde dinara, što je za 45 milijardi dinara više nego što se očekuje u ovoj godini, Rashodi budžeta su planirani u iznosu od 1.514,8 milijardi dinara, tako da će deficit biti tri odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP). Vlada je predvidela da će javni dug do kraja iduće godine biti smanjen na 58,7 odsto BDP-a.\nRizične pretpostavke zbog korona krize\nPretpostavke na kojima se bazira budžet su realni rast BDP-a od 6% uz prosečni godišnji rast cena od 2%. Očekivana stopa rasta prvenstveno je posledica niska baze iz ove godine, koja će se završiti uz smanjenje privredne aktivnosti u nivou od oko 1,5% BDP-a. Ovako visoka stopa ekonomskog rasta u skladu je sa predviđanjima i međunarodnih finansijskih institucija (MMF predviđa rast srpske privrede od 5% u 2021) ali postoje ozbiljni rizici od realizacije ovakvog privrednog kretanja usled nepoznanica oko toga kako će izgledati epidemiološka situacija početkom naredne godine. Čak i da ne dođe do nekih zatvaranja sličnih onim tokom vanrednog stanja, koja su imali veliki uticaj na većinu privrednih grana, epidemiološka situacija može značajno da pogodi barem poslovanje turističke i ugostiteljske industrije. Ovako visoka projektovana stopa ekonomskog rasta delimično je posledica niske osnovice iz ove godine; kada se ukloni ovaj jednokratni uticaj, pretpostavka jeste da će se nivo ekonomskog rasta vratiti na onu putanju koju je imao neposredno pre izbijanja krize.\nStoga se pojavljuje dvojaki rizik po predviđeni nivo budžetskog deficita: rizik usled nižeg nivoa javnih prihoda od predviđenih (zbog slabijeg ekonomskog rasta) ali i rizik usled rasta rashoda, prvenstveno zbog poslovanja državnih preduzeća od kojih će neka možda morati da zatraže državnu podršku.\nBudžetski proces bez javne rasprave i netransparentan\nBudžet je i dalje netransparentan. Prethodih godina jeste donekle ostvaren napredak u tome što se prestalo sa praksom beleženja troškova ’’ispod crte’’, pre svega u oblasti finansiranja državnih preduzeća. Ovakvi troškovi sada su uključeni u budžet, pa su vidljiviji. Međutim, izvan ove mere celokupan budžetski proces je neadekvatan, a budžet netransparentan.\nPrvo, budžetski proces i dalje kasni i probija rokove propisane Zakonom o budžetskom sistemu – umesto da predlog Zakona o budžetu bude usvojen i dostavljen Narodnoj skupštini na razmatranje početkom novembra, to se dešava sa 3 nedelje zakašnjenja, čime se otežava javna rasprava. Za razliku od prethodnih godina kada je javna rasprava u parlamentu bila obesmišljena usled podnošenja brojnih besmislenih amandmana od strane poslanika većine, sada gotovo da i nema opozicije u skupštinskim klupama.\nDrugo, osim osnovnih informacija o korisniku javnih sredstava, i dalje nedostaju važne informacije na osnovu kojih je moguće izvući neke zaključke o trošenju sredstava. Tako nedostaju informacije o broju zaposlenih u budžetskim institucijama, pa se ne može saznati ništa o visini i strukturi zarada, niti o brojnosti zaposlenih pošto nedostaju informacije o sistematizaciji radnih mesta i trenutnoj popunjenosti, što je posebno važno imajući u vidu nastavak politike smanjenog zapošljavanja putem prirodnog odliva (na 5 zaposlenih koji se penzionišu zapošljava se 1 nov radnik) pošto to može značajno uticati na kvalitet pruženih javnih usluga.\nPrihodi realistično procenjeni\nOcenjujemo da su poreski prihodi uglavnom realistično procenjeni, pod uslovom ostvarenja predviđenog rasta. Nominalni projektovani prihodi republičkog budžeta u 2021. veći su za 3,5% u odnosu na poslednji rebalans budžeta za tekuću godinu, ili za oko 45 milijardi dinara. Predviđen je rast poreskih, a smanjenje neporeskih prihoda.\nBudžetski prihodi, u milijardama dinara. Izvor: Predlog Zakona o budžetu za 2021.\nBudžet najavljuje jedno malo smanjenje javnih prihoda, povećanjem neoporezivog dela zarade sa 16.300 na 18.000 dinara. Ovo smanjenje poreza na zarade, koje bi trebalo da nam u novčanicima ostavi tek oko 200 dinara više mesečno, jeste korak u dobrom pravcu, ali previše mali da se osetio širom privrede. Ukupno fiskalno opterećenje zarada ovim će se smanjiti za oko 0,5 procentnih poena.\nRashodi – veće plate, ali i subvencije\nBudžetski rashodi biće značajno niži nego u ovoj godini, što je posledica vraćanja budžetskih okvira u višegodišnju normalu nakon velikih ekonomskih programa za prevazilaženje krize izazvane pandemijom virusa. Plate zaposlenih u javnom sektoru biće povećane i tokom 2021, ali za razliku od prethodnih godina povećanje će biti konzervativnije, tj. manje nego što iznosi projektovani ekonomski rast ili rast poreskih prihoda. Plate zaposlenima u zdravstvu biće povećane za 5% (u odnosu na prethodno povećanje od 10%, i to počevši od decembarske plate u ovoj godini), a plate ostalih za 3,5%.\nSubvencije se polako vraćaju u neke normalnije vrednosti, sa 278 milijardi dinara u 2020. na 120 milijardi u 2021. Međutim, ovo je i dalje znatno viša suma nego 2019. kada je na subvencije bilo potrošeno samo 100 milijardi dinara. Štetna politika subvencija za privlačenje stranih investiicija nastavlja se i ove godine – sa namenjenih 15 milijardi dinara.\nBudžetski rashodi, u milijardama dinara. Izvor: Predlog Zakona o budžetu za 2021.\nRashodi za korišćenje dobara i usluga takođe značajno su povećani, sa 128 milijardi dinara u 2019. i 135 mlijardi u 2020. na 150 milijardi u 2021. Ovaj rast rashoda za javne nabavke, u kojima postoje ozbiljne manjkavosti koje dovode do značajnog nivoa korupcije, nema značajno objašnjenje u budžetu, pa ostaje da se nadamo da je najveći deo ovih rashoda namenjen za zdravstvo imajući u vidu trenutnu epidemiološku situaciju i napregnute zdravstvene kapacitete.\nNajpozitivnija mera u novom budžetu je značajno povećanje kapitalnih rashoda, sa 201,6 milijardi dinara tokom ove na 273,9 milijardi dinara u narednoj godini. Ovime će udeo javnih investicija u BDP-u da stigne nivo uporedivih zemalja u Istočnoj ili Centralnoj Evropi. Stanje infrastrukture u Srbiji nije na zavidnom nivou, ali proces izgradnje infrastrukture boluje od ozbiljnih problema kao što su netransparentan odabir projekata, međudržavni ugovori kojima se izbegavaju domaći propisi o javnim nabavkama i slično. Nedostatak adekvatnih administrativnih kapaciteta ima za posledice i to da se često ne potroše sva predviđena sredstva. Stoga i ovde treba biti oprezan u konačnom sudu.\nTAGS: budžet budžetski deficit javna potrošnja prihodi rashodi


NATAŠA KANDIĆ: Neka se Hag obračuna sa Šešeljem, a ne Srbija\nNATAŠA KANDIĆ: Neka se Hag obračuna sa Šešeljem, a ne Srbija\n27 juna 2014\n– Situaciju sa Vojislavom Šešeljem mora da razreši Haški tribunal a ne neko drugi, kaže za Danas Nataša Kandić, regionalna koordinatorka projekta REKOM, povodom toga da li će Vlada Srbije dati garancije lideru SRS za puštanje iz pritvora.\n– Kao što je poznato, Šešelj nikada nije hteo da prihvati garancije nijedne srpske vlade, ni u vreme vlasti Borisa Tadića, ni Vojislava Koštunice. Šešelj je više puta rekao da koje god uslove mu postavi Haški tribunal, on ih neće poštovati.\nOn je u specifičnoj situaciji sa Tribunalom, ali je i Tribunal u specifičnoj situaciji sa njim. Uvek je opstruirao predmet, a Tribunal nikada nije imao pravi odgovor na tu opstrukciju. Sada, kao da u Tribunalu pokušavaju da se otarase tog predmeta, na način koji nije čisto pravni, nego je i politički, ističe Kandićka dodajući da je pitanje sada ko će uhapsiti Šešelja.\n– Neka Haški tribunal hapsi Šešelja ako on već kaže da ne želi da poštuje nijedan uslov za puštanje iz pritvora. Neka donese odgovarajuću odluku u tom slučaju, a ne da Šešelj bude umesto toga u srpskom pritvoru. Uostalom, u slučaju njegovog dolaska u Srbiju, to je svako čudo za tri dana, kaže sagovornica Danasa.\nKad Hag nije našao izlaz sa ovim genijem, kako će ovi ovde ogrizli u korupciji, u izdaji. Ovi imaju toliko nagomilanih problema svojim nesposobnostima i ličnim interesima. Građani očekuju nekog ko će pomoći da bolje žive, a dosadašnje sluge Zapada nikako da to ostvare! Kad dođe Šešelj


Laguna - Bukmarker - Sve o moždanom udaru - Knjige o kojima se priča\nKnjiga „Moždani udar: Vodič za prevenciju, lečenje i rehabilitaciju“ predstavljena je u utorak, 14. marta u Delfi Caféu u SKC-u u okviru „Nedelje svesti o mozgu“. O knjizi su govorili dr Milan Savić, neurolog i direktor Specijalne bolnice za cerebrovaskularne bolesti „Sveti Sava“, dr Dejan Munjiza, kardiolog, i dr Marjana Vukićević, neurolog.\nPrema rečima doktora Savića „naši pacijenti, pa i neki lekari, ne znaju sve što bi mogli o moždanom udaru. Osim toga, ovakav priručnik nije ni postojao na našem tržištu, pa nam je bilo važno da prenesemo kvalitetnu informaciju napisanu razumljivim jezikom koja će omogućiti ljudima da shvate šta je moždani udar, koji su faktori rizika, kako prepoznati simptome, kako reagovati.“\nDoktor Munjiza je objasnio da u slučaju moždanog udara strada mozak. „Deo mozga ostaje bez cirkulacije, dolazi do zapušenja krvnog suda koji snabdeva deo mozga i usled toga taj deo mozga ne prima krv, kiseonik, hranljive sastojke i kao posledica toga moždane ćelije vrlo brzo propadaju i gube svoju funkciju. Do toga dolazi ili zbog bolesti samog krvnog suda ili u svakom petom slučaju usled pokretanja tromba iz srca.“\nDoktorka Vukićević je govorila o simptomima moždanog udara: „Osoba ne može da se nasmeje, može se desiti problem s govorom, može se javiti u vidu trnjenja ruke i noge ili samo jedne polovine lica. I važno je prepoznati te simptome kako bi se na vreme ukazala adekvatna medicinska pomoć.“


Reference po zemljama\n20 Sve zemlje\nCooper Standard Srbija doo Proizvodnja\nCooper Standard je vodeći svetski dobavljač sistema i komponenti za automobilsku industriju. Proizvodi uključuju zaptivanje, dopremanje goriva i kočnica i sisteme za prenos tečnosti.\nGRUNDFOS SRBIJA DOO Proizvodnja\nGRUNDFOS razvija rešenja koja vodu usmeravaju tamo gde treba da ide. GRUNDFOS rešenja obezbeđuju pitku vodu za najmanja sela i najviše nebodere, upravljaju i uklanjanju otpadne vode i donose toplotu i komfor svetu - ili hlađenje po potrebi.\nHEINEKEN Srbija d.o.o Proizvodnja\nHEINEKEN je najrasprostranjeniji proizvođač piva na svetu. Zauzima vodeću ulogu u razvoju i marketingu premium pivskih brendova i cidera. Više od 250 međunarodnih, regionalnih, lokalnih i posebnih piva i cidera, predvođenih Heineken® brendom, čine snažan portfolio kompanije.\nJBO d.o.o Nova Pazova Proizvodnja\nVeć 50 godina Jokey Group predstavlja izuzetnu stručnost u brizganju plastike. U području brizganja plastike Jokey Group spada u grupu vodećih svetskih proizvođača. Jokey Group proizvodi u 15 fabrika u 12 zemalja i vršimo isporuku klijentima u 80 zemalja.\nJelen Do doo Rudarstvo\nPreko 150 godina poslovanja, Carmeuse je vodeći proizvođač krečnjaka i frakcija dolomitnog krečnjaka kao i frakcija agregata krečnjaka koji su vitalni deo važnijih privrednih grana (u proizvodnji čelika, energetskom sektoru, zaštiti životne sredine i građevinarstva).\nNIS a.d Novi Sad Snabdevanje energijom\nNIS Grupa je jedan od najvećih vertikalno integrisanih energetskih sistema u Jugoistočnoj Evropi. Osnovne delatnosti su istraživanje, proizvodnja i prerada nafte i prirodnog gasa, promet širokog asortimana naftnih i gasnih derivata, kao i realizacija projekata u oblasti petrohemije i energetike.\nSWAROVSKI SUBOTICA DOO Subotica Proizvodnja\nSwarovski dodaje sjaj svakodnevnom životu visokokvalitetnim proizvodima i uslugama koji prevazilaze želje kupaca.


Proslava međunarodnog Dana Dunava 2012. - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Ekologija » Proslava međunarodnog Dana Dunava 2012.\nNeko drugi 22. juni 2012. Ekologija Postavite komentar\nMinistarstvo poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede – Republička direkcija za vode i Coca-Cola Sistem, uz podršku velikog broja partnera iz vladinog i nevladinog sektora, i ove godine će tradicionalno obeležiti međunarodni Dan Dunava – 29 jun.\nCentralna proslava će se održati 30. juna na Adi Huji u Supernatural parku čime će biti obeležen početak revitalizacije ove jedinstvene prirodne oaze što je strateški cilj trogodišnjeg ugovora koji su potpisali Supernatural i Coca-Cola Sistem. Novina je i što Dan Dunava prerasta u pravi festival – posetioce očekuju zabavno edukativni sadržaji o zaštiti i očuvanju vode, Dunava i vodenih ekosistema, ali i zanimljiv muzički program.\nOsim u Beogradu, Dan Dunava će se obeležiti u još 27 gradova širom Srbije u saradnji sa više od 300 partnerskih organizacija, kako bi se što više građana, posebno najmlađih, edukovalo koliko je važno da očuvamo i zaštitimo ovu reku na čijem slivu se nalazi 92 odsto teritorije naše zemlje.\n„Drago nam je što već devetu godinu za redom u našoj zemlji slavimo Dan Dunava koji se obeležava u 14 evropskih zemalja potpisnica Međunarodne konvencije o zaštiti najveće evropske reke na čijem slivu živi 80 miliona ljudi. Svake godine broj partnera, gradova i građana koji su uključeni u kampanju je sve veći i na taj način poruka o važnosti očuvanja i zaštite reka i racionalnoj upotrebi vodenih resursa stiže do sve većeg broja ljudi. Zadovoljstvo je naše što ova kampanja ostavlja konkretne rezultate, u čišćenju obala, prikupljanju ambalažnog otpada, ali i pokretanju jedinstvenih projekata kao što je projekat revitalizacije Ade Huje. Iskoristio bih priliku da pozovem građane da nam se priključe i da i ove godine budu ‘Aktivni za reke’“, rekao je Aleksandar Prodanović, direktor Republičke direkcije za vode.\n„Veoma smo ponosni na rezultate koje smo postigli tokom kampanje Dan Dunava u saradnji sa našim partnerima. Prošle godine čak tri miliona ljudi je upoznato sa zaštitom dunavskog basena i načinima na koje i oni lično mogu da doprinesu očuvanju te reke. Izuzetno nam je zadovoljstvo što ove godine možemo da najavimo početak revitalizacije Ade Huje koja će kroz ovaj projekat ponovo zablistati i postati još jedna tačka okupljanja građana na Dunavu. Odgovoran odnos prema životnoj sredini jedan je od ključnih elemenata našeg održivog poslovanja koje u velikoj meri zavisi od vode. Naš je cilj da svu vodu koju koristimo za svoje proizvode vratimo prirodi na adekvatan način – prerađenu do nivoa do kog nije štetna za okolinu. Ponosni smo i na to što iz godine u godinu smanjujemo količinu vode koju upotrebimo za proizvodnju naših napitaka“, istakao je Ramon Vajdinger, generalni direktor kompanije Coca-Cola Hellenic Srbija.\nU okviru kampanje, na Velikom ratnom ostrvu biće održan šesti studentski eko-kamp „Sačuvajmo Dunav“. Od 22. jula dо 28. jula ili od 29. jula dо 4. avgusta 2012. godine, 50 izabranih studenata će imati priliku da kroz zanimljiva predavanja, praktičan rad i zabavu upozna različite aspekte životne sredine.\nTakođe, povodom održavanja međunarodnog Dana Dunava, u saradnji sa novinarskim udruženjima ponovo je pokrenut i konkurs za najbolji objavljeni novinski članak, radio prilog, TV prilog ili web objavu a koji se moraju odnositi na Dunav i aktivnosti usmerene ka promociji vode i očuvanju dunavskog ekosistema. Konkurs traje do 1. septembra 2012. godine i u njemu mogu učestvovati svi novinari i urednici – autori članaka i priloga, koji su zaposleni u medijima na teritoriji Republike Srbije a autore najboljih radova očekuju interesantne nagrade.\nOsnov za organizaciju kampanje Dan Dunava u Srbiji jeste „Partnerstvo za zeleni Dunav“ koje su kompanija Coca-Cola i njen najveći evropski proizvođač Coca-Cola Hellenic potpisali početkom juna 2005. godine sa Međunarodnom komisijom za zaštitu Dunava (ICPDR), a u cilju unapređenja očuvanja te reke i njenog ekosistema. (danubeogradu.rs)\nTagoviada huja bg svaštara dub dunav ekologija festival\nPrethodni Beograd širi teritoritorije zaštićenih prirodnih dobara\nSledeći Festival monodrame i pantomime 2012


Šta je danas sa romantikom?\nNaslov: Šta je danas sa romantikom? Pet Dec 24 2010, 12:29\nNaslov: Re: Šta je danas sa romantikom? Pet Okt 07 2011, 02:11\nNeko ili jeste ili nije romantican-cak mislim da se rodi sa tim osecajem.Mozda je ovaj nametnuti nacin brzog zivota puno uzeo i prilicno osiromasio ljude u tom smislu i nacinio veliku stetu ljudima.\nNaslov: Re: Šta je danas sa romantikom? Pon Avg 06 2012, 19:29\n..ima romantike i danas,samo se kamuflirala[You must be registered and logged in to see this image.]\nNaslov: Re: Šta je danas sa romantikom?


Hitna sjednica Skupštine: Zatražena smjena Vlade TK, odmah uslijedila pauza - BH Reporter\nHitna sjednica Skupštine: Zatražena smjena Vlade TK, odmah uslijedila pauza\nSjednica Skupštine Tuzlanskog kantona (TK), na kojoj je zatražena smjena Vlade, počela je sa 20 minuta zakašnjenja, a odmah po predlaganju dnevnog reda Klub zastupnika Pokreta demokratske akcije (PDA) zatražio je polusatnu pauzu.\nU ime 16 zastupnika koji su zatražili sazivanje sjednice hitnog karaktera obratio se zastupnik Stranke demokratske akcije (SDA) Midhat Čaušević i predložio da prve dvije tačke dnevnog reda budu smjena predsjednika Skupštine i njegove zamjenice Slađana Ilića i Vedrane Petrović.\nKao treća tačka dnevnog reda predložen je izbor novih članova rukovodstva, a prijedlog za četvrtu je smjena aktuelne Vlade TK na čijem je čelu Kadrija Hodžić iz Socijaldemokratske partije (SDP).\nKao peta tačka dnevnog reda predloženo je da sekretari obavljaju poslove ministara do izbora nove Vlade TK.\nAktuelnu većinu želi srušiti opozicija koju čine SDA, Demokratska fronta (DF), Stranka za BiH (SBiH) i Socijaldemokrate BiH (SDBiH), a za to su im potrebne najmanje dvije ruke iz aktuelne većine u kojoj su SDP, Naša stranka, Pokret demokratske akcije (PDA), Savez za bolju budućnost (SBB) te nezavisni zastupnik Smajo Mandžić.\nPrevious Mikrobi sa Antarktika koji jedu gorivo mogli bi pomoći u čišćenju plastike\nNext Pala je Vlada Tuzlanskog kantona (FOTO)


Hakeri prekinuli emitovanje takmičenja za "Pjesmu Evrovizije"\n15. May 2019 1198\nGledaoci takmičenja za "Pjesmu Evrovizije" u krugu od 1,2 kilometra oko mjesta održavanja manifestacije u Tel Avivu upozoreni su tokom prve polufinalne večeri da potraže sklonište od neizbježnog raketnog udara, javio je izraelski list "Harec".\nIzraelski mediji pišu da je emitovanje prve polufinalne večeri takmičenja na internet stranici javnog servisa "Kan" sinoć prekinuto hakerskim napadom.\nEmitovanje programa je, navodno, prekinuto video-snimkom u trajanju od dva minuta, na kojem je prikazan lažni logo Izraelskih oružanih snaga, uz upozorenje da "Izrael nije bezbjedan" i da će se to vidjeti.\nJavni servis "Kan" saopštio je da je internet stranica hakovana na nekoliko minuta, ali da napad, očigledno, nije uticao na mnogo ljudi, prenio je "Sputnjik".\nJoš nije poznato ko stoji iza hakerskog napada, mada pojedini izvještaji nagovještavaju da bi propalestinske grupe u arapskim državama mogle biti umiješane u incident.\nPočetak takmičenja obilježili su protesti propalestinskih aktivista, koji su pozvali na prekidanje izraelske kontrole na Zapadnoj obali.\nTakmičenje se održava nešto više od sedam dana otkako su pojačani sukobi u regionu. Tenzije između Izraelaca i Palestinaca eskalirale su 4. maja, kada je na Izrael iz Gaze ispaljeno nekoliko stotina projektila, na šta su Izraelske oružane snage uzvratile vatrom.\nPosljednje nasilje rezultiralo je smrću najmanje 25 Palestinaca.\nDatum početka takmičenja podudara se i sa godišnjicom otvaranja Ambasade SAD u Jerusalimu.\nTagovi: evrovizija takmicenje hakeri napad polufinale emitovanje


Teniserke Srbije 16. i 17. aprila u Kraljevu igraju protiv Kanade Bili Džin King kup meč plej of-a za plasman u kvalifikacije Svetske grupe.\nNa Vemićemom spisku su Nina Stojanović, Olga Danilović, Aleksandra Krunić, Ivana Jorović i Lola Radivojević, dok selektorka Kanade Hajdi El Tabah na gostovanje Srbiji dolazi sa sledećim igračicama: Lejla Fernandez, Rebeka Marino, Šeron Fičman i Kerol Žao.\n- Iznenađen sam izborom tima sa kojim Kanada stiže u Kraljevo. Sigurno je da su planirali da nosilac bitke protiv nas bude njihova najbolja teniserka Andresku, šesta igračica sveta, ali dogodilo se da je ona u finalu u Majamiju pre nekoliko dana doživela povredu i predala meč u drugom setu, to je desetkovalo redove našeg protivnika. Nema ni Ženi Bušar koja je takođe bila top ten igračica i u poslednjih pola godine se vraća i napreduje, beleži dobre rezultate i uvek je nezgodan protivnik, rekao je Vemić.\n- Stiže nam oslabljena Kanada, a mi smo očekivali njihov najjači tim, jer ovo kolo takmičenja je jako važno, daje timu šansu da se plasira u Svetsku grupu kojoj svi težimo. Sa druge strane onaj ko izgubi pada ponovo u zonsko takmičenje koje je jako naporno, iscrpljujuće i sa kojim niko nije srećan. Tu su i Olimpijske igre ove godine, koje takođe imaju težinu i donose prevagu da se najbolje igračice odazovu pozivu selektora za Bili Džin King kup koji je specifično takmičenje, kao što je i Dejvis kup, kaže Vemić.\n- U dva dana imamo pet mečeva, to je jako zahtevna struktura, ja se nadam i verujem da će naše devojke pokazati formu i timski duh, da će jedne od drugih izvući maksimum i ceo stručni tab će im pomoći da one to i učine. Verujem da će devojke pružiti maksimum i dati šansu sebi i našoj reprezentaciji da pobedimo.\n- Kanada ima dve iskusne igračice u ovom sastavu koji su najavili za dolazak u Srbiju. Od četiri igračice koje stižu najneiskusnija je ujedno i najbolja, to je Lejla koja ima 18 godina i koja je osvojila VTA titulu sada u martu na takmičenju u Montereju. Tu je i veteranka Marino koja se sada vraća tenisu i koja je uvek nezgodna zbog stila igre, Kerol Žao nije igrala previše turnira u poslednjih 18 meseci, Fičman je specijalista dubla, umela je ranije dosta dobro da igra i singl, sve u svemu biće zanimljivo, a mi se nadamo da ćemo u narednih deset dana do meča imati dovoljno vremena da se pripremimo i da naša najbolja igra koju budemo pružili bude dovoljna za pobedu, zaključio je Vemić.\nPobednik meča u Kraljevu obezbediće plasman u kvalifikacije 2022. u kojima će se boriti za ulazak u završni turnir Bili Džin King kupa (bivšeg Fed kup takmičenja), koji će se odrati u aprilu mesecu 2022, za šampionski trofej boriti 12 najboljih selekcija sveta.\nPoslednji put Srbija i Kanada odmerile su snage 2014. u Montrealu kada je do pobede stigao domaćin rezultatom 3:1. Na meču Srbija - Kanada u Kraljevu neće biti publike i medija.\nFed kup reprezentacija Kanade


Vojska uživa najveće poverenja građana – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Društvo > Vojska uživa najveće poverenja građana\nVojska uživa najveće poverenja građana\nRTV Vojvodina 16/05/2017 Društvo\nBEOGRAD – Rezultati istraživanja koje je objavila Agencija za istraživanje “Dip dajv” (Deep dive) potvrđuju da je Vojska Srbije i dalje institucija od najvećeg poverenja građana Srbije, saopštilo je danas Ministarstvo odbrane.\nTo je rezultat kojim se Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije s pravom ponose, ali nas i obavezuje da nastavimo sa odgovornim izvršavanjem brojnih zadataka u sve tri misije, navedeno je u saopštenju, uz podsećanje da čak 57 odsto građana najviše veruje svojoj Vojsci, što je značajan porast u odnosu na 2011. godinu kada je taj procenat iznosio 37 odsto.\n“Vojska Srbije je siguran garant bezbednosti Srbije i svih njenih građana, u šta su oni mogli da se uvere na brojnim složenim vežbovnim aktivnostima i prikazima naoružanja i vojne opreme kao što je bilo nedavno na poligonu u Nikincima”, navelo je Ministarstvo.\nPoverenje je zasluženo brzom i efikasnom pomoći koju su pripadnici Vojske Srbije prvi pružili u poplavama i drugim prirodnim nedaćama kojih smo nažalost imali proteklih godina. Naši “plavi šlemovi” uspešno nastavljaju misiju mira širom sveta, čime smo i nekada i sada zasluživali veliko priznanje, stoji u saopštenju.\nPoverenje koje danas uživamo, ističe Ministarstvo, sticali smo i brojnim humanitarnim akcijama, kulturnim manifestacijama, sportskim rezultatima, saradnjom sa mesnim zajednicama i u najudaljenijim selima širom Srbije, gde smo pružali lekarske preglede i medicinsku pomoć, popravljali puteve, gradili vodovode.\nOtvorili smo perspektivu zapošljavanja mladim ljudima školovanjem za oficirski poziv, dobrovoljnim služenjem vojnog roka, prijemom profesionalnih vojnika, otvaranjem novih radnih mesta u preduzećima namenske industrije…\nBrojne su aktivnosti koje nas svakodnevno vezuju sa našim građanima, a iskazano poverenje dodatni je motiv da se zadaci izvršavaju efikasno i na vreme, stoji u saopštenju.\nMinistarstvo posebno ističe da je poverenje zasluženo i kod gradskog i kod seoskog stanovništva i to u svim delovima Srbije.\nPočinju obuke za upravnike zgrada\nGodišnjica ubistva fotoreportera Momira Stokuće\nNa Batrovcima i Horgošu sat čekanja


Naslovnica Bosna i Hercegovina Sarajevo Diplomatski fijasko: Na Dodikov poziv na sastanak odazvalo se samo 11 od...\nU Istočnom Sarajevu u toku je sastanak predstavnika institucija Republike Srpske s ambasadorima evropskih zemalja u BiH. Od 28 pozvanih predstavnika ambasadora zemalja, sastanku se odazvalo njih 11, javlja RTRS.\nMeđu 11 onih koji su se odazvali nisu samo ambasadori, već ima i službenika ambasada. Osim toga, nema predstavnika nekih od ključnih država, a ne učestvuju predstavnici nijedna od zemalja Kvinte.Predstavnici Ambasade Velike Britanije naveli su da neće prisustvovati sastanku u Istočnom Sarajevu, ali su članu Predsjedništva Miloradu Dodiku ponudili sastanak s njima i “partnerskim ambasadama”.\nIz Kabineta člana Predsjedništva za RTRS je potvrđeno da ovo nije sastanak s ambasadorima Kvinte.\nU međuvremenu, odlučeno je da se sazove sastanak Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira, a iz Ambasade Ruske Federacije izuzeli su mišljenje iz današnje zajedničke izjave ambasadora Upravnog odbora PIC-a.\nU izjavi su ambasadori potvrdili da je za građane BiH od ključnog značaja da funkcionišu institucije na svim nivoima vlasti.\nSastanku u Istočnom Sarajevu priusutvuju predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović, član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, predsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović, premijer Radovan Višković, predsjedavajući Vijeća ministara Zoran Tegeltija i zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentrane skupštine BiH Nikola Špirić.


Objavljeni snimci požara aviona na „Šeremetjevu“ (video) - Sputnjik Srbija\n05:37 16 Oktobar 2019\nObjavljeni snimci požara aviona na „Šeremetjevu“ (video)\n11:14 06.05.2019 Preuzmite kraći link\nNa internetu se pojavio snimak iz kabine aviona „suhoj superdžet 100“ kompanije „Aeroflot“ koji se zapalio prilikom prinudnog sletanja na aerodrom „Šeremetjevo“ u Moskvi.\nNa videu koji je snimio jedan od putnika vidi se kako je vatra zahvatila krilo aviona. Čuje se panika u kabini, ali neki glasovi pozivaju putnike da se smire i krenu ka izlazu za hitne slučajeve.\nAvion „suhoj superdžet 100“ kompanije „Aeroflot“, koji je leteo iz Moskve za Murmansk, prinudno se vratio na moskovski aerodrom „Šeremetjevo“ i pokušao da sleti nakon 28 minuta leta. Uspeo je da sleti iz drugog pokušaja zbog loših vremenskih uslova. Avion, u kom je bilo 78 putnika i članova posade, zapalio se prilikom sletanja, a u nesreći je poginula 41 osoba. Preživelo je 33 putnika i četiri člana posade.\naerodrom Šeremetjevo, avionska nesreća, Rusija


BRAVO - Srpski trio u evropskom timu decenije! - Sportske.net\nSrpske odbojkašice Maja Ognjenović, Milena Rašić i Tijana Bošković izabrane su u idealni tim decenije, u anketi Evropske odbojkaške konfederacije (CEV).\nFoto: BETAPHOTO/CEV/Mert Bulent Ucma TVF/DS\nKovač neće više sa Poljacima!Da li biste i vi mogli da izdržite ovo što je naš reprezentativac izdržao u Italiji?Srpski sportisti konačno sleteli u Srbiju, sledi karantinSrpska odbojkašica ponovo gađa u centar: "Znate da tražite medalje, a ne znate da budete disciplinovani?"Vanja Grbić izazvao veliku pažnju: "Mi smo virus!"\nCEV organizuje onlajn debate povodom izbora "Ženskog tima decenije 2010 - 2019", a učesnici prve debate bili su dugogodišnja reprezentativka i trener i selektor brojnih inostranih klubova i reprezentacija Svetlana Ilić, selektor Turske Djovani Gvideti i Gert Vande Bruk, selektor Belgije.\nU timu koji su oni izabrali su: Maja Ognjenović na poziciji tehničara, Tijana Bošković, korektor, Milena Rašić i Maja Poljak (Hrvatska), blokeri, Gozde Kirdar (Turska) i Frančeska Pićinini (Italija) na poziciji primača i Monika de Đenaro (Italija) na poziciji libera.


Turska istražuje lokacije za Patriota | Rat u Siriji News | Al Jazeera\nTurska istražuje lokacije za Patriota\nAnkara je prošle sedmice zatražila od NATO razmještanje protivzračnih sistema Patriot na turskoj teritoriji u blizini granice sa Sirijom (Anadolija)\n12:07 AM (GMT)\nNakon pozitivnog odgovora NATO-a za postavljanje antiraketnog sistema Patriot na teritoriji Turske, Generalštab turske vojske počeo je pripreme za integriranje antiraketnog sistema sa turskim sistemom protuzračne odbrane.\n“Novembra 27, 2012. godine delegacija koju čine saveznici Turske i NATO-a, počet će istraživati lokacije na kojima će Patriot biti postavljen. Podsjećamo da će postavljanje antiraketnog sistema služiti samo kao odbrana u slučaju napada iz Sirije. Ovaj sistem neće biti korišten za druge operacije. Omogućit ćemo stranim vojnicima, koji će doći u našu zemlju kada i antiraketni sistem dođe, da dobiju odgovarajuća zaduženja. Na kraju istraživanja bit će saopćene lokacije na kojima će antiraketni sistem biti postavljen, te broj stranih vojnika i njihova zaduženja”, navedeno je u saopćenju na zvaničnoj internet stranici Generalštaba turske vojske.\nZvanična Ankara je prošle sedmice zatražila od Sjevernoatlantskog saveza (NATO) razmještanje protivzračnih sistema Patriot na turskoj teritoriji u blizini granice sa Sirijom.\n“Takvo razmještanje povećaće turske odbrambene sposobnosti kako bi bili odbranjeni tursko stanovništvo i teritorija”, naveo je tada generalni sekretar NATO-a Anders Fogh Rasmussen u saopćenju.\nRasmussen je tada objasnio da će zahtjev Ankare biti razmotren “bez odlaganja”.\nRusija je ubrzo nakon toga upozorila da bi bilo kakvo raspoređivanje raketa Patriot na sirijsko-turskoj granici, moglo da izazove “veoma ozbiljan oružani sukob” u koji bi bila uvučena i Alijansa.\n“Svako nagomilavanje oružja stvara rizik da bi bilo kakva provokacija mogla da izazove ozbiljan oružani sukob, a to bismo željeli da izbjegnemo po svaku cijenu”, rekao je novinarima ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov, prenio je AFP.\nOn je izrazio uvjerenje da niko nema namjeru da NATO bude uvučen u sirijsku krizu, ali je ukazao da “svako nagomilavanje oružja stavlja na iskušenje one koji bi željeli da aktivnije pribjegnu upotrebi sile svana”.\n“Što se više oružja nagomilava, to je veća opasnost da će ono biti i upotrijebljeno”, istakao je Lavrov.\nOglasilo se i Ministarstvo vanjskih poslova Sirije koje je instaliranje protivzračnog sistema Patriot u blizini sirijsko-turske granice nazvalo “novim aktom provokacije”.\nErdogan: Sirija je ‘teroristička država’\nEgipatski predsjednik Mursi tvrdi da je vrijeme za smjenu vlasti u Siriji i najavljuje regionalni sastanak kvarteta o stanju u toj zemlji.\nBorbe uz tursko-sirijsku granicu\nNastavljaju se borbe u Siriji, svega nekoliko kilometara od turske granice. Sirijski sjeverni susjed i dalje prima izbjeglice i za njihovo zbrinjavanje traži 26 miliona eura.\nTurska uputila otvorenu notu Siriji\nZa dešavanja na granici sa Sirijom Ahmet Davutoglu krivi Bashara al-Assada i Vijeće sigurnosti UN-a.\nDritan Abazović i Đorđe Radulović dolaze 11. jula u Srebrenicu\nGrandiozne reprezentativke BiH: Spašavaju košarku koja odumire u Sarajevu


Самит о енергетици и светском миру\nSamit o energetici i svetskom miru\nKrize u Ukrajini i Siriji, kao i „mešanje“ Moskve u američke izbore, biće glavne teme predstojećeg samita predsednika SAD i Rusije Donalda Trampa i Vladimira Putina, 16. jula u Helsinkiju. Izbor je tako pao na finsku prestonicu, a prema navodima medija u igri je još bio i Beč. Simbolika glavnog grada Austrije je, možda, za nekog delovala neprimereno, jer je Beč u junu 1961. bio mesto susreta sovjetskog i američkog lidera Nikite Hruščova i Džona Kenedija, godinu i po dana pre izbijanja Kubanske krize. Sledeći samit u Beču, 1979. godine, bio je između Džimija Kartera i Leonida Brežnjeva, kada je potpisan drugi sovjetsko-američki sporazum o ograničenju strateškog naoružanja (SALT-2), čime je postavljena osnova za sve kasnije sporazume dve supersile u domenu redukcije nuklearnih potencijala (1991, 1993 i 2010. godine).\nS druge strane, Helsinki je bio „mesto susreta“ Istoka i Zapada i pre više od 40 godina, kada je 1975. u ovom gradu održana čuvena Konferencija KEBS-a. Istorijski gledano, tada je Helsinki dugoročno doneo više koristi Amerikancima, ali je i SSSR izvukao određene koristi za sebe. Druga je stvar što Moskva Brežnjeva i Gorbačova nije umela da kapitalizuje nijednu priliku i trenutke američke slabosti i spremnosti na popuštanje, kojih je u to vreme bilo. Sada je lopta ponovo kod Putina, u donekle sličnim istorijskim okolnostima, kada je svet već zamoren ekonomskom i bezbednosnom krizom i novim hladnim ratom koji je u pojedinim aspektima još opasniji od prethodnog. Da li će Rusija u današnjem globalnom rasporedu snaga umeti bolje da iskoristi adute koje ima u rukama i da li će se administracija predsednika Trampa pokazati pragmatičnijom i spremnijom za postizanje kompromisa od prethodne Baraka Obame?\nPosmatračima nije promakla promena Trampove retorike u poslednje vreme. Najpre je, pre mesec dana na Samitu G7 u Kanadi, američki predsednik ukazao da je i Rusiji mesto u ovoj grupi – odakle je suspendovana nakon pripajanja Krima 2014. godine. Zatim je prošle nedelje, odgovarajući na novinarska pitanja o mogućnosti da Vašington ukine sankcije Moskvi i prizna Krim delom Rusije, odgovorio zagonetno: „Videćemo“. Naravno da ovakvi magloviti odgovori ne moraju da znače ništa, niti iz toga treba izvlačiti velike zaključke, ali već činjenica da se takva pitanja ubacuju u javni prostor daju im legitimitet i podstiču druge aktere na razmišljanje. Istovremeno, Tramp je konkretno označio teme predstojećeg samita sa Putinom, gde je jasno istakao Ukrajinu i Siriju.\nDakle, Krim, deo ukrajinske slagalice, biće na pregovaračkom stolu, uprkos tome što iz Moskve poručuju da nema trgovine statusom poluostrva. Zvanični predstavnik ruskog Ministarstva inostranih poslova Marija Zaharova podvukla je sredinom juna da je „u Ruskoj Federaciji na svim nivoima rečeno, i to više puta i redovno, da je diskusija o statusu Krima zatvorena tema. Ako neko ima pitanja o statusu Krima, treba da pogleda Ustav RF“, poručila je ruska zvaničnica. U tom smislu, jasno je, Trampovo pominjanje Krima treba da posluži kao poluga da se odobrovolji Moskva, jer bilo kakvo pitanje statusa može da bude razmatrano samo u kontekstu toga da Zapad preispita svoj stav. Što se, objektivno gledano, ne može očekivati bar kada je u pitanju SAD, jer bi to onda značilo promenu američke spoljne politike iz temelja.\nZato je predstojeći samit Putina i Trampa prvenstveno prilika da se na simboličkom planu ukaže na otvorenost dve strane za dijalog i neprekinutost kontakata na najvišem nivou – uprkos tome što već skoro deset godina nije bilo bilateralne posete ruskog i američkog predsednika jednog drugome. Možda će susret u Helsinkiju biti prilika da se dve supersile bar delimično približe, što bi u današnjim globalnim okolnostima bio prvorazredni politički događaj. Ne treba zaboraviti da je poslednja bilateralna poseta SAD bila ona Dmitrija Medvedeva, 2010. godine, kada je ruski predsednik proveo tri dana u Americi, tj. u San Francisku i Vašingtonu. Još se pamte slike iz Arlingtona, predgrađa Vašingtona, gde su Medvedev i Obama svratili na hamburger.\nSledeći susret trebalo je da bude u Moskvi, najkasnije 2012. godine, ali do njega nikada nije došlo zbog nespremnosti i odlaganja Obamine administracije. Nije tajna da je Vašington bio izuzetno nezadovoljan što se Putin kandidovao 2012. i beskonačno odlaganje Obamine posete bio je jedan od načina da se ovo neslaganje izrazi. Tako padaju u vodu sve teorije o tome da se pogoršanje rusko-američkih odnosa dogodilo zbog Krima i ukrajinske krize – to se desilo mnogo ranije, između ostalog i zbog Putinovog odbijanja da posluša „savete“ iz Vašingtona u vezi s tim da li da se kandiduje na izborima ili ne. To je bilo prvorazredno mešanje SAD u unutrašnje političke procese u Rusiji i njene izbore, ali o tome zapadni analitičari radije ne govore – za razliku od ruskog mešanja, o čemu su objavljene hiljade novinskih članaka, knjiga i televizijskih emisija.\nTEME KOJE JE „PROPUSTIO” OBAMA\nJoš od 2010. red je na jednog američkog predsednika da poseti Rusiju i teško je očekivati od Vladimira Putina da bi narušio redosled, tim pre što je reciprocitet u odnosima velikih sila pravilo od koga se veoma retko odstupa. Putin je u svojstvu predsednika boravio u SAD sedam puta, ne uvek u bilateralnim posetama već i na čelu državnih delegacija koje su učestvovale u zasedanjima Generalne skupštine UN. Poslednji put to je bilo u septembru 2015, neposredno uoči početka ruske intervencije u Siriji, kada je još jednom pozvao američko rukovodstvo na zajednički nastup u borbi protiv terorizma. Najproduktivniju saradnju sa američkim liderima Putin je ostvario u kontaktima sa Džordžom Bušom Mlađim, kada su dvojica predsednika jedan drugog posećivala ne samo na zvaničnim mestima već i daleko od prestonica, na imanjima gde oni privatno borave. Ova praksa je sa dolaskom Obame otišla u prošlost, a odnosi dve zemlje u poslednjih desetak godina karakterišu se uglavnom rečima – hladni rat.\nSada je Tramp rekao da će s Putinom „razgovarati o miru“. To je još jedan retorički zaokret, a američki lider je najavio da mogućnost ukidanja sankcija zavisi od toga „kakve će korake preduzeti Rusija“. „Nameravamo da razmotrimo mnoga pitanja s Rusijom. Nameravamo da razgovaramo o Ukrajini, o Siriji, o izborima. Mi ne želimo da se bilo ko meša u naše izbore. Razgovaraćemo o dešavanjima u svetu. Razgovaraćemo o miru“, podvukao je Tramp, ali nije zaboravio da naglasi da bi na samitu mogle da budu otvorene i teme koje je „propustio“ Obama. Takva tema bi mogla da bude i rusko pripajanje Krima, jer je američki lider naglasio da je „predsednik Obama dozvolio da se to dogodi“. Tramp je posebno ukazao i na temu razoružanja u svetu. „Moguće je da ćemo uspeti da otoplimo situaciju u svetu uz pomoć Kine i Rusije. Smatram da bi bilo dobro da izgladimo odnose sa Kinom i Rusijom“, izjavio je predsednik SAD.\nKONSTRUKTIVNA ULOGA RUSIJE\nSamit dolazi u trenutku kada to odgovara obema državama i njihovim liderima. Trampu je neophodno da konsoliduje svoju poziciju, pre svega spoljnopolitičku, u godini kada se već približava naredna predsednička kampanja u SAD. Iako je to naizgled još daleko, Tramp ne krije ambicije da osvoji još jedan mandat u Beloj kući, a protiv takvog scenarija ne bi po svemu sudeći imali ništa protiv ni u Moskvi, ni u Pekingu. S druge strane, za Putina je važan svaki susret sa zapadnim liderima, a posebno sa američkim, jer tako dodatno legitimizuje svoju spoljnu politiku, a posebno imajući u vidu pitanja Krima i Donbasa, Sirije, ali i izgradnje „Severnog toka 2“, čemu se Vašington najoštrije protivi i blokira ovu inicijativu preko svojih satelita u Evropskoj uniji.\nU tom smislu, nije nezapaženo prošao dolazak ruskog ministra energetike Aleksandra Novaka na forum u SAD, gde je imao susrete sa američkim kolegom Rikom Perijem i ministrom finansija Stivenom Mnučinom, a pridruživao im se i komesar za energetiku EU Maroš Ševčovič. Tema je bio upravo gasovod „Severni tok 2“ i moguće američke sankcije evropskim kompanijama koje učestvuju u ovom projektu. Da bi kompromis eventualno mogao da bude nađen, svedoči i konstruktivna uloga Rusije u razgovorima sa zemljama OPEK, gde se u poslednji čas pojavila saglasnost za povećanje proizvodnje nafte, što je bio jedan od američkih zahteva. Time je Moskva otvoreno izašla u susret interesima Vašingtona, što bi trebalo da rezultira zdravijom atmosferom na samitu Trampa i Putina. A konkretan rezultat – ako razgovori krenu po planu – mogao bi da bude delimično smanjenje sankcija prema pojedinim ruskim kompanijama. I bolje perspektive za svetski mir.