Vojvodina čeka zakon o finansiranju | Autonomija\nVojvodina čeka zakon o finansiranju\nVojvođanske partije zastupljene u Skupštini Srbije nadaju se da će zakon o finansiranju i imovini Vojvodine biti vrlo…\nVojvođanske partije zastupljene u Skupštini Srbije nadaju se da će zakon o finansiranju i imovini Vojvodine biti vrlo brzo usvojen.\nBez usvajanja ta dva zakona, Vojvodina bi mogla da se nađe u problemu, jer neće imati dovoljno novca da finasira nove nadležnosti. Usvajanjem Statuta i Zakona o nadležnostima Vojvodine u republičkoj skupštini, urađena je tek polovina posla. Ostalo je da se usvoje i zakoni o finasiranju i imovini, da bi pokrajina, od Nove godine, ljudski mogla da preuzme oko 150 novih nadležnosti.\nFunkcioner Saveza vojvođanskih Mađara Balint Pastor kaže da se ne može govoriti o suštinskoj autonomiji i poštovanju Ustava dok se ta dva zakona ne usvoje.\n“Prema mojim saznanjima, Ministarstvo finasija je pripremilo radnu verziju zakona o javnoj svojini još u oktobru prošle godine, ali se od tada, evo za više od 13 meseci, bukvalno nije ništa desilo. A, što se tiče zakona o finasiranju Vojvodine, niko u ovom trenutku ne zna da li je uopšte počeo rad na pripremi tog zakona”, naveo je Pastor.\nBojan Kostreš iz Lige socijaldemokrata Vojvodine kaže da njegove informacije govore da Vlada Srbije, za sada ima samo ideje kako bi ta dva zakona trebalo da izgledaju.\n“Ako to ne budu uradile državne institucije, mi smo počeli da radimo na timu i očekujem da ćemo u narednih nekoliko nedelja imati nacrt oba zakona. Onda će Liga insistirati da njeni nacrti budu osnova na osnovu kojih će se napraviti na kraju predlozi i koji će ući u proceduru”, kazao je Kostreš.\nKostreš i Pastor nadaju se da zakoni o finansiranju i imovini Vojvodine neće doživeti istu sudbinu kao zakon o nadležnostima, na koji se čekalo više od godinu dana.\n“Ja sam po prirodi optimista i iskreno verujem da onog momenta kada smo mi usvojili Satatut i Zakon o utvrđivanju nadležnosti, da smo na neki način probili, da tako kažem, zvučni zid i da će sad ova dva zakona biti zakoni za koje će nam trebati neko vreme da se oni tehnički izrade, ali da neće biti političkih usporavanja”, kazao je Kostreš.\n“Ja se nadam da će se stvoriti svest u Vladi Srbije da ništa nismo uradili, ako ne donesemo Zakon o javnoj svojini i o finansiranju, i to u prvim mesecima sledeće godine. Zašto nije bilo političke volje, ja mislim da je to u potpunosti jasno – teško se daju nadležnosti, ali pare se daju još teže”, rekao je Balint Pastor.\nProfesor Univerziteta u Novom Sadu Jovan Komšić kaže da je stvar jednostavna – da bi se neke nadležnost dobro obavile, uslov su finansije.\n“Nije dovoljno dati pravo, ako ne daješ sredstva. Ako ne daješ sredstva, onda i odgovornost koju zahtevaš za kvalitetnu realizaciju datih nadležnosti i prava, a ta odgovornost sada mora biti odgovornost pokrajinkih organa. Pretpostavka te odgovornosti je i da i postoje elementarna finasijska sredstva”, objašnjava Komšić.\nŠef poslanika demokrata u pokrajinskom parlamentu Dragoslav Petrović rekao je da će Vojvodina, od 153 poverene nadležnosti, najpre početi da primenjuje tri, a da će čitav proces prenosa trajati dve godine.


Nemačka: Vreme buma za menadžment-konsultante « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nNemačka: Vreme buma za menadžment-konsultante\nPreopterećeni digitalnim preobražajem poslovanja i burnim promenama u svim sferama globalnog razvoja, industrija i privreda tragaju za dobrim menadžerskim savetima. Naknade i plate za dobar poslovni i menadžerski savet rastu nebom pod oblake, a potkradanje i kopiranje tuđih dobrih ideja je poprimilo nezapamćene razmere.\nHijerarhije su tako zastarele (Izvor: Imago/PhotoAlto)\nSektor za upravljanje konsultantskim poslovima u Nemačkoj uživa jedan „produženi procvat“, dok se u privatnom sektoru razbuktao razvoj konsultantskih firmi koje jedva mogu da zadovolje potražnju za njihovim stručnim savetima o vođenju poslovanja i firmi. Za menadžerski konsalting je sada savršen trenutak jer je ovo vreme velike neizvesnosti i uspona Istoka, pa rukovodioci zapadnih kompanija traže pomoć iz svih izvora, zdužno prihvatajući digitalne promene koje „presađuju“ u svoje poslovanje. A sa nemačkom privredom koja je i dalje vitalna i snažna, rukovodeći sloj ove ekonomije ima novac koji bi rado izdvojio za plaćanje ovakvih usluga.\n“Nisu se mogle slučiti bolje prilike i ‘sastojci’ za trenutni procvat konsultantskog posla”, rekao je Georg Take (Georg Tacke), šef konsultantske kompanije Simon-Kucher & Partners iz Bona, koji očekuje da će ovogodišnji prihodi porasti za oko 20 procenata.\nAmerički rival BCG je ove godine angažovao više od 300 konsultanata koji će u Nemačkoj i Austriji raditi na podizanju menadžerskog kadra, a planira sličan rast i u 2019. godini. Roland Berger, najveća konsultantska kuća u zemlji, ima za cilj da na leto 2019. angažuje oko 250 mladih konsultanata.\nOčekuje se da će sektor ove godine povećati svoje prihode za 8,4 odsto, na oko 34 milijarde evra (38,7 milijardi dolara), što je gotovo dvostruko više nego u 2009. godini po izbijanju globalne finansijske krize.\n“Cilj nam je da u narednih pet godina udvostručimo naš posao”, rekao je Harald Enc (Harald Enz), jedan od tri partnera u minhenskoj firmi H&Z, koji je tokom prošle godine povećao svoju radnu snagu za 100 ljudi (na 450 zaposlenih), dok su mu prihodi prošle godine skočili za 15 odsto – na više od 70 miliona evra. Preduzeće će 2020. godine preći u novu poslovnu zgradu na šest spratova.\nNakon višegodišnje stagnacije, ovakve konsultantske firme sada imaju munjevit skok svojih prihoda. “Sada je i nama postalo moguće da podnesemo i povećane troškove našeg poslovanja”, rekao je Ralf Štrelau (Ralf Strehlau), akcionar u odboru konsultantske kuće „Anko Management Consulting“, koji je upravo imenovan za šefa BDU-a (Bundesverband Deutscher Unternehmensberater, Nemački savez poslovnih konsultanata). “Konsultantske plate su takođe značajno porasle.”\nNemoj me prodati, molim te\nS obzirom na to da se biznis širi tako ubrzanim tempom, firme se bore da pronađu kvalifikovano osoblje. Iskusni konsultanti su poput „zlatne prašine“, a veliki igrači ulažu i velike napore kako bi za sebe preoteli talente od svojih manjih konkurenata.\nKompanije opsedaju sajmove za zapošljavanje i univerzitetske kampuse, i spremne su da za početne plate regrutovanih talenata izdvoje u proseku 62.000 evra (70.700 dolara), prema istraživanju portala Squeaker, društvene mreže za karijernu obuku i zapošljavanje. Uspešne konsultantske kuće troše u proseku 15.600 evra na regrutovanje novog osoblja, procene su BDU-a.\nOve kompanije takođe teže da zadrže nove talente tako što će posao učiniti zanimljivim od samog početka i ne podvrgavaju novoprimljene dosadnim rutinama kao što je priprema grafikona ili prezentacija. Konsultanti su shvatili da su striktne korporativne hijerarhije demode i „passé“, kao i da mlade (talente) danas reško da može zadovoljiti automobila i čestih letaka ne mogu nadoknaditi dosadu.\n“Fleksibilnost je ovih dana postala neka vrsta statusnog simbola”, rekao je Marsel Ramin Derakčan (Marcel Ramin Derakhchan), direktor DLA konsultantske službe za zapošljavanje DLA.\nZaposlene očekuje rad na poboljšanju prodaje\nPotraga za talentima i lov na najsposobnije „trenere menadžera“ doprinela je visokom nivou fluktuacije ljudi ovog profila, pri čemu su neke firme u samo jednoj godini promenile četvrtinu svojih zaposlenih. Mnoge kompanije rastu takvim tempom da ne pronalaze vreme za kurseve i treninge u prostorijama svojih firmi (tzv. in-house obuka) ili da drže sesije o međusobnom povezivanju, u cilju uspostavljanja snažnijeg i prepoznatljivijeg korporativnog identiteta. Umesto toga, oni svoje konsultante imaju na terenu, koristeći ovaj povoljni trenutak da bi ga što bolje unovčili.\nNeki eksperti tvrde da ključ održivog rasta leži u oslanjanju na sopstvene zaposlene kao i na njihove ključne veštine.\nKonsultantska kuća Sajmon-Kučer (Simon-Kucher) odlučila je da se fokusira na svoju stručnost u poznavanju cena i metodima dobre distribucije, oblastima na koje gleda kao na “ogroman potencijal”, rekao je Take, izvršni direktor. Firma planira da svoje ofise uspostavi širom sveta i očekuje da će se, ukoliko se nastavi tekući rast, njegova kompanija udvostručiti do 2025. godine. To bi trebalo da doprinese prilačenju novog talentovanog osoblja, rekao je Take.\n“Da li jedna poslovna organizacija napreduje ili ne – to je najvažniji kriterijum za karijeru”, rekao je Take. “Ovaj napredak omogućava zaposlenima da svoju energiju usredsrede na tržište, a ne da se međusobno potkopavaju”.\n← Etički skandal: Evropa baci u kantu 30% kupljene hrane\nKina: 12 provincija sa najvećim rastom privatnih investicija →


Evroazijska ekonomska unija - Sputnjik Srbija\n21:34 18 Jun 2021\nZemlje Evroazijske ekonomske unije počele su da formiraju zajedničko tržište za gas, naftu i naftne derivate, saopštio je predsednik Rusije Vladimir Putin.\nLjajić: Srbija ne ulazi u Evroazijsku uniju, samo ćemo potpisati sporazum\nSrbija ne ulazi u Evroazijsku ekonomsku uniju (EAEU), već sa tim blokom potpisuje sporazum o slobodnoj trgovini kakav smo i do sad imali s Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom, rekao je ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nZavršeni pregovori EEU i Srbije o slobodnoj trgovini, sporazum u oktobru\nPregovori o zoni slobodne trgovine sa Srbijom su završeni, a sporazum bi mogao biti potpisan u oktobru, saopštila je članica kolegijuma za trgovinu Evroazijske ekonomske komisije Veronika Nikišina.\nEvroazijski ekonomski savet postigao niz sporazuma\nVrhovni Evroazijski ekonomski savet je na današnjom zasedanju postigao niz sporazuma, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin nakon sednice Saveta.\nNešto opasno frustrira Zapad na Balkanu — a nisu Srbi\nUporedo sa sve intenzivnijim kontaktima Srbije i Rusije učestalije su i tvrdnje sa Zapada o štetnom uticaju Rusije u regionu. Šef ruske diplomatije Sergej Lavrov to objašnjava govoreći da su SAD i pojedine zapadne zemlje opsednute idejom da još jednom zagospodare Balkanom.\nVelika sala „Balkanska“ u hotelu Moskva u Beogradu bila je večeras tesna da primi sve zainteresovane da čuju iz prve ruke šta donosi knjiga „Srbija i Evroazijski savez“, zbirka radova srpskih, ruskih i beloruskih analitičara.\nUprkos sankcijama i ekonomskoj krizi, Italija nastavlja da razvija svoje ekonomske veze sa Rusijom. Štaviše, italijanske kompanije planiraju da iskoriste rastuće tržište Evroazijske ekonomske unije.


Svetski giganti planiraju nove rudnike u Srbiji - Bizlife.rs\n12:10 Beograd, 19/08/2018\nTrenutno u Srbiji geološka istraživanja se obavljaju na preko 120 lokacija, za raznim rudama traga više od 50 kompanija, a polovina je sa stranim kapitalom. Najviše dozvola izdato kompanijama koje tragaju za zlatom i bakrom na jugoistoku zemlje.\n„Država je vlasnik mineralnih sirovina tako da ima podatke i od kompanija koje su prestale da istražuju na određenim lokacijama“, kaže pomoćnik ministra rudarstva i energetike Ivan Janković.\n„Država ima koristi pre svega u procesu davanja odobrenja za geološka istraživanja, plaćaju se određene takse raznoraznim državnim institucijama koje daju svoja rešenja, saglasnosti i mišljenja“, kaže geolog Dušan Podunavac.\n„Istraživanja mineralnih sirovina je važan posao za svaku državu iz više razloga – ekonomskih, strateških, a tu je i faktor razvoja. Istraživanja ležišta mineralnih sirovina je skup posao i njima se najviše bave velike svetske firme, multinacionalne kompanije“, kaže profesor Rudarsko-geološkog fakulteta Vojin Čokorilo.\nGeološka istraživanja su zakonom regulisana i ne mogu trajati neograničeno. „Proces geoloških istraživanja je ograničen na osam godina. U startu se rešenje dobija na tri godine sa mogućnošću produženja“, kaže Podunavac.\nIstraživanja multinacionane kompanije Rio Tinto kod Loznice pokazuju da bi naša zemlja mogla da pokrije deset odsto svetskih potreba za traženim mineralima litijumom i borom, a kanadski Nevsun otkrio je jedno od najbogatijih nalazišta bakra i zlata kod Bora. Značajne resurse pokazuju i istraživanja kod Baljevca na Ibru.\n„Tu istražuje kompanija Balkan gold, ona istražuje borate, postoje indicije, postoje potencijali u vezi sa tim istraživanjem, nije još došlo do verifikacije rezervi da bismo mogli precizno da kažemo koje su to rezerve“, kaže Ivan Janković.\nSvetski giganti Rio Tinto i Nevsun već prave planove i za otvaranje rudnika u našoj zemlji.\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro najavio je da će kurs bolivara vezati za petro i tako ga devalvirati 96 odsto. Takođe, Maduro je\nBIZLife - 19/08/2018\nKanadska kompanija “Erin ventures”, iz Vankuvera, kako saznaju “Večernje Novosti”, pronašla je u Srbiji rezerve rude bora čija je bruto vrednost veća\nU Srbiji se danas slavi Dan rudara koji traže bolje uslove rada i veće plate. Dan rudara ustanovljen je u znak sećanja\nBIZLife - 06/08/2018\nRudarska perspektiva Zapadnog Balkana\nRegion Zapadnog Balkana ima veliku šansu za razvoj rudarstva, s obzirom na to da raspolaže mineralnim resursima koji su veoma značajni za\nBIZLife - 11/06/2018\nistrazivanje Srbija jadarit ruda bakar zlato geologija


Bil Gejts preporučuje 5 knjiga za čitanje tokom leta | CityMagazine\nBil Gejts je mnogo toga: pionir novih tehnologija, osnivač i dugogodišnji direktor kompanije Mikrosoft, filantrop, autor knjiga, i, naravno, pasionirani ljubitelj čitanja.\nVeć smo navikli od njega da nam bar jedanput godišnje preporučuje naslove koji su ga najviše impresionirali u prethodnom periodu pa tako i pred ovo leto, Bil Gejts nudi svoje preporuke za čitanje tokom narednih toplih meseci.\nPogledajte na našoj listi kojih 5 knjiga su ušle u Bilov izbor i pročitajte njegov kratki prikaz svake od njih:\n1. Volter Isakson Leonardo da Vinči\nVolter Isakson „Leonardo da Vinči“\n„Mislim da je Leonardo jedna od najfascinantijih osoba u istoriji. Iako je danas najviše poznat kao slikar, on se tokom života bavio i zanimale su ga još mnoge druge stvari, od ljudske anatomije pa do pozorišta. Isakson je uradio dobar posao u povezivanju različitih aspekta Leonardovog života u jednu celinu i objašnjavanju njegove veličine i istorijskog značaja.“\n2. Kejt Bouler Sve se dešava sa razlogom i druge laži koje sam volela\nKejt Bouler „Sve se dešava sa razlogom i druge laži koje sam volela“\n„Kada je Kejt Bouler, profesorki Djuk škole bogoslovije, bio dijagnostikovan rak debelog crva u četvrtom stadijumu, ona je želela da sazna zašto ju je snašla ova opaka bolest. Da li ju je bog testirao? Kao rezultat toga, nastao je ovaj srceparajući, ali i zabavan memoar, čije su glavne teme vera i suočavanje sa svojom smrtnošću.“\n3. Džordž Saunders Linkoln u bardou\nDžordž Saunders „Linkoln u bardou“\n„Mislio sam da znam sve što je vredno znati o Abrahamu Linkolnu, ali me je ovaj roman naterao da ponovo razmislim o nekim aspektima njegove ličnosti. Knjiga predstavlja kombinaciju istorijskih činjenica sa elementima fantastike. U pitanju je u suštini jedan veliki razgovor između 166 duhova, uključujući i onog od preminulog Linkolnovog sina. Ovo je jedan od onih fantastičnih romana o kome ćete želeti da pričate sa prijateljima istog trenutka kada ga pročitate.“\n4. Dejvid Kristijan Priča o poreklu: Velika istorija svega\nDejvid Kristijan „Priča o poreklu: Velika istorija svega“\n„Dejvid je autor mog najomiljenijeg kursa pod nazivom Velika istorija. U okviru njega je objašnjena celokupna istorija našeg sveta, od Velikog praska pa do današnjih kompleksnih društava, korišćenjem činjenica iz različitih disciplina tako da se uklope u jedan veliki narativ. Ako još niste pogledali ova predavanja, Priča o poreklu: Velika istorija svega će vam biti sjajan uvod u njihov sadržaj.“\n5. Hans Rosling Factfulness\nHans Rosling „Factfulness“\n„Redovno preporučujem ljudima ovu knjigu još od dana njenog izlaska. Hans Rosling, briljijantni predavač o pozitivnim trendovima u svetu koji je, nažalost, umro prošle godine, u ovoj knjizi nam otkriva kako da pravilno razmišljamo o svetu oko nas, koliko je život rapidno postao bolji u našoj eri, i koji su to koraci koje moramo da napravimo da bi ga učinili još boljim. Kroz sve to, Hans provlači nezaboravne anegdote iz svog života. Factfulness je jedna od najboljih knjiga koju sam ikada pročitao.“\n6 imena izmišljenih u književnosti koja su potom postala popularna\nPromocija romana „Prilog istoriji radosti“ Ratke Denemarkove bill gates · leto · preporuke\nPromocija romana „Prilog istoriji radosti“ Ratke Denemarkove\nPromocija nove zbirke poezije Marka Tomaša


Sud odlučio da uprava Kreke radnike ponovo može slati na čekanje\nUprava Rudnika uglja Kreka svoje zaposlenike ponovo može slati na takozvano čekanje, s obzirom na to da je Kantonalni sud u Tuzli poništio rješenja prvostepene sudske institucije kojim je to bilo onemogućeno. Iz uprave su kazali da su ranije odluke ponovo na snazi.\nNaime, Kantonalni sud u Tuzli ukinuo je rješenja Općinskog suda u tom gradu od 6. septembra 2021.godine, kojim je zabranjena primjena i provođenje odluka o prekidu rada i utvrđivanju liste radnika Rudnika uglja Kreka koji se upućuju na prekid rada.\nOvim je uvažena žalba uprave rudnika na sudsko rješenje doneseno u postupku koji je pokrenula Sindikalna organizacija rudnika.\nRješenjem Kantonalnog suda ponovo su na snazi odluka o prekidu rada za radnike Kreke od 30. jula ove godine i odluka od 12. augusta o utvrđivanju liste radnika rudnika koji se upućuju na prekid rada.\nU obrazloženju presude Kantonalnog suda se navodi da je Općinski sud pri donošenju rješenja propustio utvrditi legitimitet Sindikalne organizacije Rudnika uglja Kreka za pokretanje postupka pred sudom, odnosno podnošenje prijedloga za utvrđivanje mjere osiguranja u ime zaposlenika na koje se navedene odluke odnose.\n– Ovim su potvrđeni stavovi Rudnika uglja Kreka da Sindikalna organizacija u pravilu izlazi iz nadležnosti i djelokruga svoga rada te organizujući nedozvoljene štrajkove i proteste, opstruirajući procese reorganizacije Rudnika uglja Kreka u dosta slučajeva uzima ulogu advokata, menadžera, ministara, premijera i političara. Nažalost, nezakonitim potezima Sindikata, šteta Rudniku uglja Kreka“ je već pričinjena, a negativne posljedice svi uposlenici ovog rudnika već trpe – navedeno je u saopćenju iz uprave Kreke.\nRješenjem Kantonalnog suda predmet se vraća Općinskom sudu na ponovni postupak u kojem će, imajući u vidu primjedbe znesene u vezi sa legitimitetom Sindikalne organizacije Rudnika uglja Kreka, donijeti novu odluku zasnovanu na zakonu, odgovarajućim činjenicama i pravnim razlozima.\nPodsjećamo, situacija u Rudniku uglja Kreka uzavrela je već nekoliko mjeseci, a sve je počelo od uprave rudnika pokretanjem procedure slanja radnika na takozvano čekanje zbog činjenice da se proizvodne organizacione jedinice nalaze u problemu smanjenja proizvodnje, a samim tim i izostanka prihoda.\nGrupa od 111 radnika prvobitno je poslana na čekanje, a Sindikalna organizacija na to je reagovala podnoseći tužbu Općinskom sudu u Tuzli, koji je presudio u korist rudara. Međutim, Kantonalni sud je odgovorio drugačije.\nInače, Kreka se nalazi se u najvećim problemima nakon rata, s višemilionskim gubicima, ali i smanjenom proizvodnjom te kvalitetom. Iz Elektroprivrede BiH ranije su naveli da je restrukturiranje neminovno, uz rigorozne poteze i zatvaranje jednog od Krekinih pogona.\nRudare sada zabrinjava i moguća primjena novog pravilnika o radu i pravilnika o radnom učinku, koji bi prema posljednjim informacijama sindikata trebali stupiti na snagu 1. decembra ove godine.\nKako su jučer za Klix.ba potvrdili iz Sindikata radnika Kreke, primjenom novih dokumenata, plaće radnika bi bile smanjene za okvirno 30 posto, što je za njih nedopustivo. Zbog toga spremaju proteste.


Sve više ratara u Podrinju primenjuje nove metode - Bizlife.rs\n07:25 Loznica, 04/11/2011\nU okviru STAR projekta resornog ministarstva, Zavod za poljoprivredu u Loznici, predočavajući savremene načine rada, podučava poljoprivrednike za primenu sistema redukovane obrade zamljišta što prihvata sve veći broj ratara.\nRukovodilac sektora za ratarstvo u lozničkom Zavodu Milenko Ðurić izjavio je da je u delu Podrinja, na prostoru njihovog delovanja, na petini površina zasejanih pšenicom ove jeseni primenjena redukovana obrada zemljišta- plića, brža i jednostavnija.\nOn je precizirao da je na teritoriji grada Loznice i okolnih opština Krupanj, Ljubovija i Mali Zvornik od planiranih 3 500 hektara (ha) do sada pšenicom zasejano oko1500, ječmom 350 od predviđenih 700, tritikaleom 540 od 800, dok je za raž od nameravanih 100 izdvojeno 30 ha.\nMada su prošli optimalni rokovi, setva pšenice i tritikalea (žitarica za ishranu stoke) biće produžena, rekao je Ðurić.\nOn je naglasio da je u tom delu Srbije redukovana obrada zemljišta ranije primenjivana na jedva nekoliko desetina hektara i objasnio da se za nove metoda odlučuje sve veći broj ratara, što je, kako smatra, rezultat dvogodišnjeg terenskog, teorijskog i praktičnog, rada Zavoda.\nNove tehnike u poljoprivredi ratarima omogućavaju da na svojim parcelama poboljšaju zaštitu zemljišta, smanje troškove proizvodnje i doprinesu očuvanju i zaštiti životne sredine, ukazao je Ðurić. On smatra da je širenju primene novih metoda doprinelo i povećanje oraničnih površina putem zakupa državnog zemljišta na koji se odlučuju ekonomski snažnija poljoprivredna domaćinstva i nabavka prikljucnih oruđa koja mogu da se primenjuju za redukovanu obradu.\nPovoljni vremenski uslovi su, takođe, u određenoj meri doprineli odluci nekih poljoprivrednih proizvođača da ovoga puta primene pojedine sisteme konzervacijske obrade zemljišta, smatra Ðurić, koji očekuje da će berba kukuruza u Podrinju da bude završena do kraja ove nedelje.\nMinistarstvo poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede pokrenulo je projekat STAR čiji je cilj da se unapredi poljoprivreda u Srbiji i ojača eko sistem planinske oblasti Stara Planina, a realizuje se kreditnim sredstvima Međunarodne banke za obnovu i razvoj i donacijom Globalnog fonda za zaštitu životne sredine. Projektom je obuhvaćeno jačanje poljoprivrede i sistema podrške ruralnom razvoju, izgrađivanje znanja i kapaciteta poljoprivrednih proizvođača i prerađivača, upravljanje prirodnim parkom Stara Planina i projektno upravljanje i koordinacija.


U Zrenjaninu otvoren 68. festival profesionalnih pozorišta Vojvodine | Hoću u pozorište\nU Zrenjaninu otvoren 68. festival profesionalnih pozorišta Vojvodine\nU zrenjaninskom Narodnom pozorištu „Toša Jovanović“, juče, 23.4, otvoren je 68. po redu Festival profesionalnih pozorišta Vojvodine.\nU selekciji ima 12 predstava, 7 dramskih i 5 dečijih, upravnik pozorišta, Ivan Francuski očekuje veliki odziv publike i dodaje: „Za nas je ovo praznik pozorišta, odnosno kulture. Nadam se da će publika uživati. U narednih nedelju dana ćemo kao grad biti u centru pažnje, jer smo posle sedam godina opet domaćini ovog festivala i nadam se da ćemo biti dobri domaćini.“\nDirektor Zajednice profesionalnih pozorišta, Valentin Vencel rekao je: „Ovaj festival jeste najstariji festival, naše bivše i sadašnje zemlje i najstariji pozorišni festival na Balkanu. Drugo, Zrenjanin je, kako god gledamo, grad sa najdužom pozorišnom tradicijom u ovim prostorima Evrope. On je 1839. dobio pozorište koje je bilo emblematična ustanova građanske provinijencije, gde su se okupljali najveći umetnici onih doba. Dakle, tu se našao jedan grad sa jako velikom pozorišnom tradicijom i jedan festival sa sopstvenom, dugačkom tradicijom.“\nU dugačkoj tradiciji festivala, menjali su se gradovi koji su mu bili domaćini, a ponekad su to bila i po dva grada ili nekoliko pozorišta istovremeno. Vencel napominje da je ovogodišnja edicija festivala posebna i po tome što je sklopljen dogovor da Zrenjanin bude domaćin ovom festivalu u narednih pet godina. „Sklapanjem tropartivnog ugovora sa pozorištem „Toša Jovanović“ i gradom Zrenjaninom, dogovoreno je da Zrenjanin bude domaćin festivala bar u narednih pet godina. Time mi ovaj festival vraćamo u Zrenjanin, vraćamo ga zrenjaninskoj publici i mislim da ovogodišnji festival treba da potvrdi da smo ga doveli u prave ruke i dali našim kolegama koji će to vrlo vično, profesionalno i moralno vrlo dobro ogranizovati.“\nPrva predstava odigrana u okviru festivala bila je Anika i njena vremena, Srpskog narodnog pozorišta iz Novog Sada, koja je odlično prihvaćena od strane zrenjaninske publike.\nPre samog festivala, u foajeu pozorišta je otvorena tematska izložba fotografija Pozorišni svetlopisi, autorke Ivane Koči, a koja predstavlja razvoj pozorišne fotografije do četrdesetih godina dvadesetog veka. Tom prilikom, publici su se obratili Ivan Francuski, upravnik zrenjaninskog pozorišta, Ivana Koči, autorka izložbe, i Zoran Maksimović, pozorišni savetnik, sve troje ističući jedinstvo koje čine zrenjaninsko pozorište kao ustanova bogate istorije, festival sa dugom tradicijom i izložba koja se osvrće na istoriju fotografije. Posetioci su imali prlike da u prijatnoj atmosferi foajea, uz izložbu i muziciranje gudačkog kvarteta, sačekaju svečano otvaranje samog festivala.\nPublici se obratio i gradonačelnik Zrenjanina, Čedomir Janjić, a pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević je proglasila festival zvanično otvorenim.\nSvi govornici su se složil u jednom- Zrenjanin je pravo mesto za održavanje ovog, nastarijeg festivala u zemlji, gde će se vojvođanska pozorišta svojim predstavama predstaviti na daskama najstarije pozorišne sale u zemlji.\nFestival traje do nedelje, 29.4, a publici će se predstaviti pozorišta iz Subotice, Novog Sada, Sombora, Kikinde i Zrenjanina.


Dodik: Protesti u FBiH politički motivisani – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDodik: Protesti u FBiH politički motivisani\nBy Bojan Hrstić / 23. 02. 2014.\n“Ta priča o navodnim protestima građana i građanki u Federaciji BiH bila je apsolutno politički motivisana i poprimila je ogromnu pažnju pojedinih medija, jer je trebalo da ti događaji posluže za neke šire pokrete i političke akcije u BiH”, izjavio je Dodik u zajedničkoj emisiji Radio Beograda i Radija Republike Srpske.\nPrema njegovim riječima, mnogi aktivisti koji su plaćeni iz nevladinog sektora, a imaju dobra primanja u BiH, bili su prvi u demonstracijama, iz čega je vidljivo da je riječ o sprezi i namjeri za destabilizaciju sa ciljem da bude obezbijeđena politička promjena sistema u BiH.\nDodik je rekao da se ista matrica za proteste u BiH primjenjuje putem društvenih mreža kao što je bio slučaj u Libiji, Alžiru i Egiptu, navodeći da je Libija nekada bila sređena zemlja, a danas se nakon smjene vlasti nalazi u potpunom haosu.\n“Kada se napravi haos u BiH, onda bi stranci mijenjali Dejton, entitete i kantone”, napomenuo je Dodik, dodajući da u BiH postoji 12.000 nevladinih organizacija od kojih je više od polovine konektovano na fondove raznih vlada i organizacija u svijetu.\nOn je rekao da je apsurdna priča o prekomjernoj upotrebi sile na demonstracijama u Federaciji BiH, jer su u tim protestima, od ukupno 157 povređenih ljudi, 144 policajci.\nDodik je rekao da je vidljivo da su čak ljudi iz sistema zbog svojih političkih obračuna bili na različitim stranama tokom demonstracija u Federaciji BiH i da policija nije upotrijebljena u pravo vrijeme.\nGovoreći o posjeti delegacije iz Republike Srpske Beogradu, hrvatskog premijera Mostaru i turskog ministra inostranih poslova Sarajevu tokom demonstracija u Sarajevu, Dodik je rekao da je to prirodan refleks koji je ovdje uobičajen, jer su svi bili na stranama na kojima je prirodno da jesu.\n“Neprimjereno je da turski ministar inostranih poslova ode u Sarajevo, a ne posjeti Mostar i Banjaluku, a sve vrijeme priča o zajedništvu u BiH”, istakao je Dodik.\nDodik je rekao da Republika Srpska prati djelovanje i aktivnosti pojedinih grupa koje žele da proteste iz Federacije prenesu i destabilizuju Srpsku.\n“Najbolji način da se tome suprostavimo jeste da u oktobru budu održani fer i pošteni izbori, te da oni koji dobiju izbore preuzmu odgovornost za dalje vođenje Republike Srpske”, istakao je Dodik.\nDodik je rekao da ne vjeruje u BiH, koja nikada nije ni bila država, ističući da će politički odgovorne elite u Republici Srpskoj procijeniti kada će biti trenutak za raspisivanje referenduma o statusu Republike Srpske, koji je jedan i neponovljiv.\n“Ključ rješenja za nas ovdje u BiH je samostalnost Republike Srpske, koju ne dozvoljavaju stranci, čiji pojedini predstavnici forsiraju priču da su najveći problem u BiH Milorad Dodik i Republika Srpska”, istakao je Dodik.\nOn je rekao da su Bošnjaci trajno nezadovoljni sadašnjim stanjem u BiH, jer žele unitarnu BiH do koje nikada neće moći da dođu, Hrvati su nezadovoljni, jer su godinama preglasavani i pokušavaju sada da zaštite svoja politička i kolektivna prava, dok su Srbi ogorčeni zbog kršenja Dejtonskog sporazuma otimanjem neadležnost, kažnjavanjem i nepravdama koje su činjene godinama.\nDodik je rekao da Srpska podržava zahtjeve hrvatskog naroda za trećim entitetom koji nemaju nikakvih aspiracija prema Republici Srpskoj, navodeći da će takva podrška izostati ukoliko ti zahtjevi budu išli na štetu Republike Srpske.\nOn je naglasio da bi Srpska voljela da se Srbija u narednom periodu više uključi u davanje ocjena o stanju u BiH, jer je ona na to i obavezna po Dejtonskom sporazumu, kao njegova potpisnica.\nDodik je rekao da se put BiH ka EU koristi kako bi se modelirao politički sistem i kako bi došlo do većeg stepena unitarizacije BiH.\n“Republika Srpska ima potpuno izgrađen sistem evropskih praksi, ali uporno stojimo, jer Federacija BiH ne može da riješi svoje unutrašnje odnose”, zaključio je Dodik.\nCrvena zvezda – Partizan (20h)\nBild: SAD nadzire 320 bitnih Nijemaca


Better Media Serbia: Kako sve gorim domaćim medijima podići kredibilitet | (Vesti - 06.06.2016) Novi Sad\n06.06.2016 u 19:09h\nBetter Media Serbia: Kako sve gorim domaćim medijima podići kredibilitet\nPortal je pokrenut kako bi se skrenula pažnja svih relevantnih aktera na značaj etičkih standarda i medijskog integriteta, na prednosti odgovornog reklamiranja u medijima, kao i na načine na koje građani mogu uticati na izveštavanje medija.\nPodaci Saveta za štampu govore da je samo u osam medija u toku osam meseci etički kodeks bio prekršen u više od 3.500 tekstova. Ovogodišnji trend je još gori, pošto je samo u aprilu zabeleženo oko 600 prekršaja etičkih standarda u štampanim medijima, a najčešće su povrede pretpostavke nevinosti i privatnosti porodice. Takođe, dnevne novine ispunjavaju i neproverene informacije, nagađanja i neprimerene reči.\nNajveći primer za to je nedavno izveštavanje medija o nesreći koju je doživela glumica Neda Arnerić, ali i nedavnom pisanju tabloida o navodnoj štetnosti vakcina za decu, objasnio je advokat Miloš Stojković, jedan od pokretača sajta "Better Media Serbia"\n- Ovi primeri su na donjoj lestvici dozvoljenosti. Trenutno je u medijima poražavajuće stanje, postoji veliki broj tabloidnih medija i rijaliti sadržaja koji nemaju nikakvu saznajnu ni edukativnu funkciju, a pritom mediji do krajnjih granica krše kodekse ulazeći u privatnost javnih ličnosti. Ne biraju se sredstva kako bi se fabrikovao sadržaj i povećala čitanost - jasan je on.\nPrema njegovim rečima, "Better Media Serbia", nastao je kao pandan istoimenom portalu u Sloveniji, koji je pokrenut nakon samoubistva čoveka koji je bio upleten u medijsku sex aferu u Mariboru. On se ubio nakon pritisaka tabloida, što je izazvalo veliku reakciju slovenačke javnosti.\nKao odgovor na tu reakciju nastao je projekat "Better media", a kao prva i najvažnija akcija bio je pritisak na oglašivače koji su se reklamirali u medijima koji su taj slučaj pratili. Oglašivači su nakon toga na kratko povukli svoje reklame iz tabloida, što je akcija koja je pokazala da građani i javno mnjenje mogu da utiču na funkcionisanje medija.\nPortal "Better Media Serbia" nastao je upravo sa ciljem da se identifikuju svi činioci koji su doprineli ovakvom stanju u srpskim medijima i da se oni pozivaju na odgovornost, što od strane javnosti kojima mediji služe, što od strane onih koji ih finansiraju.\n- Zakonski okvir može da bude dobar, ali ako ne postoji želja da se on primenjuje on se neće ni primenjivati. Mediji su ekonomski zavisni što od strane oglašivača, što od strane države. Zato je jako bitno da kroz ovaj kanal komunikacije približimo građanima kako su organizovani novinari, koje vrste medija postoje, koja su regulatorna i samoregulatorna tela, šta je medijska pismenost i kako čitati medijske tekstove, odnosno na kraju svega, kako dobiti bolje medije po meri građana - dodaje Stojković.\nSajt "Better Media Serbia", koji se realizuje zajedno sa Centrom za transformaciju medija podržala je i Misija OEBS-a u Srbiji, odakle ističu da je važno shvatiti da smo svi odgovorni za stanje u medijima, te da ukoliko se postojeći trend nastavi, mediji uskoro neće imati smisla.\n- Treba uključiti sve relevantne činioce medijske sfere, prvenstveno dosta apatično građanstvo i civilni sektor. To nije lak posao u ovim socijalno-ekonomskim uslovima, i shvatili smo da moramo podržati ovaj projekat - rekao Miroslav Janković iz OEBS-a.\n09.05.2015. - 8 minuta tišine: Protiv fašizma i cenzure u medijima\nPovezane teme better media serbia dezinformacije mediji oebs Srbija štampani mediji


MMF pozvao G-20 na daljnje monetarne i budžetske mjere - Klix.ba\n9.11.2008. u 17:49\nDržavnici iz Grupe 20 najrazvijenijih zemalja svijeta (G-20) i nastupajućih tržišta trebalo bi na samitu 15. novembra da razgovaraju o dodatnim monetarnim i budžetskim mjerama radi rješavanja sadašnje svjetske finansijske krize, poručio je direktor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Dominique Strauss-Kahn.\nStrauss-Kahn je pismu do koga je došla agencija Reuters u brazilskom Sao Paoulu, gdje je u toku susret ministara finansija i guvernera centralnih banaka grupe G-20, na kome učestvuje i prvi čovjek MMF-a, poručio da u mnogim od tih zemalja "postoji još prostora za fiskalnu ekspanziju, a s obzirom na opadajuću inflaciju neke centralne banke imaju prostor za daljnje labavljenje monetarne politike".\nPrvi čovjek MMF-a smatra neophodnim da se predstavnici velikih i reprezentativnih grupacija ključnih političara u svijetu dogovore o dosljednom pristupu ovoj problematici, koji bi poslije slijedile i pojedine nacionalne politike niza zemalja.\nG-20 obuhvata ekonomski najrazvijenije zemlje svijeta i grupu država sa brzorastućim privredama - Australiju, Argentinu, Brazil, Veliku Britaniju, Njemačku, Indiju, Indoneziju, Italiju, Kanadu, Kinu, Meksiko, Južnu Koreju, Rusiju, Saudijsku Arabiju, Sjedinjene Države, Tursku, Francusku, Južnoafričku Republiku, Japan i Evropsku uniju.\nFinansijski lideri 20 ekonomski najrazvijenijih zemalja svijeta, uključujući i Kinu koja ima ekonomiju s najvišom stopom rasta u G-20, poručili su iz Sao Paola da je neophodno poduzeti mjere za stimulaciju privrednog rasta u borbi protiv prijetnji od globalne recesije.\nDomaćin skupa, predsjednik Brazila Luis Inacio Lula da Silva, pozvao je na "renoviranje" svjetskog finansijskog sistema koji se, kako je naglasio, tokom tekuće kreditne krize "srušio kao kula od karata".\nGrupu G-20 predstavljaju vodeće industrijske i zemlje u razvoju koje u svjetskoj populaciji učestvuju sa oko dvije trećine i u njima se obavlja približno 90 procenata svjetske ekonomske aktivnosti.\nSusret u Sao Paolu ima za ciljem da budu predložene mjere za izlazak iz sadašnje globalne finansijske krize i pripremi održavanje samita G-20, koji je za idući vikend u Washingtonu sazvao odlazeći američki predsjednik George Bush.\nUčesnici skupa u Sao Paulu održavaju ovog vikenda i više odvojenih sastanaka, a posebne konsultacije, kako je saopćeno, obavili su ministri finansija Brazila, Rusije, Indije i Kine.\nNa sastanku u Brazilu učestvuju predsjednik Svjetske banke Robert Zoellick i čelnici nekih drugih međunarodnih organizacija\nNajmoćniju pivredu u svijetu, američku, predstavlja državni podtajnik za međunarodna pitanja u ministarstvu finansija David Mccormack, jer ministar finansija Henry Paulson, kako je saopćeno prije ovog skupa, užurbano obavlja pripreme za samit u Washingtonu, prenijela je japanska novinska agencija Kyodo.\nBrazilski ministar finanisija Guido Mantega ocijenio je da je teška finansijska kriza ukazala na potrebu hitne promjene postojećeg mehanizma upravljanja svjetskom privredom i međunarodnim finansijama.


Erbas upozorava Veliku Britaniju zbog Bregzita\nGeneralni direktor avionskog giganta Erbasa ponovio je danas pretnju da će kompanija napustiti Veliku Britaniju ako izađe iz Evropske unije bez dogovora o budućim trgovinskim odnosima, navodeći da kompanija već preduzima mere da ublaži posledice ako se dogodi najgori mogući scenario.\nTom Enders je jasno izrazio svoju frustraciju zbog odustva napretka u razgovorima britanske vlade s EU. Britanska premijerka Tereza Mej sastaće se sa svojim kabinetom danas u nastojanju da izradi jedinstven stav o bregzitu više od dve godine od kada je zemlja glasala da izađe iz evropskog bloka.\nEnders je rekao da je svaki vid Bregzita štetan za posao i za Veliku Britaniju i predstavlja mračan oblak na horizontu u vreme kada Britanci uživaju u neoubičajeno toplom vremenu.\n"Sunce sija jako nad Velikom Britanijom, engleski tim napreduje ka finalu Svetskog kupa, Kraljevsko vazduhoplovstvo se priprema da proslavi svoju stogodišnjicu a vlada njenog veličanstva još nema ideju ili bar nema konsenzus kako da sprovede Bregzit bez nanošenja teške štete", rekao je Enders novinarima danas o stanju kompanije uoči aeromitinga u Farnboru.\nKompanija koja zapošljava oko 14.000 ljudi na 25 lokacija u Velikoj Britaniji ranije je saopštila da će preispitati svoje prisustvo u zemlji ako ne bude dogovora o Bregzitu.\nDruge kompanije kao što su Jaguar Lend Rover i BMW takođe su poslednjih nedelja izrazile ozbiljnu zabrinutost zbog nejasnoće oko budućih odnosa između Britanije i EU.\nOve globalne kompanije posebno su osetljive za Bregzit zbog međunarodnog lanca snabdevanja. Delovi se prave u više zemalja i šalju se preko međunarodnih granica. Takse između Velike Britanije i EU bi bile veliki udarac.\n"Budite uvereni da preduzimamo prve pripreme već sada da bismo mogli da ublažimo posledice koje bi mogle da uslede iz bilo kog Bregzit scenarija", rekao je Enders.\nEnders je odbacio kritike nekih političara da govorom o mogućem izlasku škodi britanskom položaju u pregovorima s EU. On je rekao da je njegova dužnost da kaže onima koji su pogođeni kakve su moguće posledice i da iznese zabrinutost oko teškoća na granicama koje bi mogle da uspore operacije.


Opština otkupila stanove za borce - UGLJEVIK.INFO\nOpština otkupila stanove za borce\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić potpisao je danas ugovore o otkupu stanova za 22. porodice poginulih boraca i ratnih vojnih invalida Vojske Republike Srpske sa područja ove opštine.\nNakon potpisivanja ugovora Perić je istakao da je opština Ugljevik u prethodnom periodu riješila stambeno zbrinjavanje za porodice poginulih boraca.\n„Naša obaveza i dužnost je da brinemo o onima koji su najviše dali za Republiku Srpsku, svoje živote“, rekao je Perić.\nOn je napomenuo da ova podmajevička opština za potrebe boračke populacije izdvaja 150.000 КM na godišnjem nivou.\nPredsjednik Boračke organizacije Ugljevika Jovan Marinković rekao je da je do sada stambeno zbrinuto 149 porodica iz boračke populacije.\n„Današnji potpisnici su oslobođeni troškova otkupa stana, nakon potpisivanja ugovora svaki od njih će uknjižiti stan na svoje ime. Stambena zgrada, u kojoj su stanovi čiji su vlasnici danas potpisali ugovore im još neraspoređenih pet stanova za koje je konkurisalo 42 porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida do četvrte kategorija“, rekao je Marinković.\nOn je podsjetio da stambena zgrada, koja je danas predmet otkupa stanova izgrađena 2017. godine sredstvima Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite Republike Sropske i opštine Ugljevik.\nMajka poginulog borca VRS Sara Gajić iz Bogutovog Sela kod Ugljevika istakla je da joj mnogo znači stan i zahavalila se na razumijevanju Boračkoj organizaciji Ugljevika, opštini Ugljevik i Ministarstvu rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske.\nOtac poginulog borca VRS Jovica Đokić iz Bogutov Sela kod Ugljevika napomenuo je da je današnjim ugovorom o otkupu stana obezbjedio da stan ostaje u vlasnipštvu njegovih potomaka.\n„Zahvalio bih se javno Boračkoj organizaciji Ugljevika i opštni Ugljevik jer uvijek brinu o nama, porodicama poginulih“, rekao je Đokić.\nPREDSTAVLjEN RAD CENTRA I NAJAVLjENA NOVA KULTURNA DEŠAVANjA


Sastanak 'izabranih' u Berlinu\nDaleko od očiju javnosti, u utorak se u Berlinu sastaje odabrano evropsko društvo. Desetak evropskih ministara spoljnih poslova okupili su se na poziv svog njemačkog kolege kako bi raspravljali o budućnosti Evrope. Ovaj skup možda je prvi korak u kreiranju elitnog jezgra koje će, pod dirigentskom palicom njemačko-francuskog dvojca, davati ton ostalima.\n"Evropa se mora mijenjati i to iz korijena. Govorim ovo Francuzima: uvijek sam vjerovao u Evropu i vjerujem sada više nego ikada. Ali, ako želimo Evropu, to je zato što želimo da nas zaštiti, a ne da nas učini ranjivijima."\nTako je prije neki dan svoj stav o Evropi i Francuskoj u njoj izneo francuski predsjednik, Nikola Sarkozi, pokazujući, po ko zna koji put, da zajedno sa susjednom Njemačkom, drži u rukama sudbinu evropske asocijacije država.\nBilateralni susreti Sarkozija i njemačke kancelarke Angele Merkel, na kojima su u neku ruku postavljali temelje onoga što će se, nakon kraćeg ili dužeg vremena, uspostaviti kao evropski stav, već su postali stara vijest. Na tim sastancima raspravljalo se o raznim temama - od finansija do spoljne politike, a dvoje lidera nisu se pretjerano branili od optužbi da su centar evropskog odlučivanja iz Brisela izmjestili u Pariz i Berlin.\nA upravo u Berlinu u utorak uveče održava se radna večera desetak "odabranih" gostiju, ministara spoljnih poslova nekih od evropskih članica, koji dolaze na poziv njemačkog šefa diplomatije Gvida Vestervelea. Ministri Francuske, Italije, Belgije, Luksemburga, Holandije, Austrije, Poljske, Portugala i Španije razgovaraće o evropskoj budućnosti. Poziv su dobili i Danci, ali njihov ministar ga je odbio uz obrazloženje da je zauzet važnijim stvarima.\nNije tajna, Nijemci namjeravaju oformiti grupu koja će se baviti promišljanjem budućnosti od, kako navode, deficita demokratije u Evropi do imigracije i Šengena. Šta bi mogao bit rezultat toga? Ako je suditi po nastupima francuskog predsjednika, čije stavove podržava Berlin, biće to barem jedan korak unazad.\n"Pošto Šengen ne funkcioniše sasvim je prirodno da se mora mijenjati. Šta to znači - želim Šengen, koji znači putovanje bez viza šengenskim prostorom, kao što podržavamo euro zonu. Zajedničku ideju o politici imigracije, političku kontrolu toga ko može, a ko ne da uđe u Evropu", poručio je francuski predsednik, Nikola Sarkozi.\nKada je riječ o imigraciji, recept za to opet daje Francuska, koja je nedavno, mirno i sistematično, iz zemlje protjerala desetine hiljada Roma i čiji predsjednik vjeruje da barem polovinu svih stranaca treba istjerati iz zemlje. Sami Nijemci su do nedavno zatvarali šengenska vrata Rumuniji i Bugarskoj, a sada tu štafetu nose Holanđani. Stav Holandije je nedavno u Evropskom parlamentu okarakterisan kao stavljanje klipova u točkove evropske imigracione politike, uz već poznatu prećutnu podršku Haga ksenofobičnim veb stranicama tamošnje koalicione Partije slobode.\n"Moramo otvoriti novo poglavlje evropske politike. Ne možemo se ograničiti samo na rješavanje kriza, već moramo pokazati da Evropa takodje može ponuditi i političke perspektive", rekao je njemački ministar spoljnih poslova, Gvido Vestervele.\nGotovo ne treba napominjati da tek treba očekivati oštre reakcije nepozvanih Evropljana na večerašnji sastanak i pitanje: kakvu to Evropu u suženom izdanju nudi Berlin?


Saleh: Sprečićemo gradjanski rat\nPripadnik plemena Hašid, lojalnog šeiku Sadeku al-Ahmaru, povređen u sukobu sa policijom u Sani, 25. maj 2011.\nPredsednik Jemena Ali Abdulah Saleh obećao je da će sprečiti da njegova zemlja zapadne u građanski rat, dok se vladine snage u glavnom gradu već treći dan sukobljavaju sa pripadnicima plemena koja su stala na stranu opozicije.\nOčevici navode da su danas u Sani čuli pucnjavu u četvrti Hasaba, u kojoj se nalaze vladine zgrade.\nU saopštenju datom brojnim medijskim kućama, Saleh je za sukobe okrivio lidera sopstvenog plemena, šeika Sadika al-Ahmara, koji se svrstao uz opozicioni pokret koji traži da predsednik odmah ode sa vlasti. Saleh je rekao da ne želi da konflikt eskalira i da će samo pod sopstvenim uslovima napustiti položaj na kojem je već 33 godine.\nSaleh je odbio da potpiše predlog načinjen pod pokroviteljstvom Saveta za saradnju država Persijskog zaliva, prema kojem bi u roku od 30 dana trebalo da preda vlast svom zameniku, u zamenu za imunitet od sudskog gonjenja.


'Sramota me što sam bio deo MMF-a'\nNekadašnji visoki zvaničnik Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) sa više od 20 godina staža u toj instituciji, Piter Dojl, kritikovao je nedostatak vođstva u MMF-u i izjavio da prva žena na čelu Fonda nije sposobna da obavlja taj posao.\nDojl, bivši savetnik u Odeljenju MMF-a za Evropu, koji upravlja programima za, između ostalih zemalja, Grčku, Portugaliju i Irsku, je naveo da ga je sramota što je ikad imao ikakve veze sa Fondom.\nOn je istakao da je propust Fonda da na vreme i više puta izda upozorenje nervoznim političarima u regionu rezultovao patnjom građana u prezaduženim zemljama i opasnošću da bi situacija mogla dodatno da se pogorša.\nNedostatak odlučne akcije MMF-a je "na rub propasti dovela drugu valutu po zastupljenosti u svetskim valutnim rezervama", odnosno evro.\nDojlov napad na MMF je došao u vreme kad sve više jača zabrinutost da oštre mere štednje koje Fond zahteva od zemalja koje kredituje čine više zla nego dobra, a istovremeno ne uspevaju da obuzdaju krizu koja traje već treću godinu.\nBaš u vreme kad je Dojl napisao pismo, 18. juna, viši zvaničnici MMF-a, uključujući prvu ženu na mestu izvršne direktorke te institucije Kristin Lagard, pokušavali su da na samitu Grupe 20 najrazvijenijih privreda sveta u Meksiku dogovore sa liderima 17-člane evrozone nove antikrizne mere.\nDojl je istakao da je favorizovanje Evrope, koje "ako ništa, postaje sve jače", jedan od razloga zašto MMF nije obavio svoj zadatak u nadzoru globalne privrede.\n- Ta činjenica je posebno jasna kad je reč o izboru izvršnih direktora, koji je u proteklih deset godina bio više nego očito katastrofalan - rekao je bivši zvaničnik Fonda.\nOn je govoreći o Lagardovoj, koja se na čelnoj poziciji u MMF-u nalazi nešto više od godinu dana, rekao da "čak ni izbor trenutne čelnice nije bio bez mrlje, budući da ni njen pol, ni integritet ni elan ne mogu da nadomeste ključnu nezakonitost procesa izbora".


Ministar Tončev dao svoju platu za stočnu hranu jednoj porodici u Crnoj Travi - JuGmedia\nMinistar Tončev dao svoju platu za stočnu hranu jednoj porodici u Crnoj Travi\nMinistar zadužen za razvoj nedovoljno razvijenih opština, Novica Tončev, u vrednosti jedne svoje ministarske plate kupio je hranu za stoku kao pomoć porodici Marinković iz sela Kalna kod Crne Trave.\nPorodicu Marinković ministar je upoznao sredinom meseca februara, obilazeći tri najugroženija domaćinstva u opštini Crna Trava, sela Kalna, Krivi Del i Sastav Reka, koja su ostala bez struje nakon poplava koje su zadesile jug Srbije.\nMinistar Tončev i predstavnici njegovog Kabineta tom prilikom su donirali agregate a ministar je, nakon razgovora sa porodicom Marinković, odlučio da ustupi jednu ministarsku platu kako bi kupili hranu za stoku i omogućili dalje funkcionisanje.\n“Kao što sam i obećao, ustupio sam jednu ministarsku platu porodici Marinković iz sela Kalna, a oni su kupili hranu za stoku koja im je bila jako važna za dalje funkcionisanje. Uvek kažem da su dela ključna, ne reči, i važno mi je da ličnim primerom upravo to i pokažem. Hoću da ljudi u Srbiji znaju da mogu da se oslone na mene i moj Kabinet, da ću se uvek potruditi da im pomognem i budem na licu mesta kada im je najpotrebnije“, izjavio je ministar Tončev.


Prosečna zarada u Srbiji – 54.164 dinara | Autonomija\nProsečna zarada u Srbiji – 54.164 dinara\nStatistika veli da je prosečna plata u Srbiji u julu ove godine iznosila 54.164 dinara i da je realno veća za 0,3 odsto u odnosu na jun\nProsečna zarada isplaćena u julu 2011. godine u Srbiji iznosi 54.164 dinara i u odnosu na jun nominalno je manja za 0,8 odsto, a realno za 0,3 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku (RZS).\nKako je saopšteno, prosečna zarada bez poreza i doprinosa isplaćena u julu 2011. godine u Srbiji iznosi 39.127 dinara i u odnosu na prosečnu zaradu bez poreza i doprinosa isplaćenu u junu ove godine, nominalno je manja za 0,5 odsto, a realno je ostala na istom nivou.\nProsečna zarada isplaćena u julu ove godine je nominalno je veća za 11,9 odsto, a realno je manja za 0,2 odsto u odnosu na prosečnu zaradu isplaćenu istog meseca 2010. godine.\nPrema preocenama RZS, prosečna zarada bez poreza i doprinosa isplaćena u julu 2011. godine u odnosu na prosečnu zaradu bez poreza i doprinosa isplaćenu u julu 2010. godine, nominalno je veća za 13,1 odsto, a realno za 0,9 odsto.\nDalje se navodi da je prosečna zarada isplaćena u periodu januar-jul 2011. godine u odnosu na prosečnu zaradu isplaćenu u istom periodu prošle godine, nominalno veća za 10,8 odsto, a realno je manja za 1,9 odsto.\nProsečna zarada bez poreza i doprinosa isplaćena u periodu januar-jul 2011. godine u u dnosu na prosečnu zaradu bez poreza i doprinosa isplaćenu u periodu januar-jul 2010. godine, nominalno je veća za 11 odsto, a realno je manja za 1,8 odsto, saopšteno je u RZS.


SAD i Srbija nastavljaju zajedničku borbu protiv trgovine ljudima\nSjedinjene Države su tokom 2019. godine, preko Međunarodnog komiteta spasa i nevladine organizacije "Atina", dale bespovratnu pomoć od 825.000 dolara za žrtve trgovine ljudima u Srbiji, izjavio je ambasador SAD u Srbiji Entoni Godfri tokom obilaska Prihvatilišta za ugrentni prijem žrtava trgovine ljudima, u društvu sa ministrom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Srbije Zoranom Đorđevićićem.\nAmbasador Godfri rekao je da sve zemlje sveta moraju da se bore da zaustave trgovinu ljudima, pošto ona predstavlja strašan zločin prema deci, ženama i muškarcima, koji postaju žrtve prinudnog rada i seksualnog nasilja.\nMinistar Đorđević rekao je da je "pomoć u ovoj oblasti od strane Ambasade SAD-a velika, kao i da veruje da će se ona nastaviti", ocenjujući da prihvatilište ljudima pruža utočište i nadu da njihov život može biti drugačiji.\nĐorđević je istakao da je obaveza države da utvrdi koji je najbolji način da pomogne i pripremi za samostalan rad i bezbedan život žrtve trgovine ljudima, naglasivši da je u tome veliku podršku Srbiji pruža ambasada SAD u Beogradu.\nDirektorka Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima Aleksandra Ljubojević navela je da "Prihvatilište ima kapacitet za šest osoba, a da u Centru trenutno boravi njih pet i jedna beba".\n"Cilj rada našeg Centra jeste da korisnice osposobimo i pomognemo im u nastavku života, da propratimo njihov dalji razvoj i da im omogućimo da budu korisni članovi društva", objasnila je Ljubojević.


Srbija i prodaja oružja: Slobodan Tešić u 500 i 700 reči - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Srbija i prodaja oružja: Slobodan Tešić u 500 i 700 reči\n0Piše: BBC News na srpskom 13. decembra 2019. 15.30\nIli su najnevidljiviji ili su najraskalašniji – ovako je trgovce oružjem opisivao poznati britanski pisac špijunskih trilera Džon Le Kare. Bivši agent britanske obaveštajne službe MI 6 je svakako u pravu – ovi najčešće ozloglašeni biznismeni ili vladaju medijskim nebom ili se o njima zna jedva nešto više od imena.\nU ovoj drugoj grupi je Slobodan Tešić iz Srbije, čovek kog je, na Međunarodni dan borbe protiv korupcije, američko Ministarstvo finansija označilo kao „jednog od najvećih trgovaca oružjem i municijom na Balkanu“.\nU izveštaju „Kaznene sankcije za korupciju i mrežu materijalne podrške“ još je nekoliko državljana Srbije koji su posredno ili neposredno povezani sa Tešićem. te su zbog umešanosti u trgovinu oružjem i korupciju stavljeni na takozvanu „crnu listu“.\n„Svako ko uzbuni javnost, nosi metu na leđima“\nIz advokatske kancelarije Tomanović, dan kasnije, saopštili su da ih je Tešić angaživao da zajedno sa advokatima američke firme Vilmer Hejl pokrenu postupak „delistiranja pred Ministarstvom finansija SAD“.\n„Dostavljena pravna i finansijska dokumenta zajedno sa forenzičkom ekspertizom u potpunosti potvrđuju da je poslovanje Slobodana Tešića u skladu sa važećim standardima i normama i opovrgli su tvrdnje o navodnom postojanju koruptivnih i nezakonitih elemenata“, navodi se u saopštenju u kom piše i da se protiv ovog trgovca oružjem vodi „regionalno orkestrirana kampanja“.\nTešić je i u Srbiji ponovo dospeo u žižu javnosti nakon što je nedeljnik NIN objavio da je njegova kompanija jedan od najvećih dužnika fabrike naoružanja Krušik, a Aleksandar Obradović, uzbunjivač iz Krušika, izneo podatke o trgovini oružjem u kojima se pominje i njegovo ime.\nNjegovo ime je sada poznato mnogima, ali ne i lik – sem mutne fotografije nepoznatog autora koja kruži internetom, i poternice Interpola koja se više ne može naći na sajtu ove organizacije, Tešić bi verovatno nezapaženo prošao ulicom.\nSlobodan Tešić u 500 reči\nRođen je u Kiseljaku u Bosni i Hercegovini 1958. godine, a tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji 1990-tih se preselio u Srbiju gde je počeo da trguje oružjem.\nTešić je od 2003. bio na listi Ujedinjenih nacija za zabranu putovanja zbog kršenja sankcija za izvoz oružja u Liberiju. Tada se njegovo ime prvi put pojavilo u javnosti.\nU izveštaju UN piše da je Tešić 2001. i 2002. godine prodavao oružje Liberiji preko njegove tadašnje kompanije Temeks. Tešić je, međutim, tvrdio da nikada nije bio u Liberiji.\nRekao je da je mislio da je oružje namenjeno Nigeriji, zbog, kako je naveo, prethodnih dogovora sa jednom tamošnjom kompanijom, ali tamo nije završilo. Navodno je falsifikovan podatak o krajnjem korisniku, tvrdio je Tešić. BBC je ovu aferu obradio u dokumentarnom filmu „Trgovina oružjem“ 2003. godine.\nPrema tom dokumentu, u posao je bio uključen i Orhan Dragaš, današnji direktor Međunarodnog instituta za bezbednost. Kasnije je utvrđeno da su Tešić i Dragaš nekoliko puta boravili u Monroviji, glavnom gradu Liberije.\nMreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) objavila je da je Tešić 2013. godine, nakon stupanja Srpske napredne stranke na vlast, sklonjen sa crne liste UN, a tadašnji ministar spoljnih poslova Ivan Mrkić mu je dodelio diplomatski pasoš.\nKRIK piše i da je njegovoj firmi Partizan Tek 2015. godine iznajmljena državna vila u Diplomatskoj koloniji na Dedinju, što je otkrio Saveta za borbu protiv korupcije.\n„Njegova ćerka Danijela je bila na listi SNS-a na parlamentarnim izborima 2012. godine, nakon čega se zaposlila u Ministarstvu spoljnih poslova“, piše KRIK.\nTešićevo ime se našlo i u depešama koje je objavio Vikiliks.\n„Postoji dugačka lista zločina koji su u vezi sa ovim čovekom i snabdevanje oružijem Iraka, Liberije i terorističkih režima,“ navodi Vikiliks i dodaje da je 2005. godine Tešić pokušao da uđe u Bugarsku, ali da je vraćen zbog toga što se tada nalazio na UN listi zabrane putovanja.\nPrema podacima američkog ministarstva, on trenutno poseduje ili direktno kontroliše trgovinska preduzeća Partizan Tek i Tehnoglobal Sistems , registrovane u Srbiji i Charso Limited i Grawit Limited sa sedištem na Kipru.\n„Da bi obezbedio poslovne ugovore sa različitim zemljama, a u vezi sa oružjem, Tešić je direktno ili indirektno davao mito i pružao finansijsku pomoć“, stoji u saopštenju američkog ministarstva.\nIako je na „crnoj listi“, Tešić se i dalje bavi trgovinom oružjem i posluje kao tihi partner u kompanijama kojima indirektno rukovodi i poseduje.\n„Na taj način, Tešić i dalje kontroliše mnoge, ako ne i sve aspekte poslovanja tih kompanija, uključujući i posredovanje u dogovorima i učešće u novim poslovnim prilikama, oslanjajući se na pouzdane saradnike da potpišu ugovore i da se pojave na svim javnim dokumentima“, dodaje se u saopštenju.\nKiparski dnevnik Sajprus mejl pisao je 2018. godine da su obe kompanije i dalje „aktivne“, te da se nalaze na istoj adresi u Limasolu. Jedna je osnovana 2010, a druga 2012. godine, za obe je kao „poslovna aktivnost“ naveden „uvoz oružja i municije“ a dele adresu sa tada već neaktivnom kompanijom Moon Storm Enterprises koja je u prošlosti takođe povezivana sa Tešićem.\nSlobodan Tešić u 700 reči\nIako je skinut sa liste Ujedinjenih nacija, Tešić je na „crnoj listi“ Sjedinjenih Država osvanuo 21. decembra 2017. godine, kada su mu izrečene sankcije, a on označen kao „najveći trgovac oružjem i municijom na Balkanu“.\nZbog toga je, kako navodi istraživačka mreža BIRN u martu 2018, počeo da lobira da njegovo ime bude uklonjeno sa ove liste. Za te potrebe, Tešićev pravni zastupnik u Americi angažovao je Sonoran Policy Group Inc iz Vašingtona.\nAmerička medijska kuća CNN je objavila da je ova kompanija radila sa saradnicima predsednika SAD-a Donaldom Trampom.\nTešić je i na „crnoj listi“ OFAC-a, departmana američkog ministarstva finansija zaduženog za sprovođenje trgovinskih i ekonomskih sankcija protiv država, režima i pojedinaca koji su povezani sa terorizmom, trgovinom narkoticima i oružjem.\nSnimak ubijanja žena i dece – srpskim puškama\nU diplomatskim depešama iz decembra 2009 koje je objavio Vikiliks piše da je Tešić „potpisao je ugovor vredan 78 miliona dolara sa jemenskim ministrom odbrane početkom oktobra 2009. godine, čija je realizacija planirana za januar 2010, prema navodima bugarske ambasade u Sani“.\nU njoj stoji i da su u ugovoru navedeni detalji pošiljke koja je sadržala municiju za malokalibarsko oružje, municiju za tešku artiljeriju, snajperske puške, opremu za miniranje, protivvazdušne puške i haubice.\nOve poslove je navodno obavljao preko njegove kiparske firme Moonstorm Enterprises LTD, a u njima je učestvovao njen izvršni direktor Goran Andrić, kao potpisnik ugovora sklapanih u Jemenu.\nAndrić, Tešićev najbliži saradnik i zastupnik u raznim međunarodnim poslovima, našao se na listi američkog ministarstva objavljenoj u ponedeljak.\nPored njega je tu i Nebojša Šarenac, Tešićev nećak i jedan od najbližih saradnika, takođe se u saopštenju navodi kao generalni direktor firmi Technoglobal i Partizan Tech, uz direktnu ili indirektnu povezanost u vlasništvu ili kontroli i kompanije Melvale Corporation.\nTešić je prema, pisanju Istinomera, bio protagonista još dve afere u prvoj deceniji ovog milenijuma.\nPrva se dogodila 2005. godine kada je podignuta optužnica protiv direktora marketinga kompanije Zastava oružje Radeta Gromovića zbog zloupotrebe službenog položaja koja je navodno donela dobit Tešićevoj firmi, a ticalo se izvoza oružja u Nigeriju.\nNakon toga, 2009. godine, BIA obustavlja izvoz oružja u Libiju jer se saznaje da je u posao uključena firma Melvale čiji je komercijalni direktor tada bio upravo Slobodan Tešić.\nSamo par godina kasnije, prema istraživanju Insajdera, saznalo se da je Tešić je bio jedan od učesnika sastanka između zvaničnika ministarstva odbrane Srbije tokom posete libijske delegacije koju je tada, 2013. godine, predvodio Kaled al Šarif, zamenik ministra odbrane ove zemlje za koga se kasnije ispostavilo da je bio povezan sa Al Kaidom.\nDelegacija Libije je posetila i Tešićevo preduzeće Partizan Tek. Pet meseci kasnije, Ministarstvo trgovine izdalo dozvole za izvoz oružja u Libiju, što znači da su posao odobrila ministarstva odbrane i spoljnih poslova, a da se nisu protivile ni bezbednosne službe, navodi Insajder.\nTešića tabloidi pominju i kao jednog od pregovarača za oslobađanju dvoje zaposlenih u srpskoj ambasadi u Libiji, otetih dok su se u konvoju vozili sa tadašnjim ambasadorom Srbije u ovoj zemlji, Oliverom Potežicom, i njegovom porodicom od Tripolija ka Tunisu u novembru 2015. godine.\nSlađana Stanković i Jovica Stepić su poginuli u februaru 2016. godine, navodno u američkom bombardovanju Sabrate, gde su ih otmičari držali.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić je tada izjavio da njegov resor i bezbednosne službe nisu imale nikakav kontakt sa otmičarima, kao i da nikada nisu dobili njihove zahteve.\n„Razni navodni posrednici su se javljali porodicama, ali nijedan od njihovih navodnih zahteva, bilo da je reč o finansijama, oružju ili svakakvim drugim temama, nikad nije mogao da bude potvrđen sa libijske strane, tako da se o tome nikad nije ni moglo razgovarati“, rekao je Dačić.\nRadna grupa Ministarstva spoljnih poslova Srbije još uvek nije objavila izveštaj kako su i zašto dvoje službenika ambasade oteti i gde su i kada poginuli, izvestila je televizija N1 2018. godine.\nMarinika Tepić, potpredsednica opozicione Stranke slobode i pravde, u oktobru je ponovila navode Insajdera, izjavivši da je „Tešićeva fantomska firma sa Kipra posredovala i toj trgovini“.\n„Godinu i nešto dana kasnije, stradali su Slađana Stanković i Jovica Stepić, a 2017. i Oliver Potežica“, rekla je Tepić i pozvala predsednika Srbije Aleksandra Vučića – ministra odbrane Srbije 2013. godine – da odgovori „zbog čijih interesa su oni stradali i zašto naše tužilaštvo nije reagovalo.“\n* BBC nije odgovoran za sadržaj drugih sajtova.


2000/11/15 20:04 Povratak Jugoslavije u OUN I OEBS\nWED, 15 NOV 2000 20:04:22 GMT\nPovratak Jugoslavije u OUN I OEBS\nJugoslavija Vojislava Ko�tunice nagra�ena je njenim prijemom u OUN i OEBS, osam godina nakon �to je Jugoslavija Slobodana Milo�evi�a bila ka�njena i suspendovana iz ovih organizacija. I ako su pre osam godina na listi ka�njivih gre�aka Milo�evi�a bile pore�ane ''mnoge �injene i ne�injene stvari'', na Ko�tunicinoj listi bilo je samo jedno ''dostignu�e'': Slobodan Milo�evi� vi�e nije na �elu Jugoslavije.\nBiv�a jugoslovenska zastava sa crvenom komunisti�kom zvezdom skinuta je sa Ist Rivera, a podignuta je zastava bez petokrake. Prvi komentari na Kosovu glasili su: ''Spu�tena je zastava jedne mrtve dr�ave, da bi se podigla zastava jedne nepostoje�e dr�ave''. Ali, nezavisno od ironije i ovakvih komentara, prijem Jugoslavije (Albanci je jo� uvek nazivaju tzv. Jugoslavija ili ono �to je ostalo od Jugoslavije) u OUN i kasnije OEBS bio je korak koji nije odu�evio Albance. Oni su isprva ocenili da se radi o jednom ishitrenom koraku. Prema brojnim lokalnim posmatra�ima, radilo se o ''najve�oj nagradi novom nacionalisti�kom lideru u Beogradu''. Drugi, pak, pesimisti�niji u svojim ocenama tvrde da deo me�unarodnog faktora ''okajava grehe'' prema Jugoslaviji zbog kampanje bombardovanja. Bez obzira na to �to je prvi �ovek NATO Lord D�ord� Robertson izjavio da se ''ne�e isplatiti nikakva ratna od�teta Jugoosaviji, za mnoge na Kosovu upravo je povratak Jugoslavije u OUN I OEBS bila najve�a isplata.\nAlbanske politi�ke patije su u svojim prvim izjavama koje su kao i ina�e bile takore�i identi�ne, istakle su da bi ''Ko�tunica trebao da ispuni nekoliko temeljnih uslova, kao �to je osloba�anje albanskih zatvorenika koji se dr�e po zatvorima u Srbiji, rasvetljavanje sudbine nestalih, pla�anje ratne od�tete i posebno saradnja sa Ha�kim tribunalom za ratne zlo�ine''. Ni jedan od ovih uslova nije ispunjen. Ko�tunica je pobedio samo jednom pismenom ''molbom''...\nDemokratski savez Kosova (DSK), mo�da vi�e u cilju smirivanja javnog mnjenja, preko potpredsednika Kol Berishe je izneo stav da je to ''ipak jedan kredit me�unarodne zajednice �iju �e kamatu Ko�tunica skupo platiti''. Po njemu, to je na prvi pogled jedna �argarepa koja bi se veoma brzo mogla pretrvoriti u �tap na Ko�tunicinim le�ima. On je �ak ''uverio'' simpatizere njegove partije (koja je na lokalnim izborima dobila 58 odsto glasova), da se ne pla�e promena u Beogradu niti procesa koji se odvijaju oko Beograda.\nRivalska partija DSK, Demokratska partija Kosova (DPK) biv�eg politi�kog lidra OVK Hashima Thacija ocenila je ishitrenim prijem Jugosolavije u OUN i OEBS. Bardhul Mahmuti, predstavnik za spoljnu politiku u ovoj partiji je izneo da su ''promene u Srbiji bile dovoljne za neke me�unarodne faktore da usredsrede anga�ovanje politi�ke energije prema Beogradu''. Po njemu, na �elu tih nastojanja stoje oni faktori koji su uvek bili saveznici Srbije. Ova partija je iznela da �e se anga�ovati u pronala�enju saveznika koji �e se boriti za nezavisnost Kosova. S druge strane, do definitivnog re�enja njegovog politi�kog statusa, Kosovo bi po DPK trebalo da ima poseban status u svim me�unarodnim strukturama.\nBilo kako bilo, prijem Jugoslavije u OUN je ''aktivirao'' politi�ke i nepoliti�ke subjekte, analiti�are i nezavisne posmatra�e na Kosovu, koji su se upustili u dugi niz �pekulacija, ocena, i ironi�nih pristupa ovoj temi. Neki od njih su ustvrdili da se ''svet pokazao neodgovornim'', drugi su pak govorili da se to ''ne ti�e mnogo Kosova, jer je ono poseban entitet'', tre�i su pak mi�ljenja da �e to ipak ''ote�ati proces pregovaranja o kona�nom statusu Kosova''.\nSlu�ajno ili ne, na dan kada je Jugoslavija u�la na ''velika vrata'' u OUN, u Pri�tini su �lanovi Nezavisne me�unarodne komisije za Kosovo i njen predsednik Ri�ard Goldston obja�njavali pojedinosti svog predloga ideje o ''uslovnoj nezavisnosti za Kosovo''. Bio je to prvi predlog jedne me�unarodne komisije za koju ''nezavisnost Kosova'' nije vi�e tabu tema. Me�utim, neki albanski politi�ki predstavnici su izneli stav da su ''otvorene diskusije o mogu�nosti sticanja nezavisnosti Kosova'' odigrale ulogu svojevrsne dimne zavese, iza koje su se igrale druge igre koje imaju za cilj sankcionisanje aktulenih doga�anja''. Poznato je dakako, da Rezolucija 12 44 Saveta bezbednosti OUN status Kosova vidi u okviru jugoslovenske federacije. Bilo to i fomalno, ova Rezolucuja priznaje jugoslovenski suverenitet na Kosovu, a to je vi�e nego neprihvatljivo za albanske predstavnike.\nOni se posebno pribojavaju odre�ene ameri�ke uloge oko prijema Jugoslavije u OUN. To pitanje je podsticano od strane ''balkanskog buldo�era'' Ri�arda Holbruka, koji je samo dva meseca ranije, kada je u Beogradu jo� uvek vladao Milo�evi� zatra�io skidanje jugoslovenske zastave ispred zgrade OUN. Sada je upravo Holbruk pitanje prijema SRJ gurao napred i to samo nekoliko dana nakon �to je zavr�io turneju po Jugoisto�noj Evropi. Ameri�ke diplomate u Pri�tini su obe�avale da ne�e biti promena u njihovoj politici prema Kosovu i da nezavisnost ostaje jedna od otvorenih opcija o kojoj teba da odlu�e narodni regiona. Me�utim, ovde se komentari�e da ove izjave dolaze od strane administracije �iji se mandat zavr�ava u roku od nekoliko meseci...\nAlbanski politi�ki predstavnici kao da su sada izmenili svoje zahteve. Pozivaju�i se na visoke ocene o tek zavr�enim lokalnim izborima, oni istrajavaju na ubrzanom odr�avanju op�tih izbora. Prema njima, iz ovih izbora bi proiza�le rukovode�e strukture sa posebnim legitimitetom. Osim toga, oni zahtevaju i privremeni Ustav i funkcionisanje Kosova kao posebnog entiteta. Tada bi se otvorile i realne mogu�nosti za pregovore o defintivnom statusu Kosova, koje po njima svakako treba da bude odvojeno od Jugolsavije...\nIpak, oni pa�ljivo �ekaju i prate razvoje u Republici Crnoj Gori i definisanje odnosa ove Republike sa Srbijom. Ako bi Crna Gora odlu�ila posredstvom Referenduma o svojoj sudbini, onda, pitaju se oni, ko bi mogao da Kosovu tako �to zabrani? Me�utim., Albancima je jasno da se ''aklamacija u Savetu bezbednosti i u Generalnoj skup�tini OUN za prijem Jugoslavije ne mo�e ponoviti i kada je re� o sudbini Kosova''.\nBilo kako bilo, stavljanje u agendi pitanje finalnog statusa Kosova i sve �e��e pominjanje (bez rukavica) mogu�nost sticanja njegove nezavisnosti, Albancima uliva nadu da bi ''bilo kakvo nastojanje za o�uvanje, �ak i simboli�kog suvereniteta Jugoslavije nad Kosovom ''bila jo� jedna avantura me�unarodne zajednice i njene dosada�nje kolosalne investicije za mir na Kosovu''. Mnogi ovda�nji analiti�ari veruju da ve� prolazi vreme '' zapadnoevropske nostalgije za Titovom Jugoslavijom'', koja se po njima ne mo�e ponoviti...


Neobična zbirka Indonezije u Adligatu\nTanjug 10. decembra 2018. 13:10\nBEOGRAD – Iz Indonezije su u Udruženje za kulturu, umetnost i međunarodnu saradnju Adligat stigle vredne slike, predmeti i rukopisi za Zbirku Indonezije koje ovo udruženje formira u saradnji s nekoliko uglednih institucija najveće muslimanske države na svetu, saopštili su danas iz Adligata.\nSlavni indonežanski književnik, počasni član Adligata Seno Gumira Ađarma, poslao je u Beograd rukopis svog dnevnika o putovanju po Borneu, neobjavljen i napisan pre više decenija, koji je, zajedno sa njim, preživeo brodolom i plivao po Javanskom moru.\nIndonežanski intelektualci su, zahvaljujući ambasadorki Adligata u Indoneziji, najvećem srpskom ekspertu za taj deo sveta, Hristini Nikolić, postali izuzetno zainteresovani za kulturne aktivnosti ovog srpskog udruženja.\nTako su počasni članovi Adligata upravo postali i jedan od najzačajnijih živih pesnika Indonezije Separdi Đoko Damono, koji je Muzeju knjige i putovanja poklonio više svojih potpisanih dela, a poklanjanje svojih rukopisa najavio je i Putu Viđaja, ugledni dramaturg, pisac i pozorišni režiser.\nNajznačajniji indonežanski pisci upravo su poslali u Beograd tridesetak svojih potpisanih dela, a na putu je i više od pola tone knjiga i predmeta za najvažniju zbirku Indonezije u ovom delu sveta.\nKao poseban kuriozitet u muzeju posetioci mogu probati i kopi luvak kafu, napravljenu od zrna kafe izvađenih iz izmeta jedne male životinje.\nU Adligat su nedavno već stigli važni egozotični eksponati iz udaljenih plemena ostrva Sulavesi, koja je, posle proputavanja ovim ostrvom, u Beograd doneo osnivač Adligata Viktor Lazić.\nMeđu eksponatima koji se već mogu videti u stalnoj postavci Muzeja knjige i putovanja nalaze se ratničke kacige, ogrlice i maske domoradaca, te originalne nadgrobne tau-tau lutke, mačete i odelo od kostiju vodenog bivola naroda Torađa.\nLazić je većinu eksponata dobio na poklon pošto je učestvovao u neobičnim ritualima ovog plemena, uključujući vađenje mrtvih iz grobova.


Revolucionarna MX4D tehnologija stiže u Cineplexx Delta City - LookerWeekly.com magazin\nCineplexx Delta City će se od 15.novembra naći u prestižnoj grupi odabranih bioskopa na svetu u kojima je moguće gledanje filmova u ekskluzivnojMX4D tehnologiji. Nova, četvrta dimenzija filma, dobija se uz pomoć čak 14 različitih specijalnih efekata, koje proizvodi ekskluzivna oprema u posebno opremljenoj MX4D sali.\nKiša, vetar, magla, mehurići, pa čak i sneg, samo su deo efekata koji će gledanje filma u jedinom 4D bioskopu u Beogradu učiniti nezaboravnim iskustvom, za sva čula.\nPripremite se da osetite i gledate film čitavim telom, jedino u bioskopu Cineplexx Delta City od 15. novembra.\nPod sloganom „Bez granica”, od 25. do 29. oktobra 2018. sa velikim uspehom održan je 34. Beogradski džez festival u organizaciji i produkciji Doma omladine Beograda. Srbija je tih dana bila centar sveta kad je u pitanju...


Cena novogradnje u Beogradu porasla 25% u odnosu na 2013. – Family Investment\nPosted on 28/10/2018 14/11/2018 by familyinvestment\nKvadratni metar stana u novogradnji u Beogradu skuplji je za oko 25% nego 2013, a ova godina predstavlja bum za tržište nekretnina po velikom broju izdatih građevinskih dozvola i izgrađenih stanova, kao i po njihovoj prodaji, kažu u firmama koje se bave nekretninama, a prenosi anjug.\nProsečna cena kvadrata stana u novogradnji u Beogradu je, u zavisnosti od lokacije, bila između 1.500 i 1.900 EUR, a sada se kreće od 1.700 i 1.800 do 2.200 EUR po kvadratu, kaže direktor firme West Properties Vladimir Popović.\nPopović je za Tanjug rekao da se procenjuje da je u prvih osam meseci ove godine na tržištu nekretnina izvršeno oko 1,6 milijardi evra transakcija.\nTatjana Vesnić iz Konstruktor konsaltinga je rekla da je tržište nekretnina u Srbiji u sve boljem stanju, posebno poslednjih godina i to iz nekoliko razloga.\n– To su prvenstveno sve veće i veće strane investicije, samim tim se obim poslovanja povećava kada je u pitanja izgradnja fabrika, a ukoliko pričamo o stambenim objektima i tu je bolje stanje takođe zbog stranih investicija – kaže Vesnić za Tanjug.


Kapiten reprezentacije Srbije u "Veprovima" | InfoKG - Mesto gde se informišem\nKapiten reprezentacije Srbije u "Veprovima"\nSreda, 11 Januar 2017 13:00Autor: Branko Vukašinović\nSrpski reprezentativaca, Strahinja Stepović novo je u nizu pojačanja aktuelnih državnih prvaka, Divljih veprova za predstojeću sezonu.\n“Već par godina priželjkujem da se vratim da odigram sezonu u Srbiji. Sviđa mi se koliko je fudbal ovde napredovao i drago mi je da mi se ukazala prilika. Pregovarao sam sa par timova, nisam uspeo da se dogovorim, a zatim sam stupio u kontakt sa Džošom Hepnerom mojim bivšim trenerom iz Kraljevskih kruna i velikim prijateljem i sa njim otpočeo pregovore. Odlučio sam se za Veprove jer su godinama unazad jedan od najboljih timova u Srbiji i bili su spremni da ponude ono što meni treba”, izjavio je Stepović.\nStepović je jedan od najboljih igrača reprezentacije Srbije. Debi u dresu sa državnim grbom imao je 2015. godine, kada je bio najzaslužniji za pobedu u prijateljskom susretu sa Italijom (34:31), a potom je odličan bio i u meču baraža sa Mađarima (56:0). Mnogi njegov izostanak sa prošlogodišnjeg B Prvenstva Evrope u Italiji, zbog zdravstvenih razloga, vide i jedan od ključnih razloga za poraz u finalu od domaće selekcije (17:14). Upravo iz reprezentativnih okupljanja juniorskog i seniorskog tima poznaje većinu novih saigrača.\n“Poznajem dosta momaka iz Veprova, što iz reprezentacije, što iz mlađih selekcija dok smo igrali jedni protiv drugih i siguran sam da ću se odlično uklopiti. Očekujem duplu krunu i verujem da ekipa to može da postigne” smatra Stepović.\nSportski direktor Veprova, Mirko Ćirić, zadovoljan je obavljenim poslom u dosadašnjem delu predsezone.\n“Posle par inostranih pojačanja, koja će se uskoro priključiti ekipi, veoma sam zadovoljan i potpisivanjem sa jednim od najboljih domaćih igrača, Strahinjom Stepovićem. Ovo mi je posebno drago, jer mislim da je Strahinja sjajan momak i sportista, i veliko mi je zadovoljstvo da možemo da okupimo naše najbolje igrače u našoj ligi i time podignemo kvalitet fudbala u Srbiji. Očekujemo da Strahinja izraste u jednog od lidera tima ove sezone, a možda i u godinama koje dolaze”, rekao je Ćirić.


Buš: Al Kaida pokušala da Irak pretvori u lansirnu platformu za napade na SAD\nPredsednik Buš je izjavio da su lideri Al-Kaide pokušali da pretvore Irak u lansirnu platformu za napade na SAD. Obraćajući se diplomcima Akademije obalske straže u Kontektikatu, predsednik je rekao da postoje čvrsti dokazi da je operativcima Al Kaide u Iraku 2005. godine naloženo da počnu da planiraju napade na američke ciljeve izvan Iraka. Buš je ukazao na vezu lidera Al Kaide i njegovih pristalica u Iraku, navodeći da novoobjavljene informacije pokazuju da je namera Bin Ladena – jasna.\n”Ako Al Kaida može da nas istera iz te zemlje, Osama bin Laden veruje da oni mogu da stvore od Iraka novo terorističko utočište,” istakao je američki predsednik.\nBuš je dodao da je izvestan broj terorističkih zavera osujećen, a da je nekoliko Bin Ladenovih pristalica u Iraku uhvaćeno ili ubijeno.\n“Takvi uspesi su zadali udarac Al-Kaidi i potvrda su našeg uspeha u jačanju obaveštajnog sektora, bliske saradnje sa našim partnerima u inostranstvu i održavanja pritiska na naše neprijatelje”, poručio je Buš, ali je naglasio da Al-Kaida ostaje krajnje opasna i odlučna. Predsednik je kazao da Osama bin Laden smatra demokratski Irak opasnim za samo postojanje te organizacije, što znači da će vodja Al Kaide učiniti sve što može kako bi potkopao krhku iračku vladu.\nKritičari kažu da Buš nastoji da skrene pažnju sa tekućeg krvoprolića u Iraku. Bivši senator Džon Edvards, demokratski predsednički kandidat, rekao je da predsednik odbija da prizna da je njegova ratna politika - neuspešna. Edvards je rekao jednoj spoljnopolitičkoj tink-tenk organizaciji u Njujorku da Buš ignoriše poruku koju su mu uputili američki birači novembra prošle godine, kada su izabrali demokratsku većinu u Kongresu. “ Predsednik koristi stranačku podeljenost u vezi sa ratom u Iraku, i to stalno čini”, podvukao je Edvards.\nSavetnica Bele kuće za unutrašnju bezbednost Fren Taunsend branila je odluku da se objave deklasifikovane informacije u vreme žestoke debate o predsednikovoj politici u Iraku. Taunsend je rekla novinarima da su podaci objavljeni kada su istražitelji procenili da je došao trenutak da se to učini, ističući da vreme objavljivanja nije bilo politički motivisano.


Kako sada stvari stoje, prvi teniser sveta baš i nema neke ogromne šanse da osvoji titulu, ako je verovati vodećim svetskim kladionicama.\nU poslednjem finalu Otvorenog prvenstva Francuske, Rafael Nadal je Đokovića deklasirao, a kako je Španac rekorder tog turnira sa čak 13 osvojenih pehara, on je i ove godine najveći favorit.\nTome u prilog idu i kvote koje su obelodanjene na samom startu ovog grend slema. Nadal je, i pored nešto lošijeg uvoda u "sezonu na šljaci" titulom na mastersu u Rimu (u finalu je pobedio Đokovića) svrstan na prvo mesto kandidata za pehar na Rolan Garosu, a kvota na njegovu pobedu je 1,80. Novak Đoković je drugi na listi favorita, sa prilično velikom kvotom - 5,5.\nIza sarpskog tenisera se nalazi Stefanos Cicipas čiji potencijalni trijumf donosi šest puta veću zaradu od uloga, dok Rodžer Federer nije ni među deset favorita. Oni koji veruju u Švajcarca bi eventualnim njegovim trijumfom dobili 70 puta veću svotu, od uložene.\nNakon osvojenog trofeja u Beogradu, Đoković učešće na Rolan Garosu počinje u utorak protiv Tenisa Sandgren. Amerikanac ne bi trebalo da bude ozbiljnija prepreka za našeg asa, koji ima četiri poraza u tamošnjim finalima, tri od Nadala i jedan od Vavrinke, te jedan trijumf nad Marejem.


Ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin upozorio je danas da će ulaskom Srbije u EU bilateralne poslovne veze pretrpeti značajne promene i s tim u vezi pozvao na razgovore o prilagođavanju sporazuma novim uslovima.\n“Ne bismo hteli da naše bilateralne poslovne veze stradaju prilikom pristupanja Srbije EU”, rekao je Čepurin na panelu u okviru “16. Srpskog ekonomskog samita”.\nPrema njegovim rečima, promene će se odraziti pre svega na režim slobodne trgovine.\n“EU čini jedinstven ekonomski prostor, i zemlje članice ne mogu da budu u posebnim ekonomskim odnosima i ujedno zajedno u slobodnim trgovinskim zonama sa trećim zemljama”, kazao je Čepurin.\nNakon pristupanja Srbije EU zona slobodne trgovine Srbija-Rusija ili Srbija-Evroazijska ekonomska unija biće prinuđena da prestane da funkcioniše.\n“To će dovesti do kvarenja uspostavljenih trgovinskih tokova Srbije i Rusije, i kao posledica do gubitaka privrendih subjekata dveju zemalja po više trgovinskih pozicija”, ukazao je ruski diplomata.\nUkidanje režima slobodne trgovine i prelazak Srbije ka jedinstvenoj carinskoj uniji EU, prema njegovim rečima, dovešće do poskupljenja ruskog i srpskog izvoza, koji se danas prema Sporazumu o slobodnoj trgovini ostvaruje bez preuzimanja carine, a deo artikala će zameniti proizvodi trećih zemalja.\nSrbija će kako je rekao posle pristupanja EU morati da se pridruži jedinstvenom spoljnopolitičkom stavu zemalja Unije sa svim posledicama koje iz toga proističu.\n“Koliko će se čuti glas Beograda prilikom formiranja spoljne politike EU mi ćemo videti. Danas tamo diriguju male ali veoma agresivne zemlje čiji je stav daleko od stava Srbije”, rekao je Čepurin.\nOn je upozorio i da pristupanje EU može imati negativne posledice i po saradnju dve zemlje u oblasti energetike.\nPodsetio je da je naporima EU bio sahranjen perspektivni i korisni projekat za Srbiju “Južni tok”.\nIstovremeno je rekao da je Moskvi poznat principijelni stav rukovodstva Srbije o očuvanju prijateljskih odnosa sa Rusijom u svim oblastima, uključujući i privredu.\n“Već sada očigledno je da je neophodno na stručnom nivou prilaziti adaptaciji pravnog osnova saradnje u novim uslovima. Radni mehanizam može biti kako bilateralni, tako i uz angažovanje evrospkih stručnjaka”, rekao je Čepurin.\nOn je naglasio da je logično da se ti razgovori, koji treba da imaju za cilj izbegavanje suviše prepreka za obostranu korisnu saradnju u Evropi, vode paralelno sa predprisutpnim pregovorima, možda i preko novih mehanizama rusko-srpske saradnje, koji će, kako se nada, biti stvoreni.\nČepurin: Znamo ko su majstori “zavadi pa vladaj Evropom”


Politika\t31.12.2016 13:33\nKartel od januara snižava proizvodnju za oko 1,2 miliona barela crnog zlata. Ostaju neokrnjene samo pošiljke Kini, Japanu i Južnoj Koreji\nBerze pred novu godinu veruju da će OPEK od 1. januara stvarno smanjiti proizvodnju crnog zlata za oko 1,2 miliona barela dnevno, o čemu je kartel – mimo svih očekivanja posmatrača – uspeo da se među sobom dogovori krajem novembra u Beču.\nTekuće poverenje berzi u reč OPEK-a izražena je u novčanim vrednostima: naime, cena barela severnoatlantske nafte (tipa „brent”) postojano raste već dve sedmice, da bi juče dostigla vrednost od 57,26 američkih dolara.\n„Cena nafte kretaće se u 2017. u rasponu 60–70 američkih dolara”, prorekao je ove sedmice Eulohio del Pinjo, ministar energetike Venecuele. Priželjkivani rast cene strateške sirovine direktno zavisi od kursa američkog dolara (valute u kojoj se uglavnom obračunava petrotrgovina), zaliha crnog zlata u SAD i od snage OPEK-a da održi novembarsko obećanje o sinhronizovanom zavrtanju slavina.\nPrve najave ukazuju da su članice OPEK-a uglavnom uvidele da im se isplati da dejstvuju zajedno. Irak će smanjiti proizvodnju za 100.000–200.000 barela od januara, najavio je Džabar el Luaibi, ministar energetike te zemlje, pri čemu iz Kurdistana najavljuju da se neće pridržavati tog „stranog dogovora”. Venecuela će od nove godine sniziti proizvodnju za oko 95.000 barela, poručuje zvanični Karakas.\nU međuvremenu, decembarski poslovni potezi Saudijske Arabije, a za njom i Kuvajta ukazuju da su vodeći zalivski petrosnabdevači mušterije unapred i bez javne objave, podelili na važne i manje važne, shodno tempu privrednog rasta.\nTa podela mušterija vidljiva je već i iz ovogodišnjih poruka zalivskih naftaša rafinerijama u Aziji i na Zapadu, kao i profilu iznajmljenih tankera na pojedinim frekventnim petrorutama, javljaju američka agencija Blumberg i britanski Lojds List.\nNaime, u prvih devet meseci 2016. Saudijska Arabija je upućivala 3,1 milion barela dnevno ključnim azijskim kupcima poput Kine, Japana i Južne Koreje. U pravcu obe Amerike naftna pošiljka Rijada bila je teška 1,2 miliona barela dnevno, dok je do Evrope odatle stizalo samo 836.000 barela crnog zlata dnevno.\nNakon odluke OPEK-a da smanji proizvodnju, saudijska državna naftna kompanija „Aramko” obavestila je pet vodećih rafinerija u Aziji da njihove ugovorene isporuke za 2017. ostaju neokrnjene. Saudijska Arabija je pri tom kupcima u jugoistočnoj Aziji smanjila „porcije” za 2017, dok je trilingu najjačih kupaca: Kini, Japanu i Južnoj Koreji prodala sve tražene količine.\nIstovremeno, Aramako je kupce u Evropi i Severnoj Americi krenuo da obaveštava o smanjenju isporuka, u pojedinim slučajevima čak za petinu. Osim smanjenih količina usmerenih ka Zapadu u 2017. zalivske članice OPEK-a menjaju i sastav paleta nafte koje nude na tržištu (one teže vrste su jeftinije, pa će ih biti verovatno manje u ponudi).\n„OPEK želi da zadrži ulogu ključnog snabdevača Azije. Izbor tankerskih ruta kartela u 2017. ukazuje da će doći do restrikcije tokova njihove nafte prema SAD i Evropi”, ističe konsultantska kuća „Petromatriks” iz Ciriha.\nUsredsređenost OPEK-a na potrebe azijskih kupaca znači da će kupcima na Zapadu biti na raspolaganju veći deo proizvodnje sirove nafte u Crnom moru, Zapadnoj Africi i u Severnom moru. Agresivnim zaletom na kupce u Aziji, OPEK će nastojati da uskrati pristup zapadnijem krilu proizvođača na taj teren. Kako će Saudijska Arabija, Rusija i Iran sinhronizovati petromarketing u Aziji iduće godine, kada OPEK i još 11 država smanje zbirno proizvodnju za oko 1,8 miliona barela dnevno, nije još jasno.\nU međuvremenu, deo nafte koja se proizvodi u Libiji i Gvinejskom zalivu daleko je kvalitetnija (ima manje sumpora) od zalivskog crnog zlata. „Kvaka 22” je u činjenici da je većina rafinerija na Zapadu odavno „štelovana” za preradu nafte sa Arabijskog poluostrva.


5 načina da se rešite briga i živite bez stresa - Zdrava i prava\n5 načina da se rešite briga i živite bez stresa\n2. Ako i dalje ne možete da se oslobodite briga, odredite sebi vreme kad se njima bavite. Dajte sebi 10 minuta za brige ujutru i odbijte da brinete do popodnevnih “10 minuta za brigu”. Kasnije skraćujte ovo vreme.\n3. Postavite sebi pitanje – da li je ikada došlo do neke promene kao direktne posledice vaše brige? Zapitajte se sledeće: “Da li to što brine o politici, berzi ili vremenskoj prognozi može da utiče na ta pitanja? Ako brinem da se moje dete ne povredi, da li time mogu da utičem da se ne desi nesreća?”


"Gradske pijace": Na spisku za javnu nabavku i štikle | Novosti.RS\nGradske pijace: Na spisku za javnu nabavku i štikle\nčetvrtak, 15. 06. 2017. u 22:15\nNajnoviji spisak nabavke javnog komunalnog preduzeća "Gradske pijace" sadrži i 34 para ženske obuće. Kupuju cipele od prirodne kože sa ukrasnim kaišem\nOsim onih sa štiklom, preduzeće planira da kupi još 17 pari dubokih ravnih cipela za dame. Ali, ne bilo kakve. Navodi se da sa spoljašnje strane moraju da budu takođe opremljene ukrasnim kaišom sa šnalom i da se zatvaraju rajsferšlusom.\nZanimljiv je uslov da ova vrsta "zaštitne opreme" treba da bude lepljena!\nUz navedene karakteristike obuće, napomenuto je da ponuđači dostave izveštaj o njenom ispitivanju koje je uradila akreditovana ustanova iz Srbije. Naručilac traži i uputstvo za upotrebu i održavanje kožnih cipela.\nU dokumentu je objašnjeno da su ovo okvirne količine, a preduzeće će posle zatvaranja tendera odrediti koliko im je komada zaista potrebno.\nNajavljeno je da će dospele ponude biti otvorene sutra u 12.30 u prostorijama naručioca, JKP "Gradske pijace", u Živka Karabiberovića 3 i da svako zainteresovan može tome da prisustvuje.\n"GRADSKE pijace" u sklopu javne nabavke "Lična zaštitna oprema" naručile su, osim ženske obuće, 140 pari plitkih cipela, 130 dubokih, 20 gumenih čizama i četiri para klompi. Preduzeće planira da kupi i pantalone za rad sa tregerima, bluze, odelo za varioce, naočare za zavarivanje, rukavice...\nDO KADA CEMO CUTATI?


Dodao je da i članovi Vlade nedvojbeno podržavaju započete procese promjene vlasti\nMario Nenadić, koji je u srijedu podnio ostavku na funkciju premijera Kantona Sarajevo, danas je istakao da insistira na tome da do ponedjeljka dođe do promjene vlasti u bilo kojoj proceduri, ili prihvatanjem njegove ostavke ili izglasavanjem nepovjerenja Vladi u Skupštini KS, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Moja ostavka je u skladu za Zakonom o Vladi i poslovnikom Skupštine KS. Uslijedila je nakon što je 18 zastupnika podnijelo Skupštini prijedlog za glasanje o nepovjerenju Vladi KS. Ja ovim činom želim, prije svega, ubrzati proces uspostave nove vlasti s obzirom na vrlo složenu situaciju u KS kada se radi o pandemiji koronavirusa. Želim na svaki način dati podršku uspostavi vlasti da do iste dođe što prije“, naglasio je Nenadić.\nPrema njegovim riječima, u trenutku kada je potpuno jasno da postoji većina o izglasavanju nepovjerenja Vladi KS, njegova ostavka je usmjerena u svrhu uspostave nove funkcionalne Vlade čije će odluke i potezi imati prohodnost u Skupštini KS.\n“Pokušavam na odlasku, a za to sam se borio i tokom čitavog svog mandata koji je trajao oko osam mjeseci, uspostaviti jednu novu praksu sa puno više političke tolerancije, sa etabliranjem nekih novih principa, koji možda izazivaju nepovjerenje, pa i zbunjenost dijela javnosti, ali će na prvo mjesto staviti interes građana Kantona Sarajevo. Ja ću podsjetiti da dolazi treći saziva Vlade u samo godinu i 11 mjeseci ovog četverogodišnjeg mandata te apelujem na sve političke stranke i građane KS da je neophodno da im pružimo punu podršku i pomoć u ovim teškim vremenima za KS“, kazao je Nenadić.\nDodao je da i članovi Vlade nedvojbeno podržavaju započete procese promjene vlasti.\n“Svi smo svjesni da je situacija na terenu jako složena, komplicirana. Bili smo u moratoriju tačno 51 dan i mislimo da djelimična relaksacija moratorija, koja se dogodila prekjučer na Skupštini, nije dovoljan argument da se ova Vlada zadrži na dužnosti niti dana, nakon narednog ponedjeljka, kada je zakazana sjednica o izglasavanju nepovjerenja Vladi. Zatražio sam da predsjedavajući Skupštine ostavku odmah uputi u daljnju proceduru i potvrđivanje od strane Skupštine KS“, rekao je premijer KS.\nPoručuje da je prilikom upućivanja ostavke računao na to da može doći do politizacije njegove odluke te da je iz tog razloga jasno kazao da u slučaju da Skupština KS, ipak, ostane pri pokrenutoj proceduri izglasavanja nepovjerenja Vladi, potvrđuje da je saglasan i sa tom procedurom.\n“Želio bih zahvaliti i građanima i samoj opoziciji i poziciji u vlasti. Mislim da niko u ovom procesu nije bio netolerantan, mislim da su i izjave opozicije bile vrlo prihvatljive, logične, opravdane, ali ja na ovaj način želim da potvrdim da insistiram da u ponedjeljak u bilo kojoj proceduri dođe do ili izglasavanja nepovjerenja ili prihvatanja ostavke“, istakao je Nenadić.\nNa kraju je kazao da će do uspostave nove vlasti aktuelna Vlada rješavati samo hitne neodložne situacije, kao što su nužne javne nabavke i zapošljavanje u oblasti zdravstva.


Ciciban liga 2010: Real Niš : Šampion Nais 3:1 | Škola fudbala ŠAMPION NAIS\nCiciban liga 2010: Real Niš : Šampion Nais 3:1\nCicibani 2010 godište odigrali su danas na veštačkoj travi u Brzom Brodu utakmicu sa vršnjacima iz Real Niša. Naša ekipa pružila je dobru partiju međutim rezultat ove utakmice je krajnje nerealan po prikazanom na terenu jer da smo iskoristili samo polovinu prilika današnju utakmicu bi pobedili. Od starta naša ekipa je imala inicijativu i prvu priliku ne koristi Pavle Cvetkov kada je izašao levo iskosa sam ispred gola šutirao ali lopta je zakačila golmana rivala i otišla u korner. Lepo smo gradili napade od našeg do protivničkog gola ali lopta jednostavno nije htela u mrežu. Već sredinom prvog dela primamo gol iz kontre kada je igrač Reala iz drugog plana pobegao našim čuvarima i plasirao loptu u mrežu za 1:0. Inicijativa naših igrača se nastavlja, kapiten Uroš Petrović je izdržao par duela na sredini terena izašao sam ispred gola ali šutira direktno u golmana. Kolosalna prilika za Pavla Cvetkova u finišu prvog dela kada je dobio odličnu loptu na levoj strani od Uroša Petrovića izašao sam ispred gola ali “bravuru” pravi golman Reala. A onda je usledila nesmotrenost u našoj odbrani lopta iz auta je prebacila Uroša Petrovića igrač protivnika ga okreće u duelu i asistira na drugu stativu svom saigraču koji ne greši i to je 2:0. Tako se otišlo na odmor.\nU nastavku bolja partija naših dečaka, plenili smo pas igrom ali lopta nije htela u mrežu. U prvim minutima nastavka usledilo je pravo “bombardovanje” gola Reala, Uroš Petrović je povukao loptu, raspalio po njoj, golman Reala brani lopta se odbija do Lazara Petkovića koji šutira lopta pođaga igrača Reala odbija se do Pavla Cvetkova koji je uzdrmao prečku i lopta nesrećno odlazi kraj gola. Napadi “šampiona” se nastavljaju Sava Stamenković je razgrnuo nekoliko igrača protivnika, ulazi u kazneni prostor i biva srušen i to je “penal” za “šampione”. Pavle Cvetkov je namestio loptu ali danas nesavladivi golman Reala brani njegov udarac. Već u sledećem napadu Pavle Cvetkov šutira rezervni golman Reala ispušta loptu na koju natrčava Sava Stamenković i smanjuje na 2:1. Međutim u finišu meča naša ekipa je krenula na sve ili ništa i primili smo gol iz kontra napada za konačnih ali nerelanih 3:1. Bitno je da smo pružili solidnu partiju i idemo dalje!!.\nComments Off on Ciciban liga 2010: Real Niš : Šampion Nais 3:1 Read More


Savjet ministara odbio prijedlog Službe za strance: Tražili pola miliona, dobili 100.000 KM – MAXImix Digital\nSavjet ministara odbio prijedlog Službe za strance: Tražili pola miliona, dobili 100.000 KM\nSARAJEVO – Vijeće ministara BiH nije prihvatilo prijedlog Službe za strance da im zbog povećanog priliva migranata odobri dodatnih pola miliona, već će na račun ove institucije biti doznačeno nešto više od 100.000 KM.\nNaime, kako saznajemo, Služba za strance tražila je povećanje budžeta zbog povećanog priliva migranata i nedovoljnih kapaciteta, te za plate. Odobren im je samo iznos koji će omogućiti pomoć zbog priliva migranata.\nProšle godine budžet Službe za strance bio je 8,5 miliona KM, a ove 8,6 miliona KM.\nVeliki priliv migaranta nastao je kada je prekinuta migrantska ruta preko Srbije prema Hrvatskoj i Mađarskoj, koji su željeli da se dočepaju EU.\n“Jedan broj tih migranata, oko 10.000, ostao je zaglavljen u Srbiji, odnosno između Srbije i Grčke, i oni polako cure iz tog područja”, rekao je Dragan Mektić, ministar sigurnosti BiH.\nNakon toga otvorila se nova ilegalna migrantska ruta iz Grčke, te manji krak prema Hrvatskoj preko Albanije, Crne Gore i BiH. Tim putem sve češće migranti idu kako bi stigli na zacrtano odredište u EU.\nMektić je istakao da je ukazivao na ovaj problem na više sastanaka na nivou EU u Briselu i Varšavi.\n“Ti podaci o broju migranata koji nas opterećuju možda nisu veliki za EU, ali za nas predstavljaju ozbiljan problem. Zamolio sam institucije EU, prije svega Agenciju EU za nadzor spoljnih granica (Fronteks), da se posvetimo tome, jer će na nivou godine biti znatan broj migranata koji neće opteretiti samo BiH, već i EU”, naveo je Mektić.\nDa su migranti problem, pokazuje i podatak Granične policije BiH, koja je u petak saopštila da je od 1. do 19. januara otkrila 61 državljanina zemalja visokog migracionog rizika u pokušaju ili neposredno nakon ilegalnog prelaska granice BiH.\n“U najvećem broju otkriveni su državljani: Pakistana 12, Sirije i Kosova po 11, Avganistana osam, Maroka šest, Irana i Alžira po četiri, Palestine i Libije po dva i Tunisa jedan”, naveli su u Graničnoj policiji i dodaju da su ilegalni migranti otkriveni na području Trebinja, Višegrada, Zvornika, Velike Kladuše, Foče, Bijeljine, Bihaća, Brčkog te Posušja. Ističu da je 31 lice spriječeno da uđe u BiH na način da su odustali od pokušaja prelaska granice zbog angažovanja pripadnika policije na graničnoj liniji izmedu BiH i Crne Gore, van graničnih prelaza.\n“Poduzimamo niz preventivnih i represivnih mjera i radnji u cilju nadziranja državne granice: ophodnje, nadzor i osmatranje, prikupljanje obavještajno-sigurnosnih podataka, postavljanje zasjeda i kontrolnih punktova, te provedbe operativnih akcija i mješovitih ophodnji uz zajedničku državnu granicu BiH sa susjednim zemljama”, izjavio je direktor Granične policije Zoran Galić.\nDodatni problem BiH predstavlja i to što nema dovoljnog smještajnog kapaciteta za smještaj uhvaćenih migranata. Naime, BiH raspolaže samo jednim imigracionim centrom u Lukavici sa 154 kreveta, koji je skoro popunjen, o čemu se nedavno pisale i “Nezavisne novine”.\n← Počelo suđenje Crnoj udovici s Rivijere: Zavodila starce pa ih potkradala, dvojicu ubila\nKradljivci automobila “ordiniraju” od Doboja do Modriče →


rade jaksic\t 29.06.2021. 19:41h 19:52h\nMilovan Jovanović, novinar, politički komentator i kolumnista Kurira, kaže da primer Severne Makedonije najslikovitije prikazuje svu bestidnost, nedoslednost i kratkovidost briselske birokratije.\nPo rečima Jovanovića, za makedonski nedeljnik Fokus, najveći problem nije Bugarska već činjenica da se u Evropi ne razmišlja ozbiljno o širenju na Zapadni Balkan u narednih deset godina.\n"Ta tema je nepopularna i javno mnjenje u najvažnijim zemljama EU je protiv proširenja", kaže Jovanović, pa dodaje:\n"EU je sa liste prioriteta svesno i namerno uklonila Zapadni Balkan, a takva odluka je direktno omogućila veći uticaj trećih zemalja. Frustracija među Makedoncima i ostalim narodima zapadnog Balkana opravdano raste, jer najave evropskih zvaničnika da će se pojedine zemlje Zapadnog Balkana pridružiti EU do 2025. nisu ništa drugo osim besramne laži".\nOn podseća da je francuski predsednik Emanuel Makron 2017. godine jasno stavio do znanja da EU neće primati nove članice sve dok se sama ne reformiše.\n"U međuvremenu pravila igre za pristupanje EU su se promenila. Stari princip da je sprovođenje i završetak reformi siguran put koji vodi ka članstvu više ne važi. Nova metodologija pregovaranja za pristupanje je toliko komplikovana i kompleksna da predstavlja još jednu obmanu u nizu. Sasvim je jasno da, i kada bi se u potpunosti nova metodologija primenjivala onako kako zahteva Brisel, nijedna od zemalja se ne bi približila EU u narednih 20 godina".\nJovanović kaže da je obećanje iz Soluna 2003. da će sve države Zapadnog Balkana postati deo EU ostalo neispunjeno do dan-danas.\n"Situacija se može preokrenuti samo ako SAD upotrebe svoju političku snagu i autoritet u odnosima sa evropskim partnerima u cilju ubrzavanja EU integracija tako što bi ceo Zapadni Balkan hitno ušao u EU. Za novu američku administraciju Zapadni Balkan će sigurno biti u fokusu, jer je on tačka preseka opasnih i toksičnih uticaja koji razaraju ceo zapadni svet", objašnjava Jovanović.\nMilovan JovanovićSeverna MakedonijaEUBrisel


► Tom Kruz bi trebalo da snimi film u svemiru\n06.05.2020 Los Andjeles\nDirektor te američke agencije je u tvitu izrazio zadovoljstvo zbog te inicijative i ocenio da će ona inspirisati "nove generacije inženjera i naučnika" na ambiciozne projekte Nase.\nSajt Dedlajn Holivud je objavio nagoveštaje o ovom projektu u koji je navodno uključen Spejs eks, kompanija osnivača Tesle Ilona Maska.\nSpejsk eks i Nasa pripremaju istorijsku misiju, planiranu za 27. maj, prvu od 2011. godine, kada će američki astronauti biti poslati u svemir kapsulom Dragon.\nNi Ilon Mask ni Spejs eks nisu potvrdili učešće u snimanju filma sa Tomom Kruzom, a Mask je samo odgovorio Brajdstajnu na Tviteru da bi projekat "trebalo da bude veoma zabavan".\nPrema Dedlajn Holivudu, taj film ne bi bio iz serije filmova "Nemoguća misija".\ntom kruz /