Vreme 728 - Prica sa naslovne strane: Posto vojska\nFond za reformu oružanih snaga SCG doživeo je posrnuće na prvom koraku u pokušaju da trampom obezbedi stanove za 386 pripadnika Vojske. U javnosti je počeo da zaudara teški miris korupcije a strani partner se povukao iz igre\nSA POTPISIVANJA UGOVORA KOJI NIJE UGOVOR: Prvoslav Davinić, Vladan Živoulović, Branko Crnogorac\nMalo je nedostajalo pa da se blizu četiristo vojnih porodica u martu 2006. useli u nove stanove u beogradskom naselju Bežanijska kosa, za koje su rešenja dobili još pre trinaest godina i čija je gradnja bila započeta 1991. godine. Zbog svega što se dešavalo docnije objekti namenjeni za smeštaj ovih porodica nikada nisu završeni i ledina na Bežanijskoj kosi i dalje čeka kranove, mešalice i majstore.\nSvesni činjenice da se neke stvari moraju pomeriti sa mrtve tačke, a da država nema novca da zida kuće svojim vojnim službenicima, predstavnici Ministarstva odbrane su u poslednjih nekoliko godina više puta najavljivali da je prodajom ili davanjem pod zakup određenog broja zgrada kojima se vojska služila moguće prikupiti sredstva za podizanje krova nad glavom ljudima iz vojske koji na rešenje svog stambenog problema čekaju godinama. U zemlji koja više nije u mogućnosti da sistemski rešava stambene probleme svojih državnih službenika i u kojoj su stanovi solidarnosti incident a ne pravilo, teško da bi se neko uzbudio što u Vojsci SCG ima, prema podacima Ministarstva odbrane, oko 22.000 ljudi koji čekaju da se skuće. Dugo najavljivano rešenje problema kao da se našlo pred ostvarenjem kada je u leto ove godine formiran Fond za reformu oružanih snaga SCG, čiji bi zadatak prevashodno trebalo da bude prikupljanje sredstava za dugočekane promene. Fond je osnovan od strane Saveta ministara SCG, uredbu je potpisao Svetozar Marović. Fondu je uredbom "dodeljeno" nekih pet stotina objekata koji su prepoznati kao "višak" iz ukupnog korpusa objekata koje koristi vojska. Odmah je počelo da se barata različitim ciframa koje je trebalo da odrede vrednost te imovine. Jedini podatak koji je stigao posle nekog istraživanja jeste onaj koji je saopštio Ekonomski institut u Beogradu i prema kome je imovina vredna blizu milijardu evra. Predstavnici Fonda nisu u obzir uzeli ovo istraživanje, jer prema Vladanu Živuloviću, predsedniku Fonda, ta procena nije relevantna i za svaki objekat ponaosob potrebno je da se uradi revizija.\nPrašina koja se poslednjih nedelja podigla, a poslednjih dana se zgušnjava oko najavljene trampe zgrade Vojno-tehničkog instituta u Beogradu, koja se nalazi u elitnoj beogradskoj opštini Vračar, za izgradnju započetih 386 stanova na Bežanijskoj kosi, preti da poništi labavu nadu porodica koje su pomislile da će do smeštaja doći, ali i da još više zamrači odnose između različitih "struktura vlasti" u Srbiji i u državnoj zajednici SCG.\nPOSREDOVAO: Obrad Kesić\nU javnost je plasirana informacija da su Ministarstvo odbrane SCG i Fond za reformu oružanih snaga SCG sklopili ugovor sa predstavnicima američke kompanije Meridijan houms (Hjuston, Savezna Država Teksas) kojim se pomenutom građevinskom preduzeću ustupa vlasništvo nad kompleksom zgrada VTI-ja u zamenu za izgradnju preko potrebnih stanova za pripadnike Vojske SCG. Prašina se stvorila oko načina na koji je sve urađeno, jer povodom celog postupka javnost nije reagovala u dovoljnoj meri: Ministarsvu i Fondu se zamera što su se poveli principom "neposredne nagodbe" a ne postupkom javne licitacije, a kada je javnost saznala da je jedan od posrednika u dogovaranju Branko Crnogorac, koji je javnosti poznat kao trgovac naftom i bankar iz devedesetih, sve je počelo da vuče u pravcu nameštaljke i pranja novca, što su dovoljni razlozi da se neko upita da li je povređen javni interes od strane državnih službenika.\nZAUSTAVIO: Mlađan Dinkić\nReagovao je po redu najpozvaniji ministar odbrane Prvoslav Davinić tvrdnjom da se ne radi o ugovoru nego o predugovoru, zapravo nekoj vrsti pisma o namerama koje je potpisao sa direktorom Fonda Vladanom Živulovićem i predsednikom preduzeća Meridijan houms Gerijem Klirijem. "Vreme" je imalo uvid u taj dokument i na njemu zaista piše: "Ugovor".Taj dokument nije overen u sudu, pa prema rečima Živulovića nema pravno dejstvo. U razgovoru za "Vreme" Živulović će potvrditi da na papiru stoji "Ugovor", ali objašnjava da je njime predviđeno dopisivanje aneksa onda kada stigne izveštaj revizorske kuće BDO BC Eksel iz Beograda, koja je angažovana da uradi procenu vrednosti posla. Izvor "Vremena" blizak američkom partneru potvrdio je ovakav stav direktora Fonda. Nevolja se pojavila upravo na tom mestu jer zbog nedostatka valjanih informacija i zbog toga što je potpisivanje ovog "predugovora", "pisma o poslovnoj saradnji" ili kako su ga već nazvali 5. novembra ove godine, nije predstavljeno u javnosti na adekvatan način. Pri tom, izgleda nelogično potpisivati ugovor koji nema pravno dejstvo i u kome nema naznačene vrednosti oko koje se ugovor sklapa. Posao je rađen na brzinu, a Živulović kaže za "Vreme" da su želeli da što pre nekako ozvaniče saradnju jer se radi o dobroj kompaniji iz SAD. Obrad Kesić, do sada u srpskoj javnosti poznat kao analitičar iz Vašingtona a u ovom poslu konsultant "stranog partnera", kaže u izjavi za "Vreme" da je srpska strana požurivala stvari i da je na insistiranje Beograda došlo do potpisivanja "ugovora koji nije pravi ugovor". U utorak pre podne kada je Živulović govorio za "Vreme", još je čekao da mu stigne izveštaj oditorske kuće ("Najavili su mi za danas popodne", rekao je direktor Fonda), izveštaj koji je trebalo da bude gotov do 5. decembra. Od njega stižu uveravanja da nema govora ni o kakvoj prevari, da bi dogovor tek trebalo napraviti kada se tačno vidi na koliko je procenjen kompleks zgrada VTI-ja i koliko bi trebalo da košta izgradnja stambenih jedinica na Bežanijskoj kosi. Živulović naglašava da mu sve izgleda kao napad na Fond a ide od Mlađana Dinkića koji želi da kontroliše sve tokove novca u Srbiji i koji želi da poništi Fond kao pravno lice da bi mogao sredstva koja Fond eventualno prikupi da koristi za neka druga budžetska davanja, a ne za reformu Vojske SCG.\nKako je zapravo tekao postupak dolaženja do partnera iz SAD? Obrad Kesić i Branko Crnogorac potvrđuju za "Vreme" da je ideja bila da se pomogne reforma oružanih snaga SCG. Crnogorac tvrdi da bez njegove pomoći Amerikanci nikada ne bi došli u Srbiju i da on ima poslovne partnere širom sveta. Međutim, njegov sukob sa Mlađanom Dinkićem datira iz 2001. godine kada je NBS zabranila rad njegovoj BC banci jer je krivotvorila papire. Podneta je krivična prijava, ali slučaj nije imao sudsko razrešenje. "Prve pregovore smo imali još u julu mesecu sa Davinićem i Labusom", objašnjava Crnogorac i dodaje da je na sastanak došao sa finansijskim savetnikom u Meridijan houmsu Tomom Premovićem i Obradom Kesićem, konsultantom. Ovu informaciju je za "Vreme" potvrdio i Kesić, koji je naglasio da je ovo trebalo da bude početak veće saradnje i da je administracija u Vašingtonu bila i te kako zainteresovana da podrži reformu Vojske SCG. On je rekao da je potpredsednik Labus bio na sastanku kao garant dogovora i da je insistirao da se čitav postupak sprovodi transparentno. Od tog sastanka čitav posao vode ljudi iz Fonda i MO-a, a predstavnici vlade se uključuju u momentu kada mediji počinju da govore o nepravilnostima u postupku prodaje vojne imovine. Dve stvari su uznemirile ministra Dinkića: za njega je prodaja imovine na teritoriji Srbije od strane Fonda i bez zakona o imovini SCG nezakonito, a pojavljivanje Branka Crnogorca kao aktera u dogovorima oko posla signal da čitavu stvar treba odmah stopirati ("hiljadu posto stopirati"). Ponovljene optužbe na račun Crnogorca uslovile su da ovaj najavi podizanje privatne tužbe protiv Dinkića "na okolnosti" krivičnog dela klevete. U razgovoru za "Vreme" Crnogorac je rekao da je njegov interes u poslu bila činjenica da želi da bude direktor beogradskog predstavništva Meridijan houmsa jer je plata za taj posao dobra. On je negirao da ima vlasničkog udela u kompaniji i da mu je Tom Premović kum. Prema Obradu Kesiću Crnogorac je trebalo da bude jedan od suinvestitora u poslu rekonstrukcije kompleksa zgrada VTI-ja.\nKontrola tokova novca jedno je od najproklamovanijih načela koje je u javnosti promovisao srpski ministar finansija Mlađan Dinkić. Na njegovu je inicijativu krajem novembra meseca doneta odluka u kojoj se zahteva stopiranje svake prodaje državne imovine dok se ne donese zakon o imovini SCG. Odluku je potpisao potpredsednik Vlade Miroljub Labus.\nNa ovaj način, kao i zahtevom da Fond otvori račun pri Trezoru Republike Srbije, Dinkić kao da je pokušao da novac koji bi bio prikupljen od imovine Vojske (države) podvede pod državnu kontrolu. Vladan Živulović za "Vreme" kaže da je to onemogućavanje Fonda da radi svoj posao na najbolji mogući način zato što mu se poništava status pravnog lica, a bez toga Fond ne bi mogao valjano da posluje. U utorak, kada je davao izjavu za "Vreme", Živulović se spremao da sprovede u delo nalog Dinkića koji je do njega stigao preko Davinića, odnosno, da kasu Fonda smesti u Trezor Republike Srbije. Da li je to potez koji će crnogorska strana okarakterisati kao rušenje državne zajednice jer Srbija preuzima ingerencije saveznog organa, saznaćemo ovih dana, ali je takva odluka svakako u skladu sa osnovnim programskim načelom partije iz koje dolazi Mlađan Dinkić ("Srbija na prvom mestu"). "Ako je hteo da kontroliše rad Fonda, Dinkić je to mogao da radi preko svojih predstavnika u UO Fonda", konstatuje Živulović. Ranije je predstavnik Ministarstva finansija Republike Srbije Radiša Đorđević izašao iz UO Fonda objašnjavajući u republičkom parlamentu "da se tamo nešto mulja". Ostalo je pitanje za ministra Dinkića i potpredsednika Labusa kako to da ranije nisu znali šta se dešava kada je potonji i sam učestvovao u pregovorima. Takođe je opšte poznata stvar da i ministar Davinić dolazi iz stranke G17 plus.\nPritisak medija na organe uprave u medijski divljoj zemlji kakva je Srbija verovatno je uslovio da se američki partner povuče iz posla što je "Vremenu" saopštio izvor blizak Meridijan houmsu u utorak popodne. Naš izvor je naglasio da se tolika prašina podigla oko nečega što nije ni počelo da se realizuje i da su u kompaniji procenili da je bolje da odustanu od daljih dogovora. Takav ishod je, na neki način, najavio Crnogorac, koji je rekao za "Vreme" da nijednoj ozbiljnoj kompaniji ovakvo predstavljanje u javnosti ne treba. I Živulović je bio skeptičan oko nastavka saradnje i nije bio siguran šta će se dalje dešavati. "Mi smo imali nameru da skućimo te ljude na Bežaniji za početak, a posle da nastavimo na sličan način sa prodajom lokacija u Dušanovoj, Ugrinovačkoj i Resavskoj, za koje se radi revizija. Ovako neka Dinkić odluči šta će biti sa smeštajem tih ljudi i kako naći novac za opstanak reforme Vojske. Ja sam običan državni službenik", pomirljiv je Živulović.


Miroslav Krleža - Fenomeni\nJuly 5, 2017 od admin 0 komentara\nMay 24, 2017 od Miroslav Krleža 0 komentara\nNa Đurđevo godine hiljadu devet stotina i osamnaeste priređuje se dan siročadi. Pretpostavka da je karitativni rad samo palijativni pothvat da se sistem što dulje održi i da se prevrat socijalni odgodi u interesu vladajućih naslaga možda je ispravna kod većih gomila, no što je naša narodna zajednica. Mi, kakvi […]\nProlegomena za Enciklopediju Jugoslavije [Tema: Krleža]\nApril 3, 2017 od admin 0 komentara\nU okviru najvećeg masovnog pokreta u našoj historiji, koji je revolucionarnom borbom ostvario principe socijalizma, traže se danas naučna, književna, umjetnička i ideološka ostvarenja, na intelektualnoj podlozi jedne problematike, koja metodički nije ispitana sa stanovišta najelementarnijeg poznavanja intelektualno-moralne, kulturnohistorijske, estetskomorfološke, ekonomske i soeiološke anatomije našega građanskog društva. Elementi kulturne i […]\nJanuary 3, 2017 od admin 0 komentara\nProcjena vlastitih vrijednosti u prostoru i u vremenu treba da postane glavnim motivom enciklopedijskih razmatranja. Paralela između Laže i Paralaže 1834. i Revizora 1836. Njegoševa koncepcija pjesnički odražava u Gorskom vijencu čisto sedamnaesto stoljeće: da su te pjesničke parole mogle da se jave snagom žive pjesničke riječi, dokaz je onog […]\nIz knjige Na rubu pameti, nastavak Zločin i kazna (3) Promatrao sam nebo. Visoko iznad platana bilo je sivo, sve sivlje, sniježilo je sve gušće, sve jednoličnije u ravnim brzim okomicama, sudnica je počela da putuje vertikalno uvis sve brže, kao lift, ja sjedim u liftu, putujem, u gradu daleko […]


Naslovnica NAJNOVIJE Politika SDA poziva SDP i premijera Nikšića da riješe probleme u Federaciji koje...\nSarajevo – SDA nije konsultirana niti je na bilo koji drugi način učestvovala u smjeni ministra finansija FBiH Ante Krajine. Ova smjena izvršena je na osnovu ranije podnesenog zahtjeva premijera Federacije.\nSmatramo da OHR bespotrebno dramatizira problem u situaciji kada postoje mnogo važnija pitanja za čije rješenje je potrebnma uloga OHR-a kao što je pitanje prava djece povratnika u RS.\nU pvodu jučerašnje izjave Milorada Dodika da neće dozvoliti „NATO granicu na Drini“, SDA ističe da niko u BiH nema pravo da se poigrava sudbinom njenih građana i tvrdi da ne želi biti dio jednog ovako snažnog i uticajnog kluba zemalja. Želimo da vjerujemo da u drugim političkim strukturama RS ima više razuma nego što ga je jučer demonstrirao Dodik.


IA: Predloženi nacrti zakona ne ulivaju povjerenje da bi se doprinijelo sprječavanju korupcije - Vijesti.me\nIA: Predloženi nacrti zakona ne ulivaju povjerenje da bi se doprinijelo sprječavanju korupcije\nInstitut alternativa (Foto: Institut alternativa)\nMINA business 22 June 2018, 15:08 h\nPredloženi nacrti zakona o javno-privatnom partnerstvu i izmjenama i dopunama zakona o koncesijama ne ulivaju povjerenje da bi se zaista doprinijelo sprječavanju korupcije u tim osjetljivim oblastima, ocijenili su predstavnici Instituta Alternativa (IA).\n“Izuzimanje javno-privatnih partnerstava manje vrijednosti iz Zakona i uspostavljanje dva registara za javno-privatna partnerstva, umjesto jednog, kao i brojnost razloga zbog kojih je moguće izbjeći javni oglas za koncesije, ne ulivaju povjerenje da bi predložena rješenja doprinijela sprječavanju korupcije”, navodi se u saopštenju IA.\nIA je, kako su kazali njegovi predstavnici, uputio komentare na predložene nacrte koji su, prema njihovim riječima, stavljeni na javnu raspravu bez pratećih obrazloženja.\n“Zato nije jasno zbog čega su se predlagači opredijelili za pojedina rješenja. U njima ima još puno prostora za unapređenje i usaglašavanje sa drugim propisima, naročito sa zakonima o javnim nabavkama i državnoj upravi”, rekli su iz IA.\nOni su saopštili da Nacrt zakona o javno-privatnom partnerstvu sadrži nekoliko vrlo problematičnih rješenja, prije svega ono prema kojem se taj zakon ne primjenjuje na projekte javno-privatnog partnerstva do pet miliona eura.\n“Poučeni lošim iskustvom i posljedicama uvođenja nabavki male vrijednosti u Zakon o javnim nabavkama, vjerujemo da će se takvo rješenje negativno odraziti i u oblasti javno-privatnog partnerstva. Nacrtom je predviđeno da projekte relativno manje vrijednosti Vlada uredi posebnim aktom, čime se ostavlja mogućnost da opšta načela transparentnosti i konkurentnosti u budućnosti trpe na račun široke diskrecije javnih naručilaca”, rekli su predstavnici IA.\nOni su dodali da Nacrt predviđa uspostavljanje dva registra – projekata i ugovora javno-privatnog partnerstva.\n“Međutim, kako bi transparentnost zaista bila obezbijeđena, potrebno je uvezati ta dva registra u jedinstveni registar, da bi se sa lakoćom za svak projekat mogao pronaći i zaključeni ugovor, kao i drugi podaci u vezi sa njim”, naveli su iz IA.\nOni smatraju da je problem i to što Nacrta ni u najmanjoj mogućoj mjeri nije povezan sa Zakonom o javnim nabavkama, gdje se misli na procedure u vezi sa sastavom tenderskih komisija, ali i postupke javnih nabavki koji se mogu primijeniti kako na javne nabavke, tako i na javno-privatna partnerstva.\n“U Nacrtu ima dosta prostora da se brojna pitanja u vezi sa centralizovanjem nadležnosti u vezi sa javno-privatnim partnerstvom u jednoj instituciji – Agenciji za investicije, bolje urede. U trenutnom Nacrtu položaj Agencije nije do kraja jasan i potrebno je dodatno razmotriti kako da se unaprijedi kontrola u ovoj oblasti. Posebno treba obratiti pažnju na sistem odgovornosti, odnosno kome će ova institucija polagati račune i podnositi izvještaje, te ko će kontrolisati njen rad”, kazali su iz IA.\nOni su naveli da se predloženim rješenjima u Nacrtu zakona o koncesijama predviđa da javnost učestvuje samo u raspravi o koncesionom aktu.\n“Prateća dokumentacija, poput analize opravdanosti ostvarivanja javnog interesa davanjem koncesije, ne upućuje se na javnu raspravu, čime se zainteresovanoj javnosti i građanima ograničava učešće u odlučivanju o svim aktima o dodjeli koncesija”, objasnili su predstavnici IA.\nNacrtom je, kako su saopštili, predviđen vrlo širok spektar razloga kada se može izbjeći javni oglas u postupku dodjele koncesije.\n“Jedan od izuzetaka propisuje da se javni oglas ne mora raspisati ako država dobije ponudu koja sadrži projekat tehničko-tehnološkog rješenja i druge elemente na osnovu kojih se može sagledati javni interes i ekonomska opravdanost realizacije infrastrukturnih i drugih potreba od strateškog značaja za Crnu Goru, a davanje koncesije na ovaj način bi ubrzalo realizaciju projekta”, naveli su iz IA.\nOni su objasnili da ta, vrlo komplikovana formulacija, praktično znači da se svaki ponuđač može obratiti organima vlasti predlogom projekta, a država mu dodijeliti koncesiju, bez bilo kakvog javnog oglašavanja, planiranja, transparentnosti i konkurentnosti procesa i slično.\nIA je pozivao predlagače zakona – ministarstva finansija i ekonomije, ali i Vladu i Skupštinu da još jednom razmotre rješenja iz nacrta, prije nego ona budu usvojena. Oni su pozvali i Agenciju za sprječavanje korupcije da da mišljenje na predložene propise o tome u kojoj su mjeri ona podložna korupciji.\nIA u okviru projekta Money Watch: Civilno društvo, čuvar budžeta, uz finansijsku podršku EU, prati reformu upravljanja javnim finansijama u Crnoj Gori.\n“Transparentnost javne potrošnje i namjensko trošenje javnog novca je jedan od osnovnih mehanizama sprječavanja korupcije. Podsjećamo da je unaprijeđenje oblasti javno-privatnog partnerstva prepoznato kao oblasti od specifičnog rizika za korupciju, u Operativnom dokumentu koji je aneks Akcionom planu za Poglavlje 23 u okviru pregovora sa EU”, navodi se u saopštenju.\nIz IA su dodali da primarni cilj donošenja tih sistemskih zakona, na koje se dugo čekalo, treba da bude unaprijeđenje transparentnosti i sprječavanje korupcije, a ne pojednostavljivanje i ubrzavanje procedura na štetu integriteta primjene zakona.


Tončev ponovo izabran za predsednika Raničkog, odmah "zamrznuo" funkciju: Odluka o skraćenju Superlige nam nije išla u prilog | Novosti.RS\nTončev ponovo izabran za predsednika Raničkog, odmah zamrznuo funkciju: Odluka o skraćenju Superlige nam nije išla u prilog\npetak, 05. 06. 2020. u 22:47\nIvica Tončev Foto: M. Vukadinović\n- Ove sezone nam nije išla u prilog odluka da se Superliga skrati. Imamo dobar raspored u poslednja tri kola i smatram da bi u sedam kola plej-ofa imali velike šanse da se domognemo četvrte pozicije. Čak bih se usudio da kažem i da nam je Evropa ovom odlukom uskraćena. Ipak, mi smo bili u manjini kada se ta odluka\ndonosila i morali smo da je prihvatimo - dodao je Tončev.\n- Imali smo apsurdne situacije da se skandira protiv uprave kada smo imali najbolje rezultatate u nacionalnom prvenstvu u istoriji kluba. Ima mnogo onih kojima odgovara Radnički koji je na sedmom ili osmom mestu na tabeli. Tada smo generalno svima dobri, a kada smo drugi ili treći onda smo problem, pa smo bili svedoci i raznih zluradih kometara na naš račun - rekao je on.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Za projekte u Bijelom Polju 120 hiljada eura\nMINISTARSTVO KULTURE 28. 06. 2019. 23:40 >> 23:40 0\nMinistarstvo kulture ove godine uložilo je 120 hiljada eura u projekte u Bijelom Polju, a najznačajiji, rekonstrukcija Muzeja vrijedna 100 hiljada eura tek predstoji, saopšteno je tokom posjete ministra kulture Aleksandra Bogdanovića tom gradu.\nTokom razgovora sa predsjednikom Opštine Bijelo Polje Petrom Smolovićem i predstavnicima ustanova kulture iz tog grada, Bogdanović je najavio predstojeće projekte i pozvao lokalne stvaraoce da apliciraju na drugi konkurs u okviru programa „Kreativna Crna Gora“.\nKako se navodi, ovogodišnja podrška Ministarstva kulture prevashodno se odnosi na projekte iz oblasti zaštite kulturnih dobara i na niz festivala po kojima je Bijelo Polje prepoznatljivo, poput Ratkovićevih večeri poezije, Festivala dramskih amatera ili White Field Jazz Festivala.\n„Prilikom današnje posjete u posebnom fokusu bilo je pitanje rekonstrukcije Muzeja Bijelo Polje, pri čemu je Bogdanović kazao kako će za tu namjenu biti opredijeljeno 100 hiljada EUR“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da će, u okviru afirmacije kreativnih industrija, u Bijelom Polju biti uspostavljen regionalni kreativni hub za sjever Crne Gore.\nBogdanović je kazao da je Ministarstvo kulture ove godine Bijelom Polju opredijelilo 120 hiljada eura.\nOn je istakao da će Ministarstvo kulture opredijeliti 100 hiljada EUR za rekonstrukciju bjelopoljskog muzeja.\n„Riječ je o našem najizdašnijem projektu u ovom gradu tokom novijeg perioda“, naveo je Bogdanović.\nSmolović i predstavnici institucija kulture Bijelog Polja naveli su da su zadovoljstvo saradnjom sa Ministarstvom kulture.\nOni su istakli da područje Bijelog Polja sa okolinom predstavlja izuzetan potencijal, kada su u pitanju lokaliteti kulturne baštine i raznorodne umjetničke smotre.\nMinistarstvo kulture Bijelo Polje


Bez rezolucije o Srebrenici u EP - Sputnjik Srbija\n23:34 26 Februar 2020\nBez rezolucije o Srebrenici u EP\n16:05 03.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nEvropski parlament će sledeće nedelje obeležiti dvadesetu godišnjicu zločina u Srebrenici, ali neće donositi posebnu rezoluciju o tome, saopštila je pres-služba EP.\nUmesto rezolucije koju je predložio hrvatski poslanik Ivan Jakovčić, predsednik Parlamenta će na plenarnom zasedanju u Strazburu u sredu pročitati saopštenje kojim će odati poštu žrtvama Srebrenice, prenosi Tanjug.\nPredsednik Evropskog parlamenta Martin Šulc će prisustvovati i komemoraciji u Potočarima krajem sledeće nedelje, najavio je njegov portparol.\nOsim toga, poslanici Edvard Kukan, Jozo Radoš, Igor Šoltes i Tanja Fajon će u ponedeljak ispred plenarne dvorane EP u Strazburu podeliti kolegama 750 ručno vezenih „Ruža Srebrenice“ koje su izradile članice udruženja „Majke enklava Srebrenice i Žepe“.\nEvropski parlament, Srebrenica, rezolucija, region\n22:46 Surfovanje u šumi u Lenjingradskoj oblasti /video/\n22:27 Ukrajina ima plan kako da povrati Krim od Rusije\n22:27 Tajni planovi Hilari Klinton da svrgne Asada, podrži Izrael i stavi šapu na Bliski istok\n22:17 Kako da proverite da li vas neko špijunira na Fejsbuku\n22:10 Najnovija američka podmornica „oćelavila" posle prvog pohoda /foto/


Rehabilitovanje indistrijskog područja u Portugalu uz pomoć recikliranih paleta i solarne energije - Gradjevinarstvo.rs\nRehabilitovanje indistrijskog područja u Portugalu uz pomoć recikliranih paleta i solarne energije\nTagus linearni park u Portugalu od 15.000 kvadratnih metara je smešten pored reke u okviru bivše peščare i obuhvata 3,7 milja pešačkih staza. Projektanti iz biroa Atelier Difusor de Arquitectura i pejzažne arhitekte iz preduzeća Topiaris su uspostavili novu vezu između plaže i prirodnih područja postavljanjem 700 metara podignutih drvenih staza koje se završavaju kod Opservatorije Bird koja je izgrađene od recikliranih paleta.\nProjekat kombinuje reciklirane materijale, kao što su gume i stare palete kako bi se stvorio prostor za ekološko obrazovanje, slobodno vreme i sport. Park je smešten u Povoa de Santa Iria u Portugalu, i ima za cilj da obezbedi stanovnicima susednih urbanih zajednica sa izlazom na rečnu obalu i direktni kontakt sa rekom koja je, do nedavno, bila blokirana od strane velikih industrijskih parcela. Sada ljudi svih uzrasta i iz različitih sfera života mogu da provode svoje slobodno vreme ovde i da uživaju u sportovim, pecanju, šetnji i biciklizmu.\nPark obuhvata jednu multifunkcionalnu površinu pod nazivom „Ribarska plaža“ i pešačke staze od 3,7 milja koje povezuju urbana i prirodna područja i koje konvergiraju ka plaži. Nekoliko tipova objekta je izgrađeno za edukacione i rekreacione potrebe.\nRibolovačke platforme, skloništa, tereni za odbojku na pesku i igrališta su napravljeni od recikliranih guma i paleta kako bi stvorili zanimljivi i dinamični prostor. Mreža puteva, napravljena od betonskih ploča, je okružena biljkama koje su u suprotnosti sa peskovitom oblašću. Noću je prostor 100 odsto osvetljen sa osvetljenjem koje se napaja isključivo solarnim putem.\nPejzaž i uređenje okoline Izgradnja zgrada, drugih objekata ili njihovih delova Sanacija i rekonstrukcija Projektovanje


Foto: Piše: Radenka Marković\nBeogradski glas – Za 13 godina, koliko postoji, humanitarna organizacija „Srbi za Srbe“ pomogla je više od dve hiljade srpskih porodica sa oko 11.000 dece u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Makedoniji. Zahvaljujući njima, mnoga su deca dobila hranu, odeću, obuću, nameštaj, popravljene su im kuće, opremljena kupatila ili su njihovi roditelji dobili opremu i mašine za rad. U skladu sa svojim sloganom „Deca su naša budućnost“, ova organizacija pomaže familijama koje imaju više dece, ali nemaju dovoljno sredstava da im obezbede sve materijalne uslove za bezbrižno odrastanje.\nPredsednik organizacije Igor Rašula kaže da se porodicama nikada ne daje novac već im se pomaže nabavkom opreme ili mašina koje im mogu pomoći da sami zarade i poprave svoj socijalni i ekonomski položaj.\n– Većina tih porodica živi na selu od poljoprivrede i stočarstva, a mi im od novca koji prilažu naši donatori odavde i iz dijaspore nabavimo neku mašinu kao što je traktor, freza i slično ili plastenik da mogu da rade i zarade i budu ekonomski što samostalniji. Nekada kupujemo i stoku, ovce, jagnjad, piliće, krave, svinje, zavisno od toga šta je kome najpotrebnije. Uvek prvo obilazimo porodice i na licu mesta utvrđujemo šta im treba, a onda to nabavljamo i dopremamo. Porodicama koje žive u neuslovnim kućama pomažemo da ih poprave i adaptiraju, nabave stolariju, nameštaj.\nTako je bilo i prošle godine za Vaskrs, kada su za 15 porodica sa 45 dece na Kosovu i Metohiji obezbedili pomoć od 3,2 miliona dinara. Tim novcem nabavili su im pokućstvo, belu tehniku, građevinski materijal za popravku i renoviranje kuća, alat za rad. Uglavnom poljoprivredne mašine, budući da je reč o domaćinstvima koja se bave poljoprivredom. I to najviše južno od Kosovske Mitrovice, gde stiže manja pomoć države, pa je i najpotrebnija. Ova akcija nedavno im je donela i nagradu Grada Beograda za herojsko delo.\nNagrada raduje kao priznanje za dosadašnji rad, ali i obavezuje na nove akcije.\nA potrebe za pomoći, nažalost, ima mnogo.\n– Da skupimo godišnje i milion evra, umesto od 500.000 do 700.000 koliko inače skupljamo, imali bismo gde da ih utrošimo jer stalno dobijamo pozive za pomoć. Obično direktno od ljudi koji nam se javljaju putem interneta ili telefona, zatim preko medija, sveštenika, centara za socijalni rad. Pozive sortiramo prema datumu kada smo ih primili i tim redom i idemo u obilazak. Nažalost, nismo u mogućnosti da odgovorimo na sve apele za pomoć – kaže Uroš Rašula.\n„Trojka iz bloka“ glavni je projekat za prikupljanje donacija – njega čini brzo šutiranje trojki, popularna zanimacija u našim krajevima, a osim u Srbiji, Republici Srpskoj i Crnoj Gori, trojke se šutiraju i po dalekom svetu – u Njujorku, Gracu, Beču, Las Vegasu, Torontu. Osim za prikupljanje novca „Trojka iz bloka“ služi i za upoznavanje ljudi sa radom organizacije „Srbi za Srbe“.\nZato ukoliko i u vašem bloku čujete bučnog Uroša Markovića, generalnog sekretara ove humanitarne organizacije, kako objašnjava šta to oni rade, kako basketare i lupaju o košarkaške table, nemojte se ljutiti. Iz te buke izrodiće se novo humano delo i nekom detetu ulepšati život.\nFali nam solidarnosti\nDa pomažu porodicama sa više dece, u organizaciji „Srbi za Srbe“ odlučili su se zbog loše demografske situacije, odnosno činjenice da se rađa sve manje dece.\n– Ne možemo da motivišemo ljude da imaju više dece, ali možemo da pomognemo onima koji ih imaju a kubure sa materijalnim nedaćama – priča Uroš Rašula. Na molbu da prokomentariše nimalo redak stav da nije u redu što siromašne porodice rađaju puno dece kada nisu u stanju da im obezbede uslove za život, Uroš kaže da su to veoma teške reči koje se obično čuju od ljudi koji ili nemaju decu ili imaju samo jedno dete. – Takvi stavovi možda deluju razumno iz njihove perspektive, ali nema razumnog razloga zbog koga porodice koje žele dosta dece ne bi i imale brojno potomstvo. Potrebno je malo više solidarnosti svih nas kao pojedinaca, ali i veća pomoć države kako bi im se olakšalo podizanje dece.\nOznakeDeca su naša budućnost humanitarna organizacija humanost nagrada Naslovna-centar Naslovna-traka solidarnost Srbi za Srbe


OBUKOM ARBITARA ZA MIRNO RJEŠAVANJE RADNIH SPOROVA DO BRŽEG RJEŠAVANJA RADNIH SPOROVA\nObuka arbitara za mirno rješavanje radnih sporova trebalo bi da osigura njihovo brže rješavanje, tako što će se rasteretiti redovni sudovi, ali i da zaštiti prava zaposlenih, saopštio je sekretar Ministarstva rada i socijalnog staranja, Nikola Dedeić.\nOn je, na otvaradnju obuke za arbitre na temu "Interaktivna razmjena iskustava i dobrih praktičnih rješenja u cilju daljeg uanprijeđenja znanja i vještina u pregovaranju i sprovođenju postupka mirnog rješavanja radnih sporova", rekao da su Vlada i socijalni partneri zajedno radili na uvođenju mehanizama za alternativno rješavanje te vrste sporova.\n"Ti mehanizmi imaju za cilj sprečavanje prerastanja kolektivnih radnih sporova u štrajkove i nude brzo rješavanje pojedinačnih i kolektivnih radnih sporova", rekao je Dedeić.\nOn je podsjetio da je Crna Gora prihvatila tripartizam kao instrument demokratije, koji omogućava poštovanje radnih prava radnika.\n"Vansudsko rješavanje radnih sporova igra važnu ulogu u rasterećivanju sudova u ovoj oblasti. Za razliku od sudskih postupaka, koji obično traju duže, procedure mirenja pomažu zaposlenima da dođu do brze i pravosnažne odluke", saopštio je Dedeić.\nObuku organizovala Agencija za mirno rješavanje radnih sporova. Učesnici obuke su, pored predstavnika Agencije, i reprezentativni socijalni partneri Crne Gore, predstavnici Uprave za kadrove, Agencije za mirno rješavanje radnih sporova Srbije, arbitri i miritelji.\nIzvor: Vebsajt RTCG, 22.04.2016.


VLADA RS: Utvrđeni predlozi tri prosvetna zakona, te Predlog zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova\nVlada Republike Srbije usvojila je tri predloga zakona iz oblasti prosvete, i to:\nPredlog zakona o nacionalnom okviru kvalifikacija Republike Srbije,\nPredlog zakona o udžbenicima i\nPredlog zakona o prosvetnoj inspekciji.\nPredlogom zakona o nacionalnom okviru kvalifikacija Republike Srbije (NOKS) uređuje se oblast kvalifikacija, povezuje sa tržištem rada i daje osnova za primenu koncepta celoživotnog učenja, što direktno razvija potencijale pojedinca i unapređuje ceo sistem obrazovanja.\nUspostavljanjem NOKS-a stvara se jedinstveni nacionalni okvir koji obuhvata sve postojeće nivoe i vrste kvalifikacija, sticane kroz formalno i neformalno obrazovanje, nezavisno od životnog doba u kojem se stiče.\nPredlogom zakona o udžbenicima uređuje se oblast pripremanja, odobravanja, izbora, izdavanja, povlačenja i praćenja udžbenika i priručnika i dodatnih nastavnih sredstava za osnovnu i srednju školu.\nDosadašnja praksa pokazala je da su procedure neefikasne i dugotrajne i da se moraju naći celishodnija rešenja, urediti nadležnost organa, obezbediti poštovanje zadatih rokova.\nZa učenike sa smetnjama u razvoju i invaliditetom neophodno je obezbediti odgovarajuće udžbenike, a da se poseban fokus usmeri na korisnike besplatnih udžbenika. Centar za niskotiražne udžbenike, kao posebna jedinica, imaće obavezu da vodi računa o materijalnom i socijalnom statusu korisnika ovih udžbenika.\nPredlogom zakona o prosvetnoj inspekciji propisuju se poslovi prosvetnog inspektora, ovlašćenja i poveravanja poslova inspekcijskog nadzora opštinama, gradovima, kao i određivanje broja inspektora na teritoriji lokalne samouprave.\nDugogodišnja praksa ukazuje na to da je neophodno da prosvetni inspektori blisko sarađuju sa prosvetnim savetnicima, u situacijama kada je njihovu nadležnost teško razgraničiti.\nUsvajanjem Predloga zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, Vlada ima nameru da poveća efikasnost i ažurnost katastra nepokretnosti, sistematski primeni informacione tehnologije, pojednostavi i ubrza proceduru upisa u katastar.\nGrađanima će biti olakšano podnošenje zahteva, putem e-šaltera, biće skraćeno vreme potrebno za upis u katastar nepokretnosti, a usvajanjem zakona Srbija će poboljšati poziciju na rang-listi Svetske banke o uslovima poslovanja "Duing biznis".\nIzvor: Vebsajt Vlade Republike Srbije, 16.03.2018.


ČIKA BOCA NA PRVOM MEDICINSKOM HAKATONU U SRBIJI\nMIT Hacking Medicine je događaj koji okuplja multidisciplinarni timove koji će tokom 48 sati raditi na razvijanju prototipa softverskih i hardverskih rešenja za probleme sa kojima se suočavaju određeni pacijenti i lekari u Srbiji. STARTIT Centar Beograd, kao domaćin prvog medicinskog hakatona u Srbiji (27.-29.01.2017), od 200 pristiglih prijava izabrao je samo 8 ideja koje će realizovati tokom trajanja ovog događaja. Veoma nas raduje da je ideja udruženja Čika Boca jedna od njih!\nTokom ovog trodnevnog događaja, predstavnik Čika Boce će, uz pomoć tima koji će činiti mobilni developeri i dizajneri, intezivno raditi na izradi mobilne aplikacije Mladice. Ova aplikacija ima za cilj da svim mladim kancer survajverima tj. Mladicama u Srbiji (od 13-30 godina), bez obzira na geografsku razadljinu, omogući da stupe u kontakt i međusobno pruže podršku-onako kako samo oni to znaju. To je „mesto“ gde nema stigme, gde mogu otvoreno da razgovaraju o svoji iskustvima tokom i nakon lečenja, o svojim strahovima i radostima, gubicima i pobedama, mesto gde mogu da budu autentični!\nZašto baš aplikacija Mladice?\nLečenje od raka kod dece traje od 6 meseci pa do 3 godine, a posledice koje bolest i lečenje ostavlja na sve aspekte života, mnogo duže. Za to vreme deca i mladi koji se leče od maligniteta izopšteni su iz vršnjačkih grupa i usmereni u velikoj meri na članove porodice, kućno i /ili bolničko okruženje.\nVažnost vršnjačke grupe u ovom osetljivom razvojnom periodu u velikoj meri prevazilazi samo umanjenje osećaja usamljenosti-ona tinejdžerima i adolescentima pruža osećanje pripadnosti, poverenja i podrške, emocionalne sigurnosti, samopouzdanja, utiče na formiranje slike o sebi, pomaže adolescentu da definiše svoja uverenja, vrednosti i ciljeve (porodica prestaje da bude jedini referentni okvir u ovladavanju i usvajanju novih sposobnosti neophodnim za normalan rast i razvoj). Rak i tretman lečenja ograničavaju mogućnosti mladih da održe i oforme nova prijateljstva. Čak i kada postoji jaka mreža podrške, postojeće socijalne konekcije ne zadovoljavaju psihocijalne potrebe mladih kancer pacijenata, a prilika za upoznavanje drugih vršnjaka-kancer survajvera retka jer takvih pacijenata nema mnogo.\nPrema istaživanju Nacionalnog Instituta za Rak u SAD-u (2013), uočene su dve jasno definisane potrebe kod ispitanika -kancer survajvera uzrasta od 15-39 godina: potreba da razgovaraju o raku (Talk About Cancer- kod 25% ispitanika) i da upoznaju vršnjake, takodje kancer survajvere (Meet Peer Survivors-kod 43% ispitanika). Ove dve potrebe bile su posebno izražene kod ispitanika uzrasta od 15 do 29 godina, kod onih koji su imali veći broj neželjenih simptoma (nusefekata tretmana), kod onih koji nisu bili u mogućnosti da se priključe grupama podrške, kod onih koji su imali lošiji kvalitete nege tokom lečenja i onih koji smatraju da je bolest imala značajan uticaj na njihov odnos sa roditeljima, siblizima, prijateljima i značajnim drugima. Obezbeđivanje prilike da upoznaju druge vršnjake-kancer survajvere u velikoj meri može da pomogne u prevladavanju izazova sa kojima se ovi tinejdžeri i adolescent susreću.\nSa radošću i velikom željom da Mladice uskoro dobiju svoju aplikaciju, danas krećemo sa radom!


Delegacija grada Kečkemeta u poseti Nišu - Grad Niš\n· KK · 21. oktobra 2019.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović primio je u Gradskoj kući delegaciju grada Kečkemeta iz Mađarske.\nDelegaciju iz mađarske,predvodio je izaslanik gradonačelnice Jožef Gal, inače predsednik Privredne komore županije Bač Kiškun.\n“Pored svih zajedničkih aktivnosti skrenuo bih pažnju na Nišku banju,sa stanovišta moguće saradnje ,jer je Mađarska zemlja razvijenog banjskog turizma,a mi možemo dosta toga ponuditi potencijalnim investitorima”rekao je gradonačelnik Bulatović.\nJožef Gal je je rekao da ima zainteresovanih mađarskih investitora ,spremnih da ulažu u banjski turizam u Srbiji i da će njima biti prosleđena neophodna dokumentacija,a zatim se očekuju i konkretni susreti.\nPostoji mogućnost i saradnje na nivou fakulteta u naučnim oblastima,a u delegaciji iz Kečkemeta bio je i dr Jožef Karpati šef kabineta dekana Univerziteta “Džon Nojman” u Kečkemetu.\nSledeća objava: Prijem za učesnike konferencije “Simterm”\nPrethodna objava: OTVORENI PODACI ZA INOVACIJE U GRADU NIŠU\nOD 2018. GRAD NEĆE SUBVENCIONISATI PLATE NA AERODROMU „KONSTANTIN VELIKI POSTAJE SAMOODRŽIV“\n18. maja 2022., 20:52 h


Ministarstvo za zajednice i povratak - Jevtić kongresmenu Engelu predočio probleme sa kojima se Srbi danas suočavaju na Kosovu\nutorak, 21 novembar 2017 17:15\nJevtić kongresmenu Engelu predočio probleme sa kojima se Srbi danas suočavaju na Kosovu\n„Gospodine Engel, na Kosovu danas imamo još puno posla kako bi Srbi i Albanci živeli zajedno i u miru. Znam da imate puno poštovanje Albanaca i Vaša reč po pitanju položaja Srba na Kosovu je jako važna.\nZnam da ste tokom vaše posete Kosovu ovih dana sigurno čuli većim delom lepe stvari, i slušali i potrebama Albanaca. Drago mi je da imam priliku da danas sa Vama razgovaram u predočim Vam probleme sa kojima se Srbi na Kosovu suočavaju, i da možete da čujete iz jednog drugog ugla kako mi gledamo na generalno pitanje budućnosti Kosova“ rekao je na samom početku sastanka sa kongresmenom Eliotom Engelom potpredsednik Vlade Kosova i ministar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić.\nOn je sagovornika upoznao sa činjenicom da se van svojih domova još uvek nalazi preko 200,000 raseljenih i izrazio očekivanje da se i on lično založi da se ovo pitanje konačno reši na jedan pozitivan način.\nPosebno je naglasio problem Đakovice i Mušutišta u Suvoj Reci gde Srbi ne mogu ni na dan da posete svoja imanja, a kamoli da se vrate.\n„Nedopustivo je da danas, u srcu Evrope u vremenu u kome živimo mi još uvek imamo mesta u kojima se ljudima brani da dolaze u svoje domove samo zato što su Srbi. Imamo svi zajedno obavezu da to promenimo, obavezu zbog budućnosti koja mora da bude drugačija od prošlosti kada smo se na ovim prostorima sukobljavali“, kazao je Jevtić u razgovoru sa kongresmenom Engelom.\nKongresmen Engel se posebno interesovao na koji način politički predstavnici Srba sarađuju sa zvaničnim Beogradom gde je Dalibor Jevtić posebno istakao važnost institucionalne veze Srba sa Kosova sa Vladom Srbije, jer bez te veze, kako je rekao „mnogi problemi Srba bi i danas ostali nerešeni. Veoma važna i hrabra odluka predsednika Vučića koji je pokrenuo unutrašnji dijalog o Kosovu je nešto što će pomoći i nama Srbima na Kosovu da u budućnosti bolje živimo. Očekujem da se upravo mi, Srbi sa Kosova, uključimo i budemo deo tog dijaloga. Takođe očekujemo da vidimo isto takvu političku hrabrost u Prištini i konačno uspostavljanje Zajednice srpskih opština,“ naglasio je Jevtić.\nKongresmen Eliot Engel se Jevtiću zahvalio na pruženim informacijama i istakao da „podržava i slaže se sa očekivanjima ali i potrebom da Albanci na Kosovu poštuju i uvažavaju Srbe i obezbede im jednaka prava“.\nOn je kao važno pitanje izdvojio i nastavak dijaloga jer, kako je rekao „bez dijaloga i razgovora se problemi ne mogu rešavati“.\nIako je u javnosti poznat kao neko ko se u prošlosti zalagao za prava Albanaca na Kosovu, on danas ističe da Albanci moraju da poštuju prava drugih naroda i ne čine ništa što će ugrožavati bilo čija prava.\nNa kraju sastanka sa ministrom Jevtićem, gospodin Engel izrazio je spremnost da se komunikacija i saradnja između njih dvojice nastavi i ujedno pozvao Jevtića da poseti Vašington i tamo u Kongresu, u odborima koji se bave pitanjima Zapadnog Balkana i odnosa Srba i Albanaca, govori i ukaže na probleme i mogućnosti rešavanja istih kako bi se na taj način bolje razumela trenutna situacija na Kosovu.


MOGUĆNOSTI FINANSIRANJA PUTEM EU FONDOVA – SPORTSKI SAVEZ VOJVODINE\nSPORTSKI SAVEZ VOJVODINE / novosti / MOGUĆNOSTI FINANSIRANJA PUTEM EU FONDOVA\nMOGUĆNOSTI FINANSIRANJA PUTEM EU FONDOVA\n7th November 2016 7th November 2016 ssvdv\nPokrajinski sekretarijat za sport i omladinu u saradnji sa Sportskim savezom Vojvodine i Fondom „Evropski poslovi“ Autonomne pokrajine Vojvodine organizovao je četvorodnevnu obuku tokom oktobra meseca pod nazivom „Mogućnosti finansiranja putem EU fondova“ kako bi se sportski radnici obučili za samostalnu pripremu i implementaciju projekata koji se finansiraju iz sredstava Evropske unije.\nPolaznici su imali prilike da se bliže upoznaju sa programima Evropske unije koji su trenutno dostupni institucijama iz Republike Srbije, a koji dozvoljavaju finansiranje sportskih projekata. Prisutni su se kroz teorijski i praktičan rad upoznali sa načinima konkurisanja sa predlozima projekata ka evropskim fondovima, sa neophodnim koracima i procedurama koje je neophodno ispoštovati. Praktičan deo obuke omogućio je polaznicima da primene svoja novostečena znanja i veštine. Podeljeni u radne grupe, polaznici su tokom radioničarskog dela obuke razvijali potencijalne projektne predloge sa kojima je moguće konkurisati ka fondovima Evropske unije.\nPosebna pažnja je posvećena predstavljanju Intereg IPA programa prekogranične saradnje između Srbije i Mađarske u okviru kog je otvoren Drugi poziv za podnošenje predloga projekata sa ukupnim budžetom od 21.500.000 evra. Predloge projekata je moguće podneti do 31. januara 2017. godine. Realizacija sportskih projekata u okviru ovog programa otvorila bi mogućnost za intenziviranje saradnje i razmenu iskustava između relevantnih sportskih institucija iz Vojvodine i južne Mađarske u oblasti sporta.\nTakođe, u fokusu pažnje polaznika obuke se našao i Erazmus+ program Evropske unije koji pokriva oblasti poput obrazovanja, stručnog usavršavanja, rada sa mladima i sporta. Potprogram sport je samo manji deo Erazmus+ programa gde se u narednom periodu očekuju veće mogućnosti za aktivnije učešće sportskih organizacija iz Srbije. Teme koje će biti aktuelne u Erazmus+ potprogramu koji pokriva oblast sporta obuhvatiće razvoj evropske dimenzije u sportu, podršku transnacionalnim projektima za podršku amaterskom sportu i rešavanju izazova kao što su nameštanje utakmica, doping, nasilje, rasizam i svaki drugi oblik netolerancije i diskriminacije prisutan na sportskim događajima i takmičenjima. Kao značajne teme ističu se i unapređenje upravljanja, podsticanje ravnopravnosti polova, socijalne uključenosti i promovisanje fizičke aktivnosti za sve.\nObuka je bila organizovana iz 2 dela i to 14. i 17. oktobra kao i 27. i 28. oktobra 2016. godine.\nNa kraju obuke, polaznicima su uručeni sertifikati od strane predstavnika Fonda „Evropski poslovi“ Autonomne pokrajine Vojvodine.


Liverpul ponovo šalje Grujića na pozajmicu - Sportska centrala\nLiverpul ponovo šalje Grujića na pozajmicu\n21 juna 2019. 14:27\nMarko Grujić odigrao je dobru sezonu za berlinsku Hertu kao pozajmljeni igrač Liverpula. Na 23 meča postigao je pet pogodaka, i bundesligaš iz glavnog grada Nemačke želi da ga zadrži i naredne sezone.\nNemački mediji pišu, kako Liverpul ima nameru da srpskog internacionalca i u sezoni 2019/2020 pošalje na pozajmicu. Herta je svakako jedna od opcija, ali su se u igru za 23-godišnjeg vezistu uključili i Verder iz Bremena i turski Galatasaraj.\nPrema informacijama iz Nemačke, zeleno-belima iz Bremena se daju najveće šanse za angažman nekadašnjeg fudbalera Crvene zvezde, koji je stigao u Liverpul za, kako se navodi, sedam miliona evra 2016. godine.\nNovi rekord u Ligi šampiona\nFudbal Zile - 10 dec 2019. 21:39 0\nU danu u kojem je golman Genka postao najmlađi čuvar mreže debitant u ovom takmičenju oboren je još jedan rekord.


Prisustvo Karabinjera na ibarskom mostu stalno\nVojnici Kfora nastavljaju da patroliraju i da nadgledaju aktivnosti na severu, dok su italijanski Karabinjeri iz Međunarodne specijalne jedinice (MSU) na oprezu u Mitrovici, saopšteno je iz Kfora.\nKarabinjeri u Mitrovici (Foto Kfor)\nIz Kfora su poručili da Kovid-19 nije ugrozio njihovu sposobnost da sprovode operacije.\n“Čak i tokom pandemije Kovid-19 Italijanske vojne snage obezbeđuju 24-časovno dežurstvo na Ibarskom mostu. Karabinjeri su poznato prisustvo građanima obe Mitrovice i severne i južne, pošto su prvi put raspoređeni u ovu oblast tokom 1999. godine na početku operacije koju je predvodio NATO, istakao je pukovnik Enio Simone, komandant MSU.\nNavodi se da su Karabinjeri su u stanju da izvedu razne zadatke koji uključuju doprinosu stanja na terenu, obaveštajne podatke o kriminalu i kontrole mase i nereda kao treća instanca reagovanja zajedno sa ostalim jedinicama KFOR-a.\n“Aktivnosti MSU takođe obuhvataju direktnu pomoć porodicama kojima je to neophodno, koje se sprovode širom Kosova u bliskoj saradnji sa lokalnim sekcijama Crvenog Krsta”, navodi se u saopštenju Kfora.


Puštena u rad 4G mreža - 381 vesti\nKraj marta i početak aprila obeležilo je puštanje u upotrebu 4G mreže od strane sva tri operatera mobilne telefonije u Srbiji. Prvi su se 24. marta oglasili predstavnici kompanije Vip mobile, obavestivši javnost da će usluga biti dostupna od 1. aprila, najpre u Pančevu, zatim u Beogradu, pa na Kopaoniku i Zlatiboru, a kasnije u toku godine i u drugim većim gradovima.\nSledilo je saopštenje Telenora, koji obećava šest puta brži protok podataka i zvuk najvišeg kvaliteta. Telenor je već pokrio delove Beograda, Kopaonika, Zlatibora i centar Subotice, a najavljena je skora dostupnost i u Novom Sadu, Nišu i celom Beogradu.\nKompanija Telekom Srbija ponudila je najveću pokrivenost, za sada, pa je mreža dostupna u delovima Beograda, Novog Sada, Niša, Kragujevca, Aranđelovca, Šapca, Novog Pazara, Pančeva i Kopaonika. “Biće neophodno da korisnici besplatno zamene svoju SIM karticu u mts poslovnici karticom koja podržava 4G tehnologiju. Nova usluga neće se dodatno naplaćivati, dok će, istovremeno, novim korisnicima 4G tehnologije biti omogućeno i besplatno korišćenje mts TV GO usluge – televizije na mobilnoj platformi sa 13 kanala”, navodi se u saopštenju Telekoma.\nSa brzinama do 100 megabajta po sekundi\nPodsetimo, 4G mreža je skraćenica koja obeležava mrežu četvrte generacije. Korisnicima o njenim prednostima najviše govore podaci da su teorijske brzine na downlinku i do 300 Mbps, a na uplinku do čak 75 Mbps. U realnim uslovima brzine su niže od ovih, najčešće do 100 Mbps za download, što je i dalje fantastično i omogućava trenutan pristup sadržajima, uključujući preuzimanja velikih aplikacija, gledanje i deljenje HD i Full HD video materijala.\nZa korišćenje 4G mreže potreban je telefon koji je podržava i nova 4G kartica, pa se kompanije Vip mobile, Telenor i Telekom Srbija utrkuju u ponudama najsavremenijih telefona, tableta, internet modema, rutera… uz pretplatničke pakete sa najrazličitijim pogodnostima.\nTag: 4G Telekom Telenor Vip mobile\nPrevious post: Blagodatni oganj u Beogradu\nNext post: Pažnja, kiše dolaze


Vlada Srbije usvojila je danas Predlog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju i obezbedjenju (ZIO), koji isključuje od prinudnog izvršenja prodaju kuća i stanova za komunalne dugove do 5.000 evra, zatim sva primanja porodilja i dece, uvećava prag naplate duga sa plata i penzija i predviđa brojne druge novine. Ovaj Predlog zakonskih rešenja uskoro bi trebalo da se nađe pred poslanicima Skupštine Srbije.\nJedna od najvažnijih novina jeste da se jedina nepokretnost fizičkog lica ne može prodati radi namirenja potraživanja iz komunalnih i srodnih usluga, ako je potraživanje manje od 5.000 evra u dinarskoj protivrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan podnošenja predloga za izvršenje.\nNovinama zakona je pojačano i načelo srazmere, koje ima za cilj da spreči unovčavanje imovine dužnika značajne vrednosti radi namirenja bagatelnog ili nezrazmerno manjeg iznosa potraživanja. Izmenama zakona biće uvedena i elektronska aukcija za prodaju nepokretnosti i elektronska oglasna tabla - za dostavljanje odluka i drugih akata.\nPredlogom zakona izvršene su i izmene zaštićenog iznosa za naplatu potraživanja, a sve u cilju jačanja socijalne komponente Zakona i zaštite ekonomski slabih slojeva stanovništva.\nzmenjeno je i pravilo o tome ko ne može biti kupac u postupku izvršenja, tako što su javni izvršitelji, njihovi zamenici i pomoćnici, kao i druga lica zaposlena kod javnog izvršitelja u potpunosti izuzeta od ove mogućnosti, bez obzira da li postupaju u konkretnom predmetu ili ne.\nNacrt izmena i dopuna ZIO, čiju su izradu i javne rasprave podržali Projekat Evropske unije EU uz pravdu - podrška za Poglavlje 23", kao i USAID-ov projekat "Vladavina prava", izradilo je Ministarstvo pravde sa širokim krugom stručnjaka iz ove oblasti.


Novi smeštajni kapaciteti za izbeglice i dalje nedovoljni - MIC - Medijski istraživački centar\nOko 8.000 migranata dočekalo je Novu 2017. godinu u Srbiji, pokazuju podaci Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije, od toga u centrima za azil i prihvatno – tranzitnim centrima smešteno je nešto više od 5.500 ljudi od čega su više od 40% deca i maloletna lica.\nPrema ovim podacima, u prva tri meseca 2016. godine, do zatvaranja zapadnobalkanske rute u Srbiju je ušlo oko 96.000 izbeglica, a tokom cele godine, zaključno sa 01. decembrom, azil je tražilo nešto više od 500 izbeglica. To pokazuje da Srbija i dalje nije zemlja destinacije i da većina izbeglica želi do zemalja EU.\nZa izbeglice koje ne žele da uđu u proceduru u Srbiji, već se nalaze na listama za prelazak u Mađarsku, Mađarska je u novembru uvela nova pravila, pa umesto 30, na njihovu teritoriju sada ulazi 20 ljudi i to isljučivo radnim danima. Za Srbiju to znači da se mesečno izlazak iz zemlje sa 900 migranata smanjio na 400.\nKako najveći broj migranata u Srbiji spada u ekonomske migrante iz Avganistana i Pakistana, Srbija se nada da će EK uskoro potpisati sporazum o readmisiji sa ove dve zemlje. Ovaj sporazum omogućio bi legalno vraćanje izbeglica u njihovu domovinu.\nZajedničke snage protiv krijumčara\n"Nakon zatvaranja rute, od 8. marta do kraja godine izbeglice ilegalno prelaze granice Bugarske i Makedonije sa Srbijom, zbog čega su organizovane Zajedničke snage vojske i policije koje čuvaju granice zemlje od sredine jula. Od tada, otkriveno je više od 18.000 migranata koji su ilegalno pokušali da pređu granicu. Od tog broja, 17.000 njih je odustalo od ulaska u Srbiju, dok su ostali prevezeni u prihvatne centre širom zemlje" rekao je za MIC potparol Vojske Srbije kapetan korvete Jovan Krivokapić.\nPrema ovim podacima, do sada je uhvaćeno 120 krijumčara u nameri da na sever Srbije prevezu više od 1.200 migranata, dok se za oko 30 njih i dalje traga. Najveći broj krijumčara je iz Srbije, skoro 90 njih, dok su ostali iz Bugarske, Pakistana, Avganistana, Iraka, Moldavije i Holandije.\nRadom na terenu, Zajedničke snage vojske i policije ustanovile su da su migranti osim rute iz Bugarske i Makedonije formirali i nove rute, iz pravca Kosova, i iz pravca Crne Gore. Zbog toga je formiran još jedan sektor u čijoj je nadležnosti granica ka Crnoj gori.\nJoš uvek nedovoljan broj smeštajnih kapaciteta\nNa početku migrantske krize i otvaranja zapadnobalkanske rute, Srbija je raspolagala sa 5 smeštajnih centara za azil sa oko 800 ležajeva – Banja Koviljača, Bogovađa, Sjenica, Tutin i Krnjača. Kako ovaj broj nije bio dovoljan za prihvat većeg broja izbeglica, Srbija je planirala povećanje prvo na 3.000, a zatim i na 6.000 ležajeva, pa je u decembru 2016. Srbija raspolagala sa 15 centara, 5 redovnih i 10 privremenih. Međutim, broj od 6.000 ležajeva još uvek nije dostignut, a u Komesarijatu za izbeglice kažu da je i dalje u planu uz pomoć ESNO (European Specialist Nurses Organisations). Namera je da se kapaciteti namenjeni kratkotrajnom boravku zamene kapacitetima za duži smeštaj, a ovih dana biće otvorena još dva centra, u Divljani i Kikindi gde će moći da se smesti 500 ljudi.\nPrema zaključenom ugovoru sa Komesarijatom za izbeglice Republike Srbije, rukovodstvo grada Niša objekat odmarališta u Divljani ustupilo je za prihvat migranata u periodu od narednih godinu dana, nakon čega će se proceniti da li ima potrebe da se produži na novi rok, ili ne. U svakom slučaju, precizirano je da za privremeno zbrinjavanje migranata komesarijat obezbeđuje finansijska sredstva, a zaposleni u odmaralištu će pružati usluge pripreme hrane i smeštaja – rekla nam je Tijana Đorđević Ilić. Komesarijat za izbeglice Srbije planira da u Divljani zbrine najmanje 220 osoba iz reda migranata koji dolaze u našu zemlju, ili su već u njoj.\nOsim smeštajnih kapaciteta, nedovoljan je i broj zaposlenih u centrima, kažu u Komesarijatu. Prema njihovoj proceni, za nesmetano funkcionisanje svih centara treba angažovati oko 600 ljudi za upravljanje, administraciju i sl, gde se ubrajaju i prevodioci, dok je u ovom trenutku zaposlena polovina od tog broja. Najveći problem je zapošljavanje prevodioca i ljudi koji su obučeni za rad sa migrantima na lokalu. Zbog toga je veliki broj zaposlenih na terenskom radu što iziskuje dodatne troškove.\nTakođe, Komesarijat u saradnji sa nevladinim organizacijama u centrima redovno organizuje različite aktivnosti pre svega za decu, ali i za odrasle sa ciljem da se smanje tenzije u centrima u vreme čekanja na prelazak granice. S obzirom na to da se deca sada duže zadržavaju u Srbiji, započeće se i sa organizovanim neformalnim obrazovanjem, a u saradnji sa Ministarstvom prosvete i sa nevladinim organizacijama, obezbediće se adekvatan kadar i potrebna didaktička sredstva.\nRazvoj situacije u 2017. neizvestan\nKao zemlja tranzita, razvoj situacije u Srbiji po pitanju izbeglica zavisi od postupanja zemalja Evrope, kao i od situacije u zemljama porekla. Prema podacima Zajedničkih snaga vojske i policije i dalje se radi na pojačanoj kontroli granice i sprečavanju krijumčarenja ljudima, što ostaje prioritet sve dok je na snazi odluka o ovakvom vidu obezbeđenja državne granice.\nIstovremeno, u Komesarijatu za izbeglice kažu da će naša zemlja nastaviti da ispunjava standarde u pogledu zaštite ljudskih prava migranata i da pruža smeštaj, zdravstvenu zaštitu, hranu i lekove, a svi oni koji imaju ozbiljnu nameru da ostanu u Srbiji, i dalje imaju mogućnost da traže azil. Kako kažu, aiko je većina migranata koja se nalazi u našoj zemlji ušla ilegalno, Srbija ima humanitarni pristup sa ciljem da se održi red i mir kako među građanima Srbije, tako i među migrantima.


Vojvodina pred derbi sa Zvezdom: Popustili smo pred ucenama, nemamo državu iza sebe - Sportskacentrala.com\nVojvodina pred derbi sa Zvezdom: Popustili smo pred ucenama, nemamo državu iza sebe06.03.2017 20:32hFudbalski klub Vojvodina obavestio je danas svoje navijače i fudbalsku javnost u Srbiji da će duel sa Crvenom zvezdom ipak biti odigran.\nNovosadski klub je pristao na zahtev policije, navijači Crvene zvezde će biti smešteni na istočnoj tribini, ali Vojvodina je saopštila da se radilo o klasičnoj uceni.\n- Imajući u vidu odluke donete na sastanku, kao i probleme na koje smo ukazali u vezi sa mogućim neodigravanjem utakmice, fudbalski klub Vojvodina obaveštava sportsku javnost da će postupiti po naredbama policije i da smo zvanično kao organizatori kapitulirali pred ucenjivačkim stavom i nerazumevanjem osnovnih organizacionih aktivnosti, kao i termina "domaćin" i termina "gost".\nKao odgovornim ljudima, nama u fudbalskom klubu Vojvodina je pre svega stalo do fudbalske igre i bezbednosti svih aktera sportskog događaja, te iz tog razloga ne možemo da dozvolimo da se lopta na "Karađorđu" ne kotrlja.\nVojvodinaši, ovakva odluka nije laka, ali je sigurno u interesu našeg kluba i zato vas sve još jednom pozivamo da dođete na stadion i ispunite zapadnu i severnu tribinu i da kroz fer i sportsko navijanje svi zajedno prisustvujemo još jednom susretu Davida i Golijata. I da se radujemo na kraju meča, navedeno je na sajtu Vojvodine.


Koje su prednosti odlaska u krevet na vreme – Eklinika.rs\nKoje su prednosti odlaska u krevet na vreme\nPosted By: eklinika 10. marta 2016.\nPrvo i osnovno, san je najvažniji za proizvodnju energije. Kada se dovoljno naspavate, ustaćete sveži i odmorni, spremni za početak dana, dok ćete se ako nedovoljno spavate ceo dan osećati iscrpljenim.\nDrugo, i ne manje važno naročito za pripadnice lepšeg pola, jeste da je san od krucijalne važnosti za lepotu. Kvalitetan san čuva kožu od starenja i preveremenog pojavljavanja bora.\nZatim, ne možete da zanemarite dobar osećaj koji sa sobom nosi odmoran i naspavan organizam. Pokušajte da se naviknete da ranije odlazite u krevet jer ćete tako konačno razumeti ljude kojima je jutro omiljeni deo dana.\nNa kraju, kvalitetan san važan je celokupno zdravlje organizma. Ukoliko ste naspavani nećete imati problem sa gojaznošću, visokim krvnim pritiskom, glavoboljom, razdražljivošću i nervozom.


BH Telecom: Alcatel One touch Go Play 7048X\nDisplay (rezolucija / broj boja) 5” HD IPS\nMemorija 8GB ROM + 1GB RAM\nRezolucija kamere 8 Mpxl\nVrijeme na čekanju (h)/ vrijeme razgovora (h) Do 500 h / Do 8.3 h\nDimenzije (mm) / Težina (g) 143.3 x 73.3 x 9.2mm, 151g\nPlatforma OS AndroidTM Lollipop 5.0\nDodatne karakteristike Otporan na prašinu i vodu sa IP67 certifikatom\nDisplay: 5" HD IPS with Full Lamination\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 366,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 346,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 226,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 176,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 311,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 76,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 296,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 196,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 361,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 341,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 326,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 316,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 376,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 317,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 308,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 286,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 129,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 359,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 351,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 291,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 246,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 203,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 163,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 166,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 301,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 306,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 206,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 156,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 216,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 236,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 186,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 141,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 126,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 256,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 136,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 276,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 96,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 146,85 KM.\nAlcatelOne touch Go Play 7048X


ZRENJANINSKE REZERVNE VOJNE STAREŠINE POSETILE KRIVU PALANKU: Saradnja zbratimljenih organizacija se nastavlja – Zrenjanin\n22/10/2018 25/10/2018 List Zrenjanin\nDa razdaljina nije prepreka za saradnju, potvrđuju i organizacije rezervnih vojnih starešina Zrenjanina i Krive Palanke. Zrenjaninska delegacija je prošlog vikenda boravila u uzvratnoj poseti Organizaciji rezervnih oficira u Krivoj Palanci, u Makedoniji, a prošle godine dve organizacije su u Zrenjaninu potpisale Povelju o bratimljenju na prijemu kod zamenika gradonačelnika Saše Santovca.\nTokom dvodnevne posete, održan je i sastanak rukovodstava dve organizacije, koje su predvodili predsednici Vlatko Mitevski i Tanja Dulović, sa rukovodstvom makedonske organizacije rezervnih oficira na čelu sa predsednikom Đorđom Malkoskim. U delegaciji zrenjaninskih starešina bili su i Miroslav Sladojević i Mile Novaković. Pošto je zrenjaninska organizacija trenutno više angažovana na projektima iz zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama, dogovoreno je da delegacija Krive Palanke bude posmatrač ne nekoj od pokaznih vežbi koje će se organizovati u Zrenjaninu.\nDelegaciju iz Zrenjanina i domaćine primio je gradonačelnik Krive Palanke Borjančo Micevski. Njemu je upućen poziv da poseti Zrenjanin i da se tako podstakne saradnja između dve lokalne samouprave. Delegacija iz Zrenjanina je položila cveće na spomen kosturnicu u Krivoj Palanci u kojoj su pohranjeni ostaci srpskih vojnika iz balkanskih i Prvog svetskog rata. Ovom prilikom su i domaćini istakli neophodnost da se poprave ovi objekti, kojih je šest u bližoj okolini.\n– Ima mnogo mesta van Srbije gde su sahranjeni srpski vojnici i mi te spomenike ne smemo zaboraviti. Mislim da je dužnost svih organizacija koje sarađuju sada se ovi objekti sačuvaju – istakla je Tanja Dulović, predsednica ORVS Zrenjanin.\nJUBILEJ: Zrenjaninske rezervne staresine na centralnoj proslavi\n← PONUDA KOMPANIJE „DM” PREDUZETNICIMA: Razvijte svoje proizvode za našu prodajnu mrežu\nISKLJUČENJА STRUJE U SREDU: Bez napona deo Novog Bečeja →


KS: Uskoro javni poziv za isplatu dijela minimalnih plata za april i maj - Akta.ba\n04.06.2020. 08:12 / Izvor: Akta.ba\nMinistar privrede Kantona Sarajevo Draško Jeličić je potpisivanjem sporazuma s načelnicima općina u KS uz prisustvo i podršku Udruženja poslodavaca KS najavio realizaciju srednjoročnih mjera koje se tiču direktne pomoći privrednicima, a koji su usmjereni prema zaposlenicima firmi koji su zbog koronavirusa doživjeli velika smanjenja svog prometa.\n"Kroz ove mjere ćemo zajednički isplatiti dio plate zaposlenicima tih privrednih subjekata za april i maj. Tu aktivnost ćemo provoditi putem javnog poziva kako bi pokušali zaustaviti prekide radnih odnosa koji su se u ovom periodu dešavali", istakao je Jeličić te najavio da će detalji javnog poziva biti objavljeni narednih dana.\n"U općini Ilijaš dio plate će biti isplaćen za 162 uposlenika u ukupnom iznosu od 72.000 KM za april, a isti iznos očekujemo i u maju", rekao je načelnik Općine Ilijaš.\n"Općina Vogošća je kroz socijalne mjere i mjere u oblasti poljoprivrede aktivno učestvovala u pomoći stanovnicima i zaposlenicima u periodu epidemije. Ovu mjeru koju provodimo sa Vladom KS smatramo vrlo ozbiljnom i značajnom srednjoročnom mjerom. Naša je projekcija da ćemo u ovu svrhu ukupno izdvojiti oko 240.000 KM te vjerujemo da ćemo i dalje sa Vladom i resornim ministarstvom nastaviti i kroz dugoročne mjere stabilizaciju privrednog stanja u našoj općini", naglasio je Smajić.\n"Uradili smo i rebalans budžeta Općine jer smo morali biti sigurni s koliko novca raspolažemo i prihvatili smo da učestvujemo i u ovom projektu Ministarstva privrede KS", poručio je Koldžo.


Hikari – iz Japana Srbiji\n6 – 27. septembar 2012. Galerije Muzeja primenjene umetnosti\nKonferencija za novinare: sreda, 5. septembar 2012. u 12 časova\nSvečano otvaranje: četvrtak, 6. septembar 2012. u 18 časova\nIzložbu otvaraju: gospodin Bratislav Petković, ministar kulture i informisanja Republike Srbije i Nj. E. g. Tošio Cunozaki (Toshio Tsunozaki), ambasador Japana u Srbiji\nKoordinator izložbe: Dejan Sandić, kustos za međunarodnu saradnju MPU\nOva izložba dogovorena je odmah nakon katastrofalnog zemljotresa u Japanu 2011. godine, kao vid podrške državi i narodu za koje Srbiju vezuje tradicionalno prijateljstvo. Koncipirana kao prezentacija savremene i tradicionalne japanske umetnosti, izložba je realizovana na tragu nesrećnih i dramatičnih događaja – prirodne i tehnološke katastrofe koja je zadesila Japan u martu 2011. godine, kao i rata i njegovih posledica kroz koje je ne tako davno prošla Srbija.\nNadovezujući se na osvedočeno prijateljstvo koje povezuje dve zemlje i iskazuje se naročito u teškim vremenima i neprilikama, ovaj umetnički projekat nosi poruke mira, obnove i nade – simbolične odrednice koje se u Japanu vezuju za Hikari (japanska reč za «svetlost»). Umetnost i simboli su u Japanu i danas povezani značajnije i dublje no što je to slučaj u našoj kulturi, te i pojam svetlosti predstavlja amalgam sazdan od niza pojmova koje ne moramo znati, ali ih zahvaljujući univerzalnom jeziku umetnosti možemo osetiti i razumeti.\nProleće u Nagoji\nZa beogradski Sajam knjiga u oktobru, partner iz Japana predvideo je izdavanje prigodne publikacije, kojom bi se ova izložba dodatno promovisala.


Kada govorimo o Srbiji u kontekstu trgovanja na svetskim berzama prvi korak jeste da kroz temeljnu edukaciju I informisanje odaberete licenciranog brokera kod Komisije za HoV. Kao licencirano i potpuno regulisano investiciono društvo, broker mora da usvoji stroga pravila i procedure Komisije za hartije od vrednosti Republike Srbije (KHOV) i Narodne banke Srbije (NBS). Takođe u kontekstu globalnog online trgovanja brokerska kuća koja pruža direktan pristup regulisanim svetskim berzama mora da ima striktne kontrolne mehanizme i regulativu koja je u potpunosti usklađena sa najstrožim principima postavljenim od strane evropske MIFID regulative, američke agencije FINRA, američke komisije za HoV (SEC) i američke komisije za trgovanje robnim fjučersima (CFTC).\nUkoliko ste neko ko aktivno trguje preko CFD Forex brokera ovaj tekst će Vam pomoći da bolje shvatite kojim opasnostima je tačno Vaše ulaganje izloženo. Zatim ukoliko ste neko ko ima plan da u skorijoj budućnosti investira novac, pre nego što Vas agresivan marketing ubedi da sa jako malo ulaganja možete zaraditi abnormalne svote novca na berzi“, savetujemo da prvo pročitate ovaj tekst. Takođe ukoliko ste pak neko ko je već imao neprijtno iskustvo sa CFD Forex brokerima i brzinom svetlosti izgubio svoj novac, ovaj tekst će Vam pomoći da zaista shvatite na koji ste način legalno prevareni u Srbiji.\nSmatramo da se ovom temom javnost u Srbiji ne bavi dovoljno i da je regulisanim brokerima koji svojim klijentima pružaju direktan pristup pravim berzama ukaljan ugled kao i slika onoga što vekovima stari koncept berze predstavlja.\nSTOGA KAKO ĆETE VRLO LAKO PREPOZNATI CFD FOREX PREVARU I ŠTA TI “BROKERI” NUDE?\nOsnovna organizacija ovih brokera“ je takva da je matična firma ili partner registrovan kao broker“ i to isključivo u sumnjivim pravnim jurisdikcijama kao što su Kipar, Malta, Belorusija, Ujedinjeno Kraljevstvo i drugi.\nDalje, kada se broker“ registruje u nekoj od ovih zemalja, on sklapa ugovor sa “firmama” za marketing ili investiciono savetovanje širom sveta uključujući i Srbiju. Ove firme imaju različit tretman u različitim zemljama, uglavnom sa vrlo slabom ili nikakvom regulativom i u partnerskom su odnosu sa brokerom iz inostranstva”. Ove firme koje daju investicione savete se predstavljaju kao broker u zemljama gde im je dopušteno, dok u iole regulisanim zemljama, predstavljaju se kao partner “brokera” koji je registrovan na Malti, Kipru ili UK.\n3. Nerealno visok leveridž\n5. Ne primaju depozite\nSvakom ko je imao strpljenja i vremena da prođe koz sve tačke ovog teksta, želimo da poručimo da trgovanje na berzi nije kocka već je tako predstavljaju nažalost oni koji nemaju nikakve veze sa pravim berzama i čiji koncept poslovanja nema dodirnih tačaka sa poslovanjem pravih i regulisanih brokera u svetu, a i kod nas.\nPre nego što uđete u svet berzanskog trgovanja i rešite da investirate svoja sredstva, prvo na listi prioriteta je da znate sa kim poslujete, kako ne biste bili još jedan u nizu nasamareni klijent.


Fridom haus: Zloupotreba moći i nedostatak zaštite marginalizovanih grupa najveći problemi u Srbiji od početka pandemije - European Western Balkans\nAutor EWB 09. 10. 2020.\nVAŠINGTON – Zloupotreba moći i odsustvo zaštite marginalizovanih grupa dva su najveća problema u Srbiji, kada je u pitanju stanje demokratije od početka pandemije koronavirusa, navodi se u izveštaju Fridom hausa (FH) o uticaju COVID-19 na globalnu demokratiju i slobodu.\nSudeći po rezultatima istraživanja FH, 27% ispitanika navodi zloupotrebu moći od strane predstavnika izvršne vlasti kao jednu od tri najveća problema koja su se javila od početka epidemije koronavirusa širom sveta.\n“Predstavnici vlada koriste pandemiju kao izgovor da sebi dozvole više vlasti, više od onoga što im je zaista potrebno kako bi zaštitili zdravlje građana. Oni tada zloupoterbljavaju ova ovlašćenja kako bi se mešali u sferu pravosuđa, nametnuli nova ograničenja političkim protivnicima i podrili zakonodavne funkcije”, navodi se u izveštaju Fridom hausa.\nSrbija se u ovom izveštaju spominje se u kategoriji država u kojima se sprovodi kažnjavanje opozicionih aktera ili ograničenje rada pravosuđa.\n“U Srbiji, sudstvo je postalo marioneta izvršne vlasti, suđenja se održavaju putem video poziva, bez prisustva branilaca osuđenih”, navodi Fridom haus.\nKao što se u izveštaju ističe, zloupotreba moći tokom pandemije koronavirusa imala je nesrazmeran uticaj na zajednice koje su već prethodno bile marginalizovane, te da su političari često predstavljali pripadnike marginalizovanih grupa kao glavne krivce za širenje virusa.\n“U Srbiji se anti-migrantska atmosfera pojačala, jer su migranti često označeni kao potencijalni nosioci virusa”, naglašava ovaj izveštaj.\nOd početka globalne pandemije, stanje u vezi sa demokratijom i ljudskim pravima se pogoršalo u čak 80 zemalja, uključujući i Srbiju, gde su zloupotreba moći i odustvo zaštite marginalizovanih grupa najveći problemi, navodi se u izveštaju Fridom Hausa.\nPandemija koronavirusa rezultirala je krizom demokratije širom sveta. Od početka globalne pandemije, stanje u vezi sa demokratijom i ljudskim pravima se pogoršalo čak u 80 zemalja, neki su od zaključaka novog istraživanja Fridom Hausa (Freedom House) u vezi sa uticajem pandemije COVID-19 na demokratiju i ljudska prava.\nIzveštaj je podeljen po tematskim oblastima, a neke od njih su zloupotreba moći, marginalizovane zajednice, transparentnost i antikorupcija, sloboda medija i izbori, i sumira zaključke istraživanja koje je sproveo Fridom Haus fokusirajući se na period od januara do avgusta 2020.godine.\nRezultati istraživanja se zasnivaju na podacima koji su dobijeni anketama koje su uradili 398 novinara, radnika u civilnom sektoru, aktivista i drugih eksperata, kao i na mišljenju analitičara iz Fridom Hausa o 192 države sveta.\nJelsta: Zelena ekonomija će biti ekonomski pokretač\n[VIDEO] Subotić: Stanje demokratije u Srbiji nije na zavidnom nivou\nEWB 03. 07. 2017. 23. 05. 2019.


Beli Preletačević – poslednja karta u špilu DOS -a | Afera\nBeli Preletačević – poslednja karta u špilu DOS -a\nDa li će Soroš još jednom poraziti Srbiju žutom patkom i belim odelom\nU prošlom broju „Afere“ pisali smo o metodama Srđe Popovića, vođe nekadašnjeg „Otpora“ koji je u poslednje vreme ponovo aktivan u Srbiji.\nKada ga je Zapadna agentura poslala u Beograd dala mu je zadatak da ponovo pripremi haos i nerede na ulicama na sam dan izbora. Međutim, Srđa je uvideo da od dosovskih kandidata „nema ‘leba“ i da nisu u stanju da animiraju narod. Odlučio se da otrkije poslednju kartu – Belog Preletačevića, na prvi pogled samo običnog šaljivdžiju iz Mladenovca.\nSrđa Popović je još pre dve godine javno rekao: „Srbiji treba neka kul organizacija. Svi hoće u kul pokret. Humor i ismevanje uklanjaju strah i ruše režim.“ U javnost je dospeo podatak da je Popović tada već započeo saradnju sa voditeljem Kesićem i urednicima portala Njuz.net.\nSva istraživanja pokazala su da Vučić ubedljivo pobeđuje u prvom krugu. Tada je doneta odluka da se aktivira Luka Maksimović alijas Beli Preletačević, koji će motivisati oko 150 000 apstinente da izađu na birališta i time možda obezbediti održavanje drugog kruga.\nNaš izvor iz Maksimovićevog izbornog štaba priznaje: „Mi se sada sprdamo da bismo postigli izlaznost, a u drugom krugu pozvaćemo glasače da podrže opozicionog kandidata ko god on bio.“\nKo je Beli Preletačević?\nKada je nakon lokalnih izbora Beli Preletačević osvojio 20% glasova Mladenovčana mnogi su se zapitali ko je ovaj momak i da li je nečiji projekat?!. Odgovor je usledio brzo kada je Beli podržao proteste Žute patke i aktivno učestvovao na njima.\nNakon što se pohvalio slikom sa pokojnim Zoranom Đinđićem saznaje se da je Beli „dete“ Demokratske stranke i da je pre nego što je počeo da se ruga partijskom sistemu bio aktivan politički u redovima tzv. “Žutih kmera”.\nLuka Maksimović, samozvani Beli, navodno ismeva partijski sistem ali ne protivi se da mu DOS-ovske partije skupljaju potpise za predsedničku kandidaturu.\nSrđa Popović i njegovi nalogodavci pokušavaju da igraju na nezadovoljstvo i revolt naroda koji je nezadovoljan već godinama lakrdijom na srpskoj političkoj sceni i spreman da iz inata glasa za zaista stvarnog cirkuzanta, ne sluteći da iza toga stoji ozbiljan projekat.\nU prilog tome govori i činjenica da su mediji prozapadne orijentacije počeli bukvalno iz minuta u minut da izveštavaju o detaljima kandidature Belog Preletačevića, čime ga direktno stavljaju u fokus interesovanja glasača.\nPotpise za predsedničku kandidaturu podneo je i policajac iz Kruševca, Predrag Vučetić, čija se grupa građana zove „Bela lađa“ i koji takođe pokušava da na sarkastičan način ponudi kritiku u društvu. Ali o Predragu Vučetiću nećete ništa čuti u medijima jer on nije projekat zapadnih službi.\nJednom prilikom Popović je, gostujući na “TEDX konferenciji”, rekao da je humor najjače oružje građanskih pokreta “naročito kada se suprotstavljate velikim i jakim ljudima”.\nOn je još dodao: “Ako ste ozbiljan revolucionar, vaše šanse da uspete su oko 26 odsto. Ako ste smešni, vaše šanse da uspete su dvostruko veće. Ovi smešni ljudi znaju šta rade i uopšte nisu smešni.”\nPitamo se da li će Srbiju još jednom Soroš poraziti žutom patkom i belim odelom?\n← Božidar Spasić:Stanišić i CIA\nEPILOG JEDNE PRESUDE: Srpski sud ubija Srbe! →\nKAKO DA SPREČIMO DRUGI TALAS KORONE: Deca i penzioneri u opasnosti od infekcije!\nČAST: Srpska vojska maršira 24. juna Crvenim Trgom u Moskvi!\nSVE ŠTO NISTE ZNALI O FEDEREROVOJ ŽENI: Mirka je bila verena za sultana, zbog nje se Rodžer svađao sa Vavrinkom!


Vreme nešto nosi: Svetski nered i doba nepredvidivog – FORST\nVreme nešto nosi: Svetski nered i doba nepredvidivog\n– Šta nam donosi 2022 g.? –\nAutor: Ambasador Dr Duško Lopandić\nVreme nešto nosi, ubrzava se, zgušnjava. Poput mutne poplave, vreme nas obuhvata, potapa, nanoseći oko nas sve brže i neočekivanije novosti, zbivanja, događaje na koje treba odgovoriti sve brže i brže – skoro u isti čas. Iz krize u krizu, iz opasnosti u katastrofu, čovečanstvo se povija pred neočekivanim događajima – od pandemije do klimatskih promena. Svet budućnosti već je koncentrisan na našem dlanu, na svetlucavom ekranu – u tehnologiji mobilnih telefona, koji svaki, pojedinačno, ima veći kapacitet nego cela kosmička misija Apolo koja je šesdesetih godina XX veka odvela prve ljude na površinu Meseca. Digitalna revolucija je svuda oko nas, od školskih učionica do formulara za prijavu osiguranja. Već živimo u svetu iz romana naučne fantastike koje su neki čitali u mladosti. Vreme nam donosi sve brže i brže tehnološke promene, dok se ljudska svest sa nespokojem suočava sa novim dobom uspona veštačke inteligencije i perspektivom jedne vrste simbioze ljudske individue i korisnih i inteligentnih mašina.\nTokom poslednje dve godine, svet se u prvom redu suočio sa novom vrstom opšte pretnje: pandemijom virusa Kovid 19 koja je značajno uticala na društveno i individualno ponašanje, na privredu – posebno na neke usluge, na kretanje i okupljanja ljudi, na politiku, transport, turizam, pa i na odnose među državama, kao i na njihove različite reakcije u pandemiji. Pojedine zemlje primenile su politiku nulte tolerancije zaraze, hermetički zatvarajući granice, reagujući drastično zatvaranjem društva ili izolovanjem regiona i gradova čak i pri pojavi vrlo malog broja zaraženih (pretežno zemlje u Aziji poput Kine, Australije, Novog Zelanda i sl). Bogatije zemlje u Evropi i SAD, orijentisale su se na finansiranje što bržeg pronalaska vakcina i/ili lekova protiv pandemije (što je takođe realizovano u izuzetno brzim rokovima) kao i na brzo i masovno vakcinisanje. Međutim, bez obzira na raznovrsne antipandemijske mere koje su dosta varirale od zemlje do zemlje ili od regiona do regiona, talasi zaraze i dalje zapljuskuju zemlje i narode, prvi soj virusa je zamenila „delta“, a deltu „omikron“. Da li će 2022 doneti kraj ove pošasti? – to je još je teško predvideti. Život sa pandemijom postao je „nova realnost“. Koliko će se novi načini ponašanja, poput rada od kuće, održavanja hibridnih skupova, još veće invazije „onlajn“ kulture u svakodnevni život pretvoriti u nešto što će trajati? U decembru 2021. čak je otkazan i izbor za mis sveta jer su neke učesnice bile testirane kao kovid – pozitivne.\nMeđunarodni odnosi u celini opterećeni su sve većim nadmetanjem velikih sila, u prvom redu SAD, Kine i Rusije. Multilateralizam i uloga globalnih organizacija poput UN ili STO slabe, što nisu demantovali ni veliki skupovi, poput konferencije o klimatskim promenama (COP25) ili samita G20. Trend napetosti i nepoverenje između najmoćnijih ne prestaju da rastu, u što se prilično glatko uklopila i nova američka adminstracija predsednika Džoa Bajdena. Trka u naoružavanju – posebno novim vrstama oružja, poput hipersoničnih raketa opremljenih nuklearnim oružjem, novih vrsta aviona i letilica, nuklearnih podmornica i drugo – ne posustaje. Vojne tehnologije se prenose u kosmos kao i u virtuelni sajber-svet, dok novi prostori, poput Arktika, sve više oslobođenog od leda, potencijalno otvaraju nove mogućnosti za sukobe.\nVreme približavanja i saradnje zamenjeno je uzajamnim pretnjama i tenzijama. Čini se kao da su vođe velikih sila više okrenute sopstvenoj javnosti, dok se uzajamno slabo slušaju i još manje razumeju. Na dve strane evroazijskog kontinenta – na ukrajinskoj ravnici, kao i u Južnom kineskom moru, posebno oko Tajvana, napetost je toliko povećana da se ne može isključiti mogućnost ozbiljnijih sukoba u 2022. godini.\nU ovakvoj klimi, dolazi i do prekomponovanja različitih oblika savezništava na globalnom nivou, a posebno na Dalekom i Bliskom istoku. Svet sve više podseća na „primirje pred buru“, kako je to bivalo i krajem XIX veka, tj. uoči velikog rata – samo ovaj put uz preteći nuklearni oblak na horizontu. Hibridni sukobi uključujući sajber-pretnje, građanski ratovi (poput onog u Etiopiji) i pretnja terorizma ostaće jedna vrsta stalnog podsećanja na osetljivost i nepredvidivost sveta i vremena u kome živimo.\nVeliko i dramatično povlačenje SAD iz Avganistana i šire sa Bliskog istoka dovodi do potencijalno značajnih promena na ovom uvek uzburkanom području. I sama Evropa je u jednoj fazi prekomponovanja – unutar i izvan EU – nakon Bregzita, tj. izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz evropske integracije i u kontekstu jačanja ekonomske, vojne ili geostrateške uloge Rusije, Kine i Turske. Može se očekivaiti da će u Evropskoj uniji, opterećenom internim svađama, posebno oko pitanja vladavine prava (a u širem smislu oko uloge države nacije u evropskoj integraciji), nakon formiranja nove nemačke vlade i posle predsedničkih i parlamentarnih izbora u Francuskoj (april-juni 2022), biti konkretizovane nove inicijative koje bi vodile nešto većoj „strateškoj autonomiji“ EU kao i malim, ali značajnim institucionalnim promenama Unije. Ilegalne migracije će nastaviti da sa većim ili manjim intenzitetom zapljuskuju evropski kontinent, jer ne može biti neuznemiravanog područja u svetu nemira i siromaštva.\nZapadni Balkan će ostati opterećen tradicionalnom neslogom zasnovanom na narcističkim kompleksima malih razlika, na šta bitno ne mogu uticati ni neke pozitivne inicijative poput „Otvorenog Balkana“ ili Zajedničkog regionalnog tržišta. Dijalog Beograda i Prištine će nastaviti da tapka u mestu pod nemoćnom medijacijom Brisela, Bugarska nastaviti da blokira evropsku integraciju Severne Makedonije, dok će fokus regionalnih napetosti i međunarodne pažnje biti u prvom redu usmeren ka Bosni i Hercegovini.\nNa ekonomskom planu, mere podrške i obnove privrednih aktivnosti, zasnovane prvenstveno na štampanju novca, dovele su do rasta već pomalo zaboravljene inflacije (3,4% u evrozoni, preko 6% u Srbiji) ali se može očekivati da bi u 2022. godini ovaj porast trebalo da bude usporen, odnosno da inflacioni „balon“ počne da se smanjuje. Ipak svetski sistem za sada nema prave odgovore na pojave izuzetnih nejednakosti u prihodima, kako na individualnom tako i na regionalnom planu, kao i na pojavu ogromnih privatnih internet kompanija i finansijskih konglomerata čije delovanje mnogo više utiče na stanje čovečanstva, nego stavovi najvećeg broja država.\nU celini, ukoliko budemo imali sreće, 2022. godina bi trebalo da dovede do smanjenja globalnih poremećaja koje je izazvala pandemija. Ali svetu i čovečanstvu je potrebno još mnogo više. U vremenu nepredvidivih nemira i neizvesnosti, samo bi intenzivna obnova globalne multilateralne saradnje, veća solidarnost između država pokazana u praksi (poput besplatne distribucije vakcina siromašnima, ublažavanja pravila intelektualne svojine na lekove i slično), kao i orijentacija velikih sila ka miru i rešavanju teških globalnih i regionalnih problema (npr. u Africi i na Bliskom istoku) kao što su klimatske promene i pretnje životnoj sredini, mogli obnoviti optimizam i pružiti nadu da će čovečanstvo izbeći survavanje u preteću provaliju nad kojom igra i koja postaje, od godine do godine, sve dublja i mračnija.\nCovid i post-Covid transformacija društva i doprinos farmakovigilance društvenoj transformaciji\nBajdenova potraga za novom ravnotežom


"Noć knjige" od 14. do 18. decembra: Veliki popusti bilo da kupujete u knjižari ili iz udobne fotelje!\n13-12-2020 11:14 Magazin Kultura\nKako bi se izbegle gužve u knjižarama, brinući pre svega o zdravlju zaposlenih i čitalaca, veliki popusti primenjivaće se tokom pet dana, od ponedeljka 14. decembra do petka 18. decembra u knjižarama, a na sajtovima laguna.rs i delfi.rs tokom 24 sata svih pet dana trajanja manifestacije uz besplatnu dostavu na teritoriji Republike Srbije za sve porudžbine. Povlašćena cena isporuke DHL-om za porudžbine preko sajta delfi.rs u toku trajanja manifestacije za teritoriju Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine iznosiće 10 evra. Cene isporuke za porudžbine preko sajta laguna.rs za teritoriju Crne Gore i Bosne i Hercegovine obračunavaju se prema važećem povlašćenom cenovniku. Specijalna cena isporuke DHL-om za porudžbine preko sajta laguna.rs. za teritoriju Hrvatske iznosiće 10 evra.\n"Noć knjige" počinje u ponedeljak: Očekuje nas mnoštvo iznenađenja, ovo su samo neka od njih!\n"Svedočanstva" film rediteljke Branke Bešević Gajić: Dokumentarni film o manastiru Tumane\nRUSKI ANALITIČAR: SAD vode hibridni rat protiv Rusije ali na Kinu ne smeju da udare


RITAM ŠAMPIONA Prlainović: Dizaćemo formu kako prvenstvo odmiče\nSrpski vaterpolista Andrija Prlainović istakao je da je ubedljiv trijumf nad Južnom Afrikom (21:5) na startu Svetskog prvenstva dobar uvod za jače utakmice koje slede.\n- Očekivali smo ovakvu utakmicu i iskoristili smo je da se dobro rasplivamo. Imali smo mnogo kontranapada, mnogo šuteva na gol, osetili smo bazen i ovo je dobar uvod za nastavak turnira. Protiv Španije nas očekuje mnogo zahtevnija utakmica - rekao je Prlainović.\n"Delfini" su ovog jutra imali jak trening, što ih nije omelo da potope Junžoafrikance.\n- Kod nas je postala praksa da kada igramo protiv evidentno slabijeg rivala to iskoristimo da dobro treniramo, jer to nam uvek mnogo znači u kasnijoj fazi takmičenja. Ono što nas krasi godinama je činjenica da podižemo formu kako takmičenje odmiče, mi ćemo učiniti sve da to tako bude i ovog puta - rekao je Prlainović.


Bazeni sa armirano betonskom konstrukcijom predstavljaju najklasičniji način izgradnje bazena. Istovremeno su građevinski najkomplikovaniji, izgradnja traje dugo i finansijski su najzahtevniji.\nPrednost armirano betonskih bazena je praktično neograničena mogućnost variranja u pogledu veličine, oblika i dubine.Zavisi od želja, prostora i finansijskih mogućnosti. Dobro i kvalitetno urađen bazen predstavlja trajnu investiciju.\nKeramičke pločice predstavljaju jedan od najelegantnijih materijala za završno oblaganje bazena. Mogu se koristiti samo specijalne pločice otporne na vodu i hemijska sredstva kojim se tretira voda.Takođe zahtevaju pažljivo projektovanje i precizno izvođenje građevinskih i zanatskih radova.\nKonačan izgled i karakter bazena daju materijali kojima je bazen obložen.\nStakleni mozaik je noviji način oblaganja betonskih bazena koji pruža široke mogućnosti u izboru boja kao i veliki izbor dekoracija, što rezultira elegantnim i luksuznim izgledom bazena.\nKao i kompaktne polipropilenske i poliesterske bazene, tako i betonske možemo opremiti sa svom opremom, podvodnim reflektorima, jet strimom, fontanama, grejačima vode, bezhlornim održavanjem vode itd...\nOva vrsta bazena zahteva pažljivo planiranje i projektovanje bazena i okoline, koje će Vam rado i stručno uraditi naš arhitekta.


Dobrodošli na čas Željka Obradovića - Sputnjik Srbija\nDobrodošli na čas Željka Obradovića\n18:13 15.12.2020 (osveženo 19:41 15.12.2020) Preuzmite kraći link\nŽeljko Obradović, najtrofejniji evropski košarkaški trener, imenovan je za predsednika Odbora evroligaških trenera koji imaju misiju da edukuju mlade stručnjake širom sveta.\nU ponedeljak je pokrenuta prva generacija Trenerske akademije na kojoj je učestvovalo više od 100 ljudi iz 44 zemlje. Učesnici su bili iz svih delova sveta, Evrope, Azije, Južne Amerike, Afrike, Australije, Severne Amerike...\nOvaj program realizovan je između Evrolige, odnosno Odbora evroligaških trenera, i Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje Univerziteta u Beogradu.\nOd decembra 2020. do avgusta 2021. godine učesnici će slušati predavanja koja će voditi članovi Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje, kao i članovi Odbora evroligaških trenera.\nDobrodošlicu svim mladim trenerima poželeo je predsednik Željko Obradović:\n„Zahvaljujući modernim tehnologijama Trenerska akedemija od danas pa do avgusta povezaće trenere iz celog sveta. Poželeo bih dobrodošlicu svim kolegama širom sveta u našu porodicu. Mi, članovi Odbora evroligaških trenera, blagosloveni smo što ste sa nama na ovom putovanju“.\n► Memfis se odrekao Gudurića – sledi povratak u Istanbul?


Zima 2015: Idealne muške frizure | CityMagazine\nZima 2015: Idealne muške frizure\nKada je muška frizura u pitanju, zima je idealno vreme da isprobate neke nove oblike, dužine i stilove. U toku zime vreme koje provodite napolju obično je isto ono tokom kojeg vam je glava prekrivena kapom, tako da se i neke ne sasvim srećne odluke uvek mogu prikriti. Nekoliko puta nagrađivana čuvena londonska berbernica Ruffians, otkrila je šta to zanimljivo očekuje one muškarce koji se odluče da ove zime isprate modne trendove, baš kao da pripadaju svetskom džet-setu.\nTrikovi sa kojima su se do sada upoznali mnogi holivudski lepotani, a koje ćete sada imati priliku i vi da saznate tiču se pre svega dužine, a zatim i teksture, vaše moguće nove frizure. Prvo novo pravilo glasi, šišajte se u skladu sa tipom svoje kose, naročito vodeći računa da ne preterate u skraćivanju dužine, ili stanjivanju bujne kose, ukoliko je imate.\n1. Više kose oko temena kao Eddie Redmayne\nOva frizura odgovara svim tipovima kose i oblicima lica, ali je važno da u zavisnosti od ova dva faktora, frizer dobro proceni dužinu. Oni momci čija je vilica naglašenija i četvrtasta mogu imati veoma kratku kosu sa strane i pozadi, dok oni izduženog lica moraju ostaviti nešto više kose na stranama i nazad.\n2. Kratko i slepljeno kao Michael Fassbender\nUkoliko imate zdravu kosu, ne previše bujnu, slobodno se odlučite za ovaj oblik koji će savršeno zaokružiti vaše lice i istaći vam posebno oči i nos. Starija gospoda čija je kosa prošarana sedim pramenovima mogu da uživaju u ovoj frizuri sa naročitom radošću, jer će im ona najbolje stajati.\n3. Meke lokne i naglašen volumen kao David Beckham\nTakozvani muški pomapadur ide sjajno u kombinaciji sa neurednom bradom ne previše dugom. Svi oni koji žele da svoj oblik lica malo vizuelno izduže, u slučaju da imaju meku kosu, sklonu uvijanju mogu slobodno da se odluče na ovako nešto. Tokom sušenja kose nastojte da četkom povlačite pramenove unazad i u vis, a u slučaju da imate veoma retku kosu izbegavajte ovu frizuru!\n4. Duža, ravna i ležerna kosa kao Chris Hemsworth\nZa one koji se ne mogu ponositi kosom velikog volumena, ipak postoji ova frizura koja samo takvima stoji odlično, dok drugi sa njom mogu izgledati neuredno i smešno. Tanka svilenkasta vlas je kao stvorena za nešto duže frizure i ne zahteva previše održavanja. Ipak gledajte da češće perete kosu kako vam ona ne bi bila previše slepljena. Duže šiške koje biste nosili sa strane su važan i veoma efektan detalj.\nHrana kao simbol stila\nTreća epizoda serijala „Blogger Show“: Gde blogerke pronalaze inspiraciju\nNeobični modni ukrasi za proleće 2016.\nStyle File: Iris Apfel frizure · lepota · moda · muška moda · trend\nStyle File: Iris Apfel\nCarine Roitfeld: Moderne gusarke\nKonstantin Kofta: Ranac koji u sebi spaja dve ljubavi


Ragmi Mustafa: Srbi na severu Kosova imaju znatno veća prava nego Albanci u preševskoj dolini Usvojićemo zajedničku deklaraciju koja daje zvanično ovlašćenje prištinskim vlastima da mogu da pregovaraju u naše ime u Briselu | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Ragmi Mustafa: Srbi na severu Kosova imaju znatno veća prava nego Albanci u preševskoj dolini Usvojićemo zajedničku deklaraciju koja daje zvanično ovlašćenje prištinskim vlastima da mogu da pregovaraju u naše ime u Briselu\nRagmi Mustafa: Srbi na severu Kosova imaju znatno veća prava nego Albanci u preševskoj dolini Usvojićemo zajedničku deklaraciju koja daje zvanično ovlašćenje prištinskim vlastima da mogu da pregovaraju u naše ime u Briselu\nPredsednik Demokratske partije Albanaca (DPA) Ragmi Mustafa kaže da je izjava ministra inostranih poslova Ivice Dačića da su "želje Albanaca sa juga centralne Srbije da budu deo pregovora u Briselu fatamorgana" kontroverzna, zato što se upravo on više godina unazad zalagao za podelu Kosova što je predlog koji nije prihvaćen.\nMustafa je za agenciju Beta izjavio da želje Albanaca "nisu fatamorgana" iako su na mnogo slabijoj poziciji u ovim opštinama od jednog ministra inostranih poslova i zamenika premijera Srbije.\n"To nije ni prva ni poslednja takva izjava ministra inostranih poslova, ali on sa takvim izjavama ne doprinosi miru i stabilnosti a i potpuno je kontroverzan jer već više godina pominje razmenu teritorija što nisu usvojili ni službeni Brisel, ni međunarodna zajednica ni kosovska strana", kazao je Mustafa.\nMustafa je rekao i da to što Ivica Dačić kao ministar inostranih poslova upoređuje zahteve Albanaca iz Preševa, Bujanovca i Medveđe sa pravima koje imaju Srbi u Albaniji "nema nikakve veze sa zahtevom Albanaca iz preševske doline da budu deo pregovora u Briselu, već da to poređenje može da se pravi samo sa pravima koja imaju Srbi na severu Kosova".\n"Mi ćemo usvojiti zajedničku deklaraciju koja po prvi put daje zvanično ovlašćenje vlastima na Kosovu da mogu da pregovaraju u naše ime, što ima veze sa konačnim okončanjem pregovora između Beograda i Prištine. Tražimo da naša prava budu izjednačena u bilo kom nivou sa pravima koja ima srpska zajednica na severu Kosova i to nema apsolutno nikakve veze sa Albanijom", rekao je Mustafa.\nMustafa navodi da "u postojećoj situaciji Srbi na severu Kosova imaju znatno veća prava nego Albanci u preševskoj dolini što i ministar (Ivica Dačić) zna, pri čemu se on zalaže da Srbi na severu Kosova dobiju još i veća prava a zahteve Albanaca iz preševske doline upoređuje sa pravima Srba u Albaniji za koje se nije čuo ni jedan glas da su oštećeni ili diskriminisani".\n"Takve izjave nama ne smetaju, on neka kaže svoje. Albanci ne traže rat ni oružane sukobe, mi tražimo da se problemi Srba i Albanaca na ovim prostorima jednom sada i zauvek reše, da se pokrene ekonomski razvoj i da budemo spremni da uđemo u Evropsku uniju", kazao je Mustafa.\nMustafa je naveo da Skupština svih albanskih odbornika iz skupština opština Bujanovac, Preševo i Medveđa treba da se održi 14. jula u Bujanovcu, a zajedničku deklaraciju o davanju ovlašćenja Prištini da prava Albanaca u ovim opštinama uvrsti u pregovore sa Beogradom u Briselu treba da usaglasi komisija u kojoj je po jedan član iz svake albanske partije.\nOvo nije prva Skupština svh albanskih odbornika u opštinama na jugu centralne Srbije, prva takva skupština održana je u Preševu 14. januara 2006. godine uz prisustvo albanskih odbornika iz skupština opština Preševo, Bujanovac i Medveđa. Do sada je održano nekoliko zajedničkih skupština na kojima su uvek donošene deklaracije sa aktuelnim političkim zahtevima, ali se oni u velikoj meri svode na pozivanje na referendum iz 1992. godine, kada su se Albanci iz ovih opština izjasnili za pripajanje Kosovu ukoliko se ne unaprede prava Albanaca.\nSve zajedničke skupštine do sada su održavane u Preševu, poslednji put 2013.godine, a ovo je prvi put da jedna takva skupština bude održana i u Bujanovcu.


Svetski mediji prate razvoj i dešavanja u okviru ovog projekta\nNedavno je projekat „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ obeležio tačno tri godine od kada je vojvođanska prestonica zvanično proglašena jednim od kulturnih centara sveta u 2021. godini.\nU Briselu je tada panel nezavisnih eksperata Evropske komisije doneo odluku da Novi Sad ponese titulu Evropske prestonice kulture, a vest je odjeknula kako u domaćim, tako i u svetskim medijima.\nOd tada do danas svetski mediji prate razvoj i dešavanja u okviru ovog projekta i izveštavaju svoju publiku o turističkim i kulturnim potencijalima Novog Sada, saopšteno je iz organizacije Novi Sad 2021.\nDodaje se da je najrelavantniji svetski turistički portal Lonely Planet svrstao Novi Sad na svoju čuvenu listu 10 gradova koje treba posetiti, a u sklopu priprema za Evropsku prestonicu kulture.\nTu vest su prenele i brojne druge svetske medijske kuće kao što su CNN, Forbs, Independent, Marie Claire… Prethodnih godina su o Novom Sadu i tituli Evropske prestonice koju nosi pisali irski, škotski, američki i britanski portali iz kulture, kao i ugledni Independent i drugi mediji.\nČak 13 manjinskih medija u Evropi je izvestilo je o novosadskoj tituli Evropske prestonice kulture kao projektu koji oživljava kulturu u ovom gradu i koji će ostaviti iza sebe brojne infrastrukturne promene, kao što su kulturne stanice i druga mesta za konzumiranje kulture.\nU pitanju su katalonski i baskijski mediji u Španiji, mađarski u Slovačkoj, Rumuniji i Srbiji, poljski u Litvaniji, slovenački u Italiji, danski u Nemačkoj i nemački u Danskoj, kao i drugi portali manjinskih medija, poput južnotirolskih i katalonskih, uljučujući i najstariji dnevni list u Nemačkoj Serbske novini koji izlazi na gornjolužičkom srpskom jeziku.\nEgipatski vodeći medij Egypt Today, izveštavajući o susretu egipatskog ministra kulture Inasa Abdel-Dajema i gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića, istakao je da je u poslednje dve godine značajno uvećano prisustvo egipatske kulture i umetnosti u ovom gradu, dok je Ahram online preneo dodatne zaključke iz ovih uspešnih bilateralnih odnosa – da je kultura najbolji način za uspostavljanje veza među narodima.\nEminenti Lonely Planet nedavno je ponovo posvetio pažnju Novom Sadu i vidljivim promenama u kulturnom životu ovog grada od kako se razvija projekat Evropska prestonica kulture, ponovo ga na taj način preporučivši turistima iz celog sveta.\nSve ove objave su veoma važne za predstavljanje kulturnih mogućnosti Novog Sada, kojeg 2021. godine očekuje armija posetilaca i uživalaca kulturnih događaja iz celog sveta, kada će Novi Sad, uz Temišvar i Elefsinu biti jedan od centara evropske kulture, zaključuje se u saopštenju.\nekonomija evropska prestonica kulture investicije Novi Sad omladinska prestonica evrope saradnja svet turizam ulaganje