Zapošljavanje stranaca i osoba bez državljanstva\nPrema Ustavu Ukrajine, stranci i osobe bez državljanstva, koji borave u Ukrajini na legalnoj osnovi, uživaju ista prava i slobode, i nosioci su obaveza kao građani Ukrajine, uz izuzetke utvrđene Ustavom, Zakonima ili međunarodnim dogovorima Ukrajine.\nOva garancija se odnosi i na pravo zapošljavanja stranaca i osoba bez državljanstva.\nZakon o radu Ukrajine predviđa, između ostalog, da se radni odnos stranaca koji rade u ukrajinskim preduzećima, ustanovama i organizacijama, reguliše Zakonom države u kojoj se lice zapošljava i međunarodnim sprazumima Ukrajine.\nZakon Ukrajine o pravnom statusu stranaca i osoba bez državljanstva predviđa da stranci i lica bez državljanstva sa stalnim prebivalištem u Ukrajini, kao i osobe sa dodijeljenim izbjegličkim statusom, imaju pravo na rad u preduzećima, ustanovama i organizacijama, na osnovu i na način propisan za državljane Ukrajine.\nTreba napomenuti da je dokument kojim se potvrđuje pravo stranca ili osobe bez državljanstva na stalni boravak u Ukrajini – dozvola za stalni boravak, a sertifikat koji potvrđuje status izbjeglice – potvrda izbjeglice.\nDakle, strani državljani podliježu svim pravima i obavezama koji proističu iz Zakona o radu Ukrajine, ako međunarodnim sporazumima nije predviđeno drugačije.\nTakođe treba napomenuti, da je Zakonom o zapošljavanju Ukrajine, predviđena specifika zapošljavanja stranaca i osoba bez državljanstva.\nČlanom 8 ovog Zakona predviđeno je da poslodavci imaju pravo na zapošljavanje stranca i osoba bez državljanstva, na osnovu ugovora o radu, samo u slučaju da poslodavac posjeduje dozvolu Državnog zavoda za zapošljavanje o zapošljavanju stranaca i osoba bez državljanstva, ako nije drugačije predviđeno međunarodnim sporazumima, ratifikovanim od strane Parlamenta Ukrajine.\nProcedura izdavanja, produžavanja i poništavanja radnih dozvola za strance i osobe bez državljanstva, je odobrne od strane Kabineta Ministara Ukrajine, od 08.04.2009. № 322\nOvom procedurom definisan je postupak izdavanja, produžavanja i poništavanja radnih dozvola za strance i osobe bez državljanstva. Dokumenta potrebna za dobijanje dozvole za strance prikuplja i predaje poslodavac koji zapošljava stranca.


Zajednica opština predlaže izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Društvo / Zajednica opština predlaže izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi\nZajednica opština predlaže izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi\nMilivoje Irić 15. Januara 2020.\tDruštvo Ostavite komentar 211 pregledi\nStav Zajednice opština je da je Zakon o lokalnoj samoupravi, pokazao određene nedostatke i probleme u primjeni pojedinih odredbi.\nOdbor za razvoj lokalne samouprave Zajednice opština, na osnovu predloga dostavljenih iz jedinica lokalne samouprave, pripremio je Inicijativu za izmjene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi. Odbor je u Inicijativi ukazao na potrebu izmjene i dopune Zakona u odnosu na: utvrđivanje nadležnosti Skupštine opštine za donošenje godišnjeg programa obavljanja komunalnih djelatnosti.\nPredlažu se izmjene postupka imenovanja Sekretara skupštine, uzimajući u obzir specifičnosti poslova koje obavlja, a posebno u odnosu na rukovođenje Službom skupštine. Zajednica opština predlaže i brisanje nadležnosti i ovlašćenja Predsjednika opštine da rukovodi Službom predsjednika i da odlučuje o izboru kandidata u postupku zasnivanja radnog odnosa, kao i pravima i obavezama zaposlenih u Službi.\nInicijativa predlaže uređivanje pitanja prestanka mandata, ne samo licima koja vrše poslove visoko rukovodnog kadra, nego i licima u mandatu iz kategorije ekspertsko-rukovodnog kadra. Predloženo je jasno uređenje pravo lica da nakon prestanka mandata, na njegov zahtjev, bude raspoređeno u istom organu, odnosno službi ili drugom organu na radno mjesto koje odgovara njegovom nivou kvalifikacija obrazovanja i sposobnostima. Predloženo je da se dodatno uredi mogućnost vršenja usluga od strane jedne opštine drugoj na ugovornom osnovu. Inicijativa se odnosi i na brisanje ovlašćenja Predsjednika opštine da odlučuje o otuđenju imovinskih prava neposrednom pogodbom.\nZajednica opštine smatra da je potrebno i preciznije urediti izbor i rad organa mjesne zajednice kako bi se obezbijedilo efikasnije vršenje poslova u mjesnim zajednicama.\nPredhodno Krivična djela izvršilo 367 maloljetnika\nSledeće Kako protiv lažnih vijesti: Crna Gora sposobna da se izbori sa dezinformacijama


Izvor: B92, 12.Sep.2019, 20:33 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBeograd -- Ambasada SAD i Fondacija Halijard će obeležiti 75. godišnjicu Operacije Halijard sa dva događaja.\nKako je saopšteno iz Ambasade SAD u Beogradu, u petak 13. septembra, ambasador Kajl Skot će otvoriti izložbu "75. godišnjica spasilačke Misije Halijard" u Univerzitetskoj biblioteci Svetozar Marković u Beogradu.\nIzložba sadrži reprodukcije autentičnih fotografija >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << i dokumenata iz Drugog svetskog rata i trajaće do 27. septembra.\nU nedelju 15. septembra, ambasador Kajl Skot će zajedno sa zvaničnicima Srbije i predstavnicima drugih savezničkih zemalja koje su uzele učešće u Operaciji Halijard obeležiti godišnjicu spasilačke misije u Pranjanima, u opštini Gornji Milanovac.\n"Operacija Halijard je bila najveća operacija spasavanja oborenih američkih i savezničkih vazduhoplovaca ikada. Spašavanje je organizovano od avgusta do decembra 1944. godine, sa pista napravljenim u ruralnim delovima Nemcima okupirane Srbije. Preko 500 vazduhoplovaca je evakuisano iz Pranjana, zahvaljujući nesebičnoj podršci srpskog naroda, koji se brinuo o vazduhoplovcima, i izgradio pistu kako bi omogućio njihovo spasavanje", navodi se u saopštenju.\nPotomci nekoliko spasenih američkih vazduhoplovaca su doputovali u svoju prvu posetu Srbiji kao bi se upoznali sa potomcima porodica koje su spasle njihove očeve i učestvovali na obeležavanju godišnjice. Takođe, nekoliko visoko rangiranih vojnih zvaničnika SAD će učestvovati u ovim događajima da bi odali poštu nasleđu ovih hrabrih porodica.\nObeležavanje 75. godišnjice misije Halijard u kojoj je spaseno 500 američkih pilota 1944-45.\nIzvor: NoviMagazin.rs, 13.Sep.2019, 12:58\nOpština Gornji Milanovac najavila je obeležavanje 75 godina od misije "Halijard", u kojoj je od avgusta 1944. do februara 1945. godine evakuisano oko 500 američkih pilota oborenih nad Srbijom u Drugom svetskom ratu...Godišnjca misije "Halijard" održaće se u nedelju, 15. septembra u gornjomilanaovačkom...


Početna/Microsoft/Veliko interesovanje za besplatne obuke koje će vas pripremiti za zanimanja budućnosti\nZa mnoge prethodnih 18 meseci označili su kraj jedne profesionalne faze i početak druge. To nam govori i podatak da je do sada više od 3.000 ljudi izrazilo želju da se profesionalno usavrši prijavom na program besplatnih digitalnih obuka koji je počeo u julu ove godine. Program obuka organizuje kompanija Semos education u okviru Microsoft Globalne inicijative za sticanje znanja uz podršku Vlade Republike Srbije, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Ovu globalnu inicijativu pokrenule su kompanije Microsoft, LinkedIn i GitHub u junu 2020. godine, a svi zaintersovani za prijavu na obuke za sticanje znanja za profesije softver developera, analitičara podataka, IT administratora i praktikanta u oblasti veštačke inteligencije mogu se prijaviti do 1. septembra na web stranici programa. Inicijativi u Srbiji su se u međuvremenu priključili i podržali Centar za razvoj karijere Beogradskog Univerziteta, Infostud poslovi, Helloworld, Joberty, BEST, ESTIEM, ICT klaster Vojvodina, Help organizacija i Nacionalna asocijacija Kancelarija za mlade.


Dimitrije Boarov: Srpska politika na gasni pogon - Javni servis\nLondonski listovi su protekle sedmice sa mnogo ironije, pa i podsmeha komentarisali činjenicu da su cene prirodnog gasa na holandskoj berzi munjevito pale, sa blizu 2.000 na oko 1.000 dolara za 1.000 kubika, čim je predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin izjavio da treba nastaviti isporuke gasa Evropi i preko Ukrajine i da je njegova zemlja spremna da poveća izvoz gasa u skladu sa dugoročnim ugovorima i preko berze gasa u Sankt Peterburgu. Poenta zajedljivosti u britanskoj štampi je da se i po tom događaju može zaključiti da je i navodna tekuća gasna kriza “rusko maslo” i da imamo najnoviji dokaz da je Rusija spremna da iz svojih bilo političkih bilo ekonomskih interesa voluntarno barata gasom i njegovom cenom, te tako ucenjuje Evropu.\nU spomenutim napisima išlo se čak dotle da se upute oštre kritičke opaske i prema američkom predsedniku Džozefu Bajdenu, koji je, izbegavajući da sankcioniše kompanije koje su gradile Severni tok 2 do Nemačke (finansijeri se ne spominju jer su oni dobrim delom evropski), “dao keca iz rukava samom Putinu” (Dejli mejl) da može da se kocka sa Evropom oko “sertifikacije” koja bi brzo omogućila puštanje u rad tog magistralnog cevovoda, a otvorila put i ugovaranju gradnje Severnog toka 3. Paralelno s tim napisima, sa ruske strane nastavljena je medijska ofanziva koja dramatizuje inflacionu opasnost po Evropu od poskupljenja energenata ukoliko se odatle ne učine određene usluge ruskim energetskim interesima i ukoliko se Rusija ne razume kao prirodni poslovni partner evropskim nacijama. Pri tome, zanimljivo je da veći deo evropske štampe (pogotovo nemački mediji) zasad malo pažnje posvećuju globalnoj i kontinentalnoj gužvi oko gasa.\nSrbija i srpska štampa, međutim, od gasne krize i tekućeg poskupljenja nafte napravile su kataklizmičnu temu u kojoj, zahvaljujući prethodnim “mudrim odlukama” u korist Rusije, Srbija ima bezbednu ekonomski profitabilnu poziciju. U stvari, završetak i punjenje Turskog toka (to jest, Balkanskog toka) ruskim gasom na teritoriji Srbije (400 km) u političkom vrhu Srbije iskorišćeni su kao prilika da se revitalizuju odnosi sa Rusijom i predsednikom Putinom, te da se od njih zatraži ne samo “najbolja cena” u novom dugoročnom ugovoru o uvozu gasa nego da se na taj način dobije i blagoslov vodećim snagama aktuelne vlasti da nastave svoju vladavinu i nakon prolećnih izbora.\nPo logici stvari, taj srpski zahtev bio bi jeftin za Rusiju jer, prema Energetskom bilansu Srbije za 2021. godinu, planirano je da ona pored “domaće proizvodnje” (pod kontrolom Gaspromnjefta) od oko 400.000 kubika, uveze još oko 2,1 milijardu kubika prirodnog gasa, dakako iz Rusije. Dakle, potrošnja Srbije je zasad izuzetno mala, pa bi i “srpski popust” bio jeftin – samo je šteta da se Rusi toga nisu ranije setili. Srpski zvaničnici još nisu dimenzionisali “najbolju cenu” koja bi se mogla dobiti od Gasproma, osim što je ministar finansija Mali spomenuo da mi sada gas uvozimo po ceni od 270 dolara za 1.000 kubika. Bilo bi povoljno za Srbiju kad se ta cena ne bi menjala bar iduće godine mada se postavlja pitanje zašto je Mađarska ugovorila uvoz ruskog gasa za, navodno, 220 dolara za 1.000 kubika (Vojislav Vuletić).\nIstina, spomenute informacije treba uzeti sa oprezom jer su cene gasa u ugovorima vezane obično za “naftnu formulu” (sa odmakom od devet meseci), a uz svaku cenu ide i niz “dodataka”. Uz to, Srbija je dosad tranzitne takse za uvoz gasa preko Ukrajine plaćala još samo Mađarskoj (bile su visoke), a preko Turskog toka plaćaće verovatno i više jer gas prolazi preko Crnog mora i kroz tu veliku zemlju, a ne samo kroz Bugarsku. Da sada u priču ne uvodimo i pitanje kolike su marže na taj gas Srbijagasa, Jugorosgasa itd., naročito prema privredi. Bez obzira na to što možemo dobiti “najbolju cenu”, lako je moguće da će Srbija od iduće godine plaćati i dvostruko veću cenu gasa (neki kažu i do 800 miliona dolara veću) od one protekle.\nSve u svemu, sigurno je jedino da Srbija neće “zepsti” ove, a verovatno ni neke buduće zime ukoliko bude imala para, ali sam gotovo isto toliko siguran da neće “zepsti” ni Evropa. Jer, i Rusija mora od nečega da živi, a prihodi od izvoza gasa i nafte bitne su stavke u njenom budžetu. Ako Evropa doista počne da zebe, zalud će i nama biti ugrejana bezbednost sa gasom, ali to je već druga priča.


Čajetina u žalosti – Zlatibor.News\n06/04/2017 ZlatiborNewsComments Off on Čajetina u žalosti\nOpštinsko veće opštine Čajetina, na sednici održanoj dana 6.aprila 2017.godine, donelo je odluku da se petak 7.april proglasi Danom žalosti na području opštine Čajetina, povodom tragičnog stradanja porodice Selaković dana 04. aprila 2017.godine.\nDan žalosti će biti obeležen isticanjem zastave na pola koplja na zgradi Opštine Čajetina, javnim preduzećima i ustanovama čiji je osnivač Opština Čajetina, objektima mesnih zajednica i drugih ustanova na području Opštine Čajetina.\nElektronski i drugi mediji, organizatori javnih programa i sadržaja dužni su da svoje programe i sadržaje prilagode Danu žalosti. Za vreme Dana žalosti zabranjeno je emitovanje narodne i zabavne muzike, odnosno održavanje programa zabavnog karaktera na javnim mestima.\nU skladu sa ovom odlukom ugostiteljski objekti na Zlatiboru i u Čajetini su otkazali zabavni program planiran za petak, a uprava Košarkaškog kluba Zlatibor je odložila utakmicu Zlatibor – Jagodina za ponedeljak, 10. april.\nTagged cajetina, dan zalosti\nGradski odbor Srpske napredne stranke u Užicu danas se oglasio saopštenjem koje prenosimo u celosti. Zabrinuli su se građani našeg kraja gde se zagubio Milan Stamatović, predsednik inicijativnog odbora ZS, poslednjih meseci. Posle potpunog debakla na sevojničkim izborima u potaji je lečio „rane“nadajući se da će to neko zaboraviti. Voleo bi Milan to, ali smo […]\nMilan Stamatović: Metu ste mi postavili – čekam da pucate!\nMilan Stamatović, predsednik opštine Čajetina, danas je odgovorio na tvrdnje iznete u saopštenju opštinskog odbora SNSa iz Čajetine. Predsednik čajetinskih naprednjaka, produžena ruka prvog specijalca SNS Andreja Vučića, juče je javno postavio metu na moju glavu, priznajući da sam upravo ja, odnosno moja kandidatura za predsednika Srbije, glavni razlog cele hajke koju vlast iz Beograda […]


Priština najavljuje žalbu EU protiv Beograda\nMinistar pravde u Vladi Kosova Abeljard Tahiri, obratiće se Evropskoj uniji povodom, kako kaže, "samovoljnog naloga vlasti u Beogradu za hapšenje građana Kosova".\nAbeljard Tahiri u pisanom obraćanju javnosti navodi da su nakon hapšenja Tomora Morine u Skoplju, srpske pravosudne vlasti pokrenule krivični postupak protiv osobe sa inicijalima H. M.\n"Ni nedelju dana nakon pokušaja samovoljnog privođenja našeg građanina Tomora Morine, putem neracionalnih međunarodnih naloga za hapšenje koji potiču iz represivnog Miloševićevog režima, Srbija nastavlja da impresionira s grubim kršenjima ljudskih prava, crtajući presude za naše građane, bez poštovanja bilo kakvih normi i principa međunarodnih konvencija, čiji je ona deo", kaže Tahiri.\nTahiri dodaje da je H. M. poslednji slučaj protiv koje su srpski pravosudni organi sproveli krivični postupak bez njegovog znanja.\nPrema Tahiriju, taj slučaj je "u potpunoj suprotnosti sa zakonom, i protiv koga danas postoji opasnost da bude uhapšen ako napušta teritoriju Kosova".\n"Pravosudni sistem u Srbiji, predstavlja nastavak istog mentaliteta Miloševićevog režima. Očigledno je da Aleksandar Vučić nije odvojen od Miloševićeve zaostavštine. To su jasni signali da je Srbija daleko od političke stvarnosti, daleko od principa pravde i tako nešto ne može da bude ostavljeno bez adrese ", istakao je Tahiri.\n"Početkom sledeće nedelje obratiću se institucijama Evropske unije sa zahtevom da se ’ova neodgovorna praksa srpske države, štetna za pravdu i susedske odnose, jednom zauvek završi’", zaključio je Tahiri.


Bihać: Protest migranata tokom posete Cikotića\nTanjug 3. januara 2021. 14:53\nBIHAĆ – Migranti smešteni u kampu Lipa u Bihaću danas su prilikom posete ministra bezbednosti BiH Selma Cikotića ovom mestu protestovali i uzvikivali da žele pravdu, slobodu i pomoć Međunarodne organizacije za migracije (IOM).\n„Želimo pravdu“, „Ne želimo hranu, želimo slobodu“, „IOM pomozite“, samo su neke od poruka koje su migranti uputili pratnji koja je sa zvaničnicima prošla pored njih.\nEkipa portala Klix.ba pokušala je da razgovara s migrantima smeštenim u Lipi, ali oni nisu bili spremni na razgovor zbog nepoverenja prema medijima u BiH koji, kako su kazali, ne prenose pravu sliku stanja i ono što oni kažu.\nMinistar Cikotić je s premijerom Unsko-sanskog kantona (USK) Mustafom Ružnićem i gradonačelnikom Bihaća Šuhretom Fazlićem boravio u poseti šatorskom naselju Lipa gde je poručio da će svi migranti biti smešteni na ovoj lokaciji, pa i oni iz Bire.\nOn je kazao da će se sagledati doprinos koji treba da daju različite institucije sa svih nivoa vlasti, od države do kantona kako bi se stvoril uslovi za višesedmični boravak migranata u improviziranom kampu dok se radovi u prihvatnom centru Lipa koji je u velikoj meri uništen, privedu kraju za dugotrajniju namenu odnosno smeštaj migranata za boravak na duži period.\n„Sve ovo poslednjih dana pokazuje činjenicu da je to humanitarna, sigurnosna i politička situacija koja pokazuje da za sada imamo uslove da praktično samo jedan narod i dva kantona u BiH nose teret migrantske krize. To je neodrživo ubuduće. Međutim sada moramo hitno rešiti pitanje smeštaja za ove ljude koji se nalaze u vrlo neuslovnim smeštajnim, higijenskim, zdravstvenim i drugim okolnostima“, dodao je Cikotić.


NjUJORK – Sudija Vrhovnog suda države Njujork Tomas Rademaker ukinuo je odluku o obaveznom nošenju maski i rekao da je guvernerka te države prekoračila ovlašćenja u nametanju pravila koje je trebalo da usvoji zakonodavno telo. Guvernerka Njujorka Keti Hočul reagovala je na ovu presudu suda i saopštila da će iskoristiti svaku opciju kojom raspolaže kako bi se odluka suda odmah poništila, prenosi Tanjug. „Snažno se protivimo ovoj presudi i koristićemo svaku opciju da ovo odmah poništimo. Moja odgovornost kao guvernera je da zaštitim građane Njujorka tokom krize javnog zdravlja, a ove mere pomažu u sprečavanju širenja koronavirusa i spašavanju života”, dodala je Hočul. Rademaker je naveo da njegova presuda ni na koji način nema za cilj da dovede u pitanje efikasnost i potrebu\n24.01.2022 u 14:12\nU klupama pola miliona đaka\nU jeku širenja omikron soja virusa korona i sezone gripa drugo polugodište aktuelne školske godine počelo je kada je i predviđeno školskim kalendarom, bez odlaganja. Nastupajuća sedmica za osnovce u Vojvodini je druga, za srednjoškolce treća radna nedelja drugog polugođa, a za njihove vršnjake u centralnoj i južnoj Srbiji, što znači za đake u dve trećine škola na republičkom nivou, danas je prvi nastavni dan posle zimskog raspusta. Odlukom najodgovornijih za obrazovanje i javno zdravlje sve kuće znanja preduniverzitetskog školstva ove sedmice radiće neuobičajeno, ali na nivou sistema ujednačeno po atipičnim modelima koje diktiraju epidemijske (ne)prilike. Samo mlađi osnovci, oko 250.000 đaka od prvog do četvrtog razreda osmoletki, svakodnevno će pohađati redovnu nastavu u školskim klupama. Više\n14.01.2022 u 12:08\nItalijanski policajci protestuju, neće roze maske\nRIM - Italijanska policija uputila je protest Ministarstvu unutrašnjh poslova zbog nabavke roze zaštitnih maski, koje bi policajci trebalo da nose na dužnosti, tvrdeći da ta boja šteti njihovoj reputaciji. „Ne shvatamo razlog za nabavku maski u boji koja bi i na prvi pogled bila neprikladna za našu administraciju”, naveo je policijski sindikat u pismu Ministarstvu unutrašnjih poslova. Policajci ocenjuju da je „ova nabavka zbunjujuća” i da bi, s obzirom da kovid zdravstvena kriza traje dve godine, trebalo da bude lako da se nabave odgovarajuće zaštitne maske. Maske bi ubuduće trebalo da budu samo crne, bele ili plave, zahtevaju policajci u pismu, prenosi Tanjug. Ministarstvo unutrašnjih poslova Italije nije se oglašavalo ovim povodom.\nNovinar potvrdio Đokovićeve reči: Nije skidao masku za vreme intervjua\nPARIZ – Novak Đoković je tokom fotografisanja sa trofejom skinuo masku, ali je odbio da masku skine tokom intervjua, objavio je danas francuski list „Ekip”. Kako je napisao novinar Frank Ramela, koji je intervjuisao Đokovića 18. decembra, dva dana nakon pozitivnog PCR testa, nije mu bilo dozvoljeno da postavlja pitanja o vakcinaciji i namerama o Australijan openu za pola sata koliko je trajao intervju, preneo je Tanjug. Ekipa „Ekipa” boravila je u Beogradu kod Đokovića i uručila mu trofej za najboljeg sportistu sveta u 2021. godini.\n12.01.2022 u 11:05\nNovi Sad sutra zvanično postaje Evropska prestonica kulture. Kao jedinstvena proslava u Evropi, Doček spaja dve umetnosti, dva pisma, dve nove godine, dva dana, dva računanja vremena, pa će tako Doček 7530 doneti svojevrsnu proslavu koja pomera granice i staviti Novi Sad u centar evropskog kulturnog života. Centralni događaj svečanog otvaranja Evropske prestonice kulture zakazan je za 13. januar kada će u 20 sati 22 minuta biti izvedena proslava „Zeniteum :: 2022” reditelja Dragana Živadinova, na jednom od glavnih gradskih bulevara, ispred Banovine, koja će kroz umetnost slaviti velika imena srpske nauke - Milevu Marić Anštajn i Milutina Milankovića, prenosi Tanjug. Publika će svečano otvaranje moći da prati i u prenosu uživo na drugom programu RTS i prvom programu Radio\n30.12.2021 u 08:28\nOd sutra maske obavezne na ulicama Pariza\nPARIZ – Na ulicama Pariza od sutra će biti obavezno nošenje zaštitnih maski, saopštile su lokalne vlasti, u vreme kada raste broj novih slučajeva korona virusa. Kako se navodi u saopštenju, onima koji ne poštuju ovo pravilo prete kazne od 135 evra. Nošenje zaštitnih maski je već obavezno u javnim zgradama i javnom prevozu širom Francuske, prenosi Tanjug. Francuski ministar zdravlja Olivije Veran ranije je rekao poslanicima da se Francuska suočava sa „cunamijem” infekcija korona virusa, koji podstiču delta i omikron soj virusa. Od početka pandemije u Francuskoj je zabeleženo više od 9,5 miliona slučajeva korona virusa, dok su 123.372 osobe preminule od posledica ove infekcije.\n22.12.2021 u 22:27\nŠpanija ponovo uvodi obavezne maske na otvorenom\nMADRID - Španija ponovo uvodi kao obavezu nošenje maski na otvorenom, što je deo paketa mera sa ciljem da se zaustavi omikron soj korona virusa koji se brzo širi, saopštio je danas premijer Pedro Sančez , javlja Tanjug. Nošenje maski u zatvorenom je već obavezno u Španiji i mnogi Španci praktikuju da ih nose i na otvorenom, iako je zakonska obaveza da to čine ukinuta u junu. Obavezno nošenje maski na otvorenom biće odobreno sutra na vanrednoj sednici vlade i stupiće na snagu na Badnje veče, a premijer je rekao da će postojati brojni izuzeci, na primer kada su ljudi na otvorenom sa rođacima sa kojima žive, prenosi Rojters. Sa skoro 80 odsto vakcinisanog stanovništva , Španija je u velikoj meri bila pošteđena talasa infekcija koji je primorao više evropskih zemalja da pooštre


Čuvarkućino proputovanje po Srbiji - Norway in Serbia\nČuvarkućino proputovanje po Srbiji\nKulturna manifestacija "Čuvarkuća" se poslednjih nekoliko meseci šeta po vojvođanskim mestima i gradovima i širi bogatstvo kulturne baštine uz podršku Norveške ambasade, Evropske unije i Balkanskog fonda za demokratiju.\nMesto Kucura u Vojvodini je u petak 30. novembra bilo domaćin 5. po redu Čuvarkuće. Reč je o manifestaciji kulturno-edukativnog karaktera koja ima za cilj da doprinese boljem razumevanju i saradnji različitih nacionalnih, verskih i kulturnih zajednica Vojvodine, posebno onih koji nisu često vidljivi u javnosti.\nPosetioci Kucure su tako imali priliku najpre da uživaju u degustaciji lokalnih specijaliteta, upoznaju se sa raznim rukotvorinama i proizvodima domaće radinosti, ali i lepo provedu uz raznovrsan i dinamičan kulturno-umetnički program.\nKao što ova manifestacija sad već tradicionalno nalaže, Čuvarkuća je donela u Kucuru i izložbu slika vojvođanskih slikara. Slike su nastale u likovnoj koloniji na kojoj su slikari u autentičnom seoskom ambijentu stvarali na temu multikulturalnosti Vojvodine i vojvođanske kulture. U koloniji, održanoj na “Salašu 137” učestvovali su slikari Đorđe Kovačev, Đorđe Beara, Marta Kiš Buterer, Pavel Pop, Đerđi Ačaji, Daniela Morariu, Dominika Morariu i vajar Andreja Vasiljević Baćo.\nOvo je peta po redu manifestacija, od ukupno 12 (prva u Bačkom Petrovom Selu, druga u Aradcu, treća Kupinovo, četvrta u Selenči), u okviru projekta koji realizuje Fondacija 021 Novi Sad sa partnerima nevladinim organizacijama: KUD Branko T. Radičević iz Bečeja, CeSER iz Rume i Centar za razvoj civilnog društva iz Zrenjanina. Planirana je i centralna završna manifestacija koja će biti organizovana u Novom Sadu.\nRealizaciju projekta finansijski podržava Evropska Unija; Balkanski fond za demokratiju Nemačkog Maršalovog fonda SAD i ambasada Kraljevine Norveške u Beogradu.


FIFA Svetsko prvenstvo do 17 godina - FIFA takmičenja - Svet Fudbala\n17/11/2018 08/11/2021 Svet FudbalaLeave a Comment on FIFA Svetsko prvenstvo do 17 godina\nMeđunarodno takmičenje za fudbalere do 17 godina starosti u organizaciji FIFA. Prvi turnir održan je 1985. tada su igrali fudbaleri starosti do 16 godina od 1991. pravo nastupa imaju fudbaleri do 17 godina starosti. „FIFA Svetsko prvenstvo do 17 godina“ (FIFA U-17 World Cup) održava se svake dve godine, na završnom turniru učestvuju 24 reprezentacije. Zemlja domaćin automatski obezbeđuje učešće dok ostale 23 reprezentacije dobijaju mesto kroz kvalifiacije, koje se organizuju njihove konfederacije. Na završnom turniru 24 repezentacije podeljene su u 6 grupa po 4 ekipe. Dve prvoplasirane ekipe iz svake grupe kao i 4 najbolje trećeplasirane ekipe u grupama nastavljaju takmičenje u osminifinala, zatim slede poufinale i finale.\nPobednici – FIFA Svetsko prvenstvo do 17 godina (1985-2019)\n1989. Saudijska Arabija\nTagged FIFA Svetsko prvenstvo do 17 godinaFIFA takmičenjaReprezentativna takmičenja


Saopštenja - NLB Banka počela da odobrava poljoprivrednicima kredite iz programa Vlade Republike Srbije :: NLB Banka Beograd\nNLB Banka počela da odobrava poljoprivrednicima kredite iz programa Vlade Republike Srbije\nNLB Banka Beograd je počela da odobrava poljoprivrednicima kredite iz programa Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nKrediti iz ovog programa namenjeni su razvoju stočarstva, ratarstva, voćarstva, vinogradarstva, povrtarstva i cvećarstva, investicionim ulaganjima u poljoprivrednu mehanizaciju i opremu i nabavci hrane za životinje. Odobravaju u dinarima, bez valutne klauzule, sa rokom otplate do 12 meseci za kratkoročne kredite, a za dugoročne do 36 meseci, uz mogućnost dobijanja grejs perioda od godinu dana. Kod određenih vrsta mehanizacije i opreme, postoji mogućnost zaduživanja na rok i do 60 meseci. Država subvencioniše kamatnu stopu, pa ona za korisnike iznosi 3 odsto, dok mladi poljoprivrednici, žene vlasnice poljoprivrednih gazdinstava i poljoprivrednici iz nerazvijenih područja mogu da dobiju sredstva iz ovog programa sa kamatnom stopom od svega 1 odsto.\nNLB Banka Beograd, kao finansijska institucija kojoj je podrška razvoju poljoprivrede jedan od strateških prioriteta u poslovanju, prepoznaje značaj povoljnog finansiranja agrara i uključuje se u sve programe Ministarstva namenjene poljoprivrednicima.\nVlastimir Vuković, član Izvršnog odbora NLB Banke Beograd “NLB Banka Beograd je izuzetno aktivna u podršci agrarnom sektoru i samo u 2017. godini smo u ovaj segment tržišta investirali blizu 50 miliona evra, udvostručili portfolio agro kredita i dostigli tržišno učešće od 10,5 odsto. Kako bismo na što sveobuhvatniji način izašli u susret svojim klijentima, pored široke lepeze proizvoda i usluga namenjenih poljoprivrednicima, podržavamo svaku inicijativu koja doprinosi razvoju poljoprivrede. Smatramo da u poljoprivredi leži značajan razvojni potencijal, da može puno da doprinese rastu srpske ekonomije i obezbedi posao za veliki broj građana, te da je naša obaveza kao odgovorne banke da u tome pomognemo. Pored povoljnih izvora finansiranja, sa ciljem da što efikasnije izađemo u suret svojim klijentima poljoprivrednicima, značajno smo povećali broj agro savetnika, stručnjaka specijalizovanih za rad sa poljoprivrednicima, posvećenih profesionalaca koji dobro poznaju ovu oblast i njene specifičnosti i koji su im u svakom trenutku na raspolaganju tamo gde im je najpotrebnije – na polju.”


U Evropi rekordan broj slučajeva malih boginja - Infobrif\nU Evropi rekordan broj slučajeva malih boginja\nObjavljeno 7.02.2019. u 20:44\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) saopštila je da je u Evropi prošle godine zabeležen rekordan broj slučajeva malih boginja, delom i zbog sve većeg broja „džepova“, delova zemalja u kojima roditelji odbijaju vakcinaciju svoje dece.\nU isto vreme, kaže SZO, zabeležen je rekordan broj dece koja su dobila vakcinu što daje nadu da ovaj porast infekcije neće potrajati, prenosi Rojters.\nU Evropi sa skoro 900 miliona stanovnika oko 82.600 ljudi u 47 zemalja zarazilo se u toku 2018. malim boginjama, što je najveći broj obolelih u proteklih 10 godina, od toga 72 slučaja su bila sa smrtnim ishodom.\nU 34 zemlje procenjuje se da je pokrivenost drugom dozom vakcine protiv boginja bila ispod 95 posto.\nPodručja s nižim brojem vakcinisanih, takozvani „džepovi“, na lokalnom nivou i dalje predstavljaju „otvorena vrata“ za virus malih boginja, navela je u izjavi za javnost direktorka regionalne kancelarije SZO za Evropu Žužana Jakab, prenosi agencija.\nSZO: Globalna nestašica zaštitne opreme za korona virus\nSZO proglasila globalnu opasnost zbog novog korona virusa\nStigle vakcine protiv gripa, počela nova vakcinacija\nMale boginje su visoko zarazno virusno oboljenje koje može izazvati gubitak sluha i oštećenja mozga kod dece, a kod težih oblika bolesti može dovesti i do smrti.\nPokrivenost vakcinacijom mora biti oko 95 odsto kako bi se sprečila cirkulacija virusa u zajednicama i dostigao takozvani „kolektivni imunitet „, navodi se u saopštenju SZO.\nU mnogim zemljama pojavili su pokreti koji se bore protiv vakcine i pokušavaju da odvrate roditelje od imunizacije dece, uprkos jakim naučnim dokazima da su vakcine sigurne i efikasne.\nU Italiji, vladajući antisistemski pokret Pet zvezdica doveo je u pitanje sigurnost nekih vakcina i glasno osudio napore da se uvede obavezna vakcinacija.\nU Izveštaju koji je Evropska komisija objavila prošle godine utvrđeno je da je imunizacija protiv boginja pala u 12 zemalja EU od 2010, a da je od 10 zemalja s najnižim stepenom poverenja u vakcinu u svetu u Evropi čak sedam, prenosi Rojters.\nMale boginjeSvetska zdravstvena ogranizacijaVakcina\nStefanović objavio broj sprskih državljana u terorističkim organizacijama\nSlika navijača Liverpula iz Srbije obišla svet!\nZahtev DJB da se kontroliše farmaceutska industrija u Srbiji\n9,497Likes Prati nas


Društvena odgovornost važnija od poklona\n25 Decembar 2014.\nEurobank uputila pomoć kome je najpotrebnija\nBeograd, 25. decembar 2014 - Eurobank je na kraju ove godine, u duhu novogodišnjeg darivanja, donirala novčana sredstva mališanima kojima su najpotrebnija (Udruženju osoba sa Daunovim sindromom, Nacionalnom udruženju roditelja i dece obolelih od raka NURDOR) i podržala projekat ''Liceulice''.\nU želji da pomogne Nacionalnom udruženju roditelja dece obolelih od raka (NURDOR), Eurobank je u decembru otkupila 300 dečijih knjiga, a knjige prosledila mališanima koji su smešteni u tri velike ustanove – u Domu za decu i omladinu ometenu u razvoju Sremčica, Domu za nezbrinutu decu “Dragutin Filipović Jusa” i Svratištu za decu u Krfskoj ulici.\nIstovremeno, Eurobank je pružila podršku organizaciji „Liceulice“ koja se bavi osnaživanjem marginalizovanih i ugroženih kategorija stanovništva i organizovala prodaju njihovog magazina ''Liceulice'' u svojoj centrali i ekspoziturama. Magazin “Liceulice” je član međunarodne mreže uličnih novina koja broji preko 120 uličnih novina u više od 40 zemalja sveta.“Liceulice” pokrenula je koalicija nekoliko organizacija civilnog društva i pojedinaca, i čine je poznati glumac Branislav Trifunović, Smart kolektiv, Centar za integraciju mladih. Na ovaj način, Eurobank je pomogla osobama koje prodaju taj magazin, a kojima sredstva od prodaje omogućavaju osnovnu životnu egzistenciju.\nTradicionalno, Eurobank je dugogodišnji prijatelj Udruženja osoba sa Daunovim sindromom, kojima je pomagala kontinuiranim donacijama u vidu kancelarijskog nameštaja, kupovinom novogodišnjih poklončića, a ovog puta se odrekla kupovine dela novogodišnjih poklona za klijente, i preusmerila ta novčana sredstva koja će biti iskorišćena za organizovanje izleta.\nEurobank je ovogodišnji dobitnik ''Nagrade za korporativno volontiranje nakon poplava“' koji su u decembru dodelili Forum za odgovorno poslovanje i Smart kolektiv, kao i nagrade „Moj izbor“ za društveno odgovorno poslovanje koje dodeljuje udruženje Moja Srbija.


Grčka prodala prava na hipodrom u Atini | Autonomija\nGrčka prodala prava na hipodrom u Atini\nCena prenosa prava na 20 godina je 40,5 miliona evra\nGrčka država je jednoj grčko-češkoj firmi prodala prava na korišćenje Atinskog hipodroma i na klađenje na konjskim trkama, što je prva privatizacija od januara, od kada je na vlasti koaliciona vlada Aleksisa Ciprasa.\nCena prenosa prava na 20 godina je 40,5 miliona evra, saopštila je Agencija za privatizaciju (Taiped).\nPosle mnogo predomišljanja, vlada Aleksisa Ciprasa koji je pre izbora nastupao kao odlučan protivnik prodaje državne imovine i pretio renacionalizacijom ranije prodatih firmi, obećala je međunarodnim poveriocima da će ipak od privatizacije ove godine obezbediti 1,5 milijardi evra.\nUz to, Vlada je odustala od namere da opozove prodaju Luke Pirej, ali pokušava da se izbori da tim preduzećem upravlja konzorcijum, a ne samo kineska firma koja je još prošle godine počela postupak kupovine te najveće luke u Grčkoj.\nPreduzeće za igre na sreću OPAP je ranije pripadalo državi i bilo jedno od najprofitabilnijih preduzeća u Grčkoj, ali je zbog krize 2013. godine prodato za 652 miliona evra grčko-češkom konzorcijumu EMMA-Delta koji je sada kupio i prava na konjske trke.


Novi zakon mogao bi da uvede e-udžbenike u škole | Android Market\nNovi zakon mogao bi da uvede e-udžbenike u škole\nNagomilane probleme u našim školama donekle bi mogao da reši potpuno novi zakon o udžbenicima, koj se priprema, čijom primenom bi se smanjio broj knjiga za svaki predmet, ali kojim se planira i uvođenje elektronskih udžbenika kao i unošenje novih podataka svake godine, umesto knjiga koje đaci sada koriste i po 20 godina.\nNovim bi se zakonom aktivirale i školske biblioteke, a bio bi redefinisan i projekat besplatnih udžbenika. Istovremeno, projekat korišćenja knjiga i ostavljanje za narednu generaciju ostaje, ali na drugačiji način, a jedan od predloga je da ih dobijaju deca iz socijalno ugroženih porodica, i to u svim razredima i za sve predmete.\nOvaj projekat je, prema rečima pomoćnice ministra prosvete Zorane Lužanin, nakon primene tokom nekoliko godina dao pozitivne ali nažalost i negativne rezultate.\n“Ministarstvo će dati sve od sebe da im obezbedi knjige, ne samo za neke predmete nego komplete i možda ne samo za prva četiri razreda nego i dalje”, rekla je Lužanin Tanjugu.\nGovoreći o novinama u zakonu, o kojem javna rasprava treba da bude u oktobru, a neka od rešenja da zažive u narednoj školskoj godini, Lužanin je rekla da je akcenat ovoga puta na učeniku, odnosno da u celoj priči ne bude najbitnije kako će da prođe koji izdavač, nego ššta će time dobiti svako dete u Srbiji.\nTo znači da bi zakon između ostalog trebalo da smanji broj knjiga po predmetu koje dete nosi u školu i da tačno zna šta ulazi u obavezan udžbenički komplet.\n“Želimo da menjamo plan udžbenika i da definišemo minimalan broj udžbeničkih jedinica koje svako dete treba da ima da bi moglo uredno i kvalitetno da pohađa školu. To podrazumeva pomoć zdravstvene struke, koliko svako dete može da nosi, stvarno nam je želja da i dete slabašne fizičke gradje, a hoda pet kilometara do skole, može da ponese i ima sve što mu treba”.\nTakođe ideja je, kako navode u Ministarstvu prosvete, da se ograniči vek trajanja udžbenika, najverovanije na pet godina. To, kako objašnjava Lužanin, znači da će dobar udžbenik, na primer iz matematike, posle pet godina dobiti produžetak trajanja, ali oni koji se ne pokažu kao dobri neće.\nInače, naš veliki problem je što trenutno nemamo mogućnost da pratimo kvalitet udžbenika, pa se jednom odobrena knjiga, osim ako baš nema neku veliku materijalnu grešku, ne povlači iz škole.\n“Ja ne znam primere da su neki udžbenici povučeni zbog nekvaliteta a još manje je podataka o praćenju efekata korišćenja udžbenika i nastavnih sredstava na postignuće učenika”, rekla je Lužanin.\nLoše udžbenike deca ni ne otvaraju, a Lužanin se nada da će zakon sprečiti sada čestu situaciju u kojoj nastavnik traži da roditelji kupe neku knjigu, radnu svesku, a kasnije se to ne koristi.\nOgroman problem naših udžbenika je zastarelo gradivo, a u Ministarstvu tvrde da to žele da promene uvođenjem elektronskih udžbenika i obrazovnih softvera.\nImamo veliku grupu takozvanih niskotiražnih udžbenika posebno za srednje stručne škole, ali su tu učenici prepušteni starim štampanim izdanjima koja se koriste dve i više decenija, pa je ideja da se gde god je to moguće u nastavi koriste elektronski materijali, koje učenik ukoliko želi može i da odštampa.\nAutori elektronskih udžbenika u stručnim školama mogu biti i zajednice stručnih škola, rekla je Lužanin i podsetila da 75 odsto naših srednjoškolaca pohadja upravo srednje stručne škole. Autori će davati elektronsko izdanje koje će biti dostupno svim učenicima odgovarajućih profila, ali je posebno važno što će to omogućiti da udžbenici budu ažurirani novim podacima bukvalno svake godine.\n“To nam je neophodno za stručne škole”, rekla je Lužanin i navela da će i u osnovnim školama deca učiti na primer geometriju uz pomoć softvera, umesto crtanja na tabli, korišćenjem lenjira.\nZakon treba da oživi i školske biblioteka, koje treba da budu opremljene dodatnim nastavnim sredstvima, koja će onda djaci aktivno koristiti, a neće ih kupovati. Iz biblioteka, koje rade u proseku dva sata dnevno, sada se uzimaju samo knjige za lektiru.\nVreme je, kako kaže Lužanin, da se biblioteke aktivno uključe u nastavu, što znači da na primer ne bi trebalo obavezivati svakog učenika da kupi istorijsku čitanku, koja se koristi na pojedinim časovima, već da ih pozajmljuju iz školske biblioteke.\nAutori zakona nastojaće da i udžbenici dobijaju ocene i da one budu javno dostupne, kao i da za udžbenike najodgovorniji i dalje budu Zavod za unapredjivanje obrazovanja i vaspitanja, Nacionalni prosvetni savet i Ministarstvo prosvete, ali da se odgovrnost durgačije izdefiniše.\nTakođe, u recenziranju, pregledanju udžbenika, vodiće se računa da matematičar na primer ne ocenjuje prilagodjenost rečenice uzrastu ili da psiholog ne ocenjuje struku unutar udžbenika.\nZakon će pratiti i donošenje pravilnika o ocenjivanju udžbenika, o praćenju kvaliteta i drugi podzakonski akti, a tražiće i izmenu standarda kvaliteta udžbenika.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: e-knjige, e-udzbenici, ministarstvo prosvete, reforma skolstva\nNajbolje Animirane pozadine za Android telefone\tRockstar se ne boji tužbe Lindsay Lohan povodom GTA V


Pobednici Seoskih igara Rudna glava – SPORTSKI SAVEZ SRBIJE\nSportisti iz Rudne Glave su pobednici Seoskih igara u organizaciji Sportskog saveza Srbije čije je finale održano juče u njihovom mestu. Opštine Kraljevo, Valjevo, Zaječar, Petrovac na Mlavi i Majdanpek imale su po dva predstavnika, dok je na takmičenju učestvovala i ekipa iz Republike Srpske, iz opštine Sokolac. Takmičenje je podržalo i Ministarstvo odbrane i vojska Republike Srbije. Kao odraz sve bolje saradnje sa Ministarstvom odbrane, otvaranje je uveličao brigadni general Siniša Radović kome se predsednik SSS Štefanek posebno zahvalio.\n– Moram da se zahvalim svim takmičarima, svim teritorijalnim savezima koji su pomogli organizaciju i realizaciju ove ideje u prvoj godini. Moramo zajednički negovati prave vrednosti, biti fizički aktivni, a SSS ne izostavlja ni sela širom Srbije. Želimo zdravu naciju, srećne mlade ljude sportskog duha, na terenima, a ne uz mobilne telefone. Družimo se, zabavimo se, bavimo se sportom. Živela Srbija – istakao je Štefanek na otavranju Seoskih igara.\nNačelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica pozdravio je sve takmičare:\n– Sport zbližava ljude, a učešće opštine Sokolac na Seoskim igrama velika je čast. Biće nam veoma drago da i vi budete naši gosti i da ova manifestacija zaživi i bude sve masovnija.\nMališani lokalnog fudbalskog kluba dobili su garnituru dresova u znak zahvalnosti domaćinu za organizaciju i negovanje sporta u Rudnoj Glavi. Inače, tokom jučerašnjeg finala viđeni su sjajni potezi u fudbalu, odbojci, nadvlačenju konopca i štapa, skoku u dalj, obaranja ruku, bacanju kamena, narodnom rvanju, trci preko prepreka i šahu. Drugo mesto na Seoskim igrama osvojila je ekipa Beliševca, a treći je bio Miločaj. Uz pehar i medalje, takmičari su dobili i lopte, koje je uručio generalni sekretar Sportskog saveza Srbije Goran Marinković, a pobednicima će biti izgrađen rukometni teren u selu.


Projekat “ENV.net uključivanje pitanja životne sredine Zapadnog Balkana i Turske u političku agendu EU” (ref. no. 2017/394-372) (ENV.net3), ušao je u treću, poslednju fazu implementacije. Jedna od aktivnosti je i konferencija Cirkularna ekonomija, prva održana u Beogradu 2018., druga u Tirani 2020. i treća će biti održana u Istanbulu krajem 2020. godine. Konferencija je dobra prilika da se isprati napredak u implementaciji projekta, ali i napredak u usvajanju koncepta cirkularne ekonomije u zemljama Zapadnog Balkana i Turske.\nProjekat ENV.net3 realizuje se od decembra 2017. godine. Dve godine organizacije učesnice na projektu prate napredak prelaska „linearne“ u „cirkularnu“ ekonomiju. Ono što je generalno zapažanje, pojam „cirkularna ekonomija“ nekako je najpoznatija onima koji se bave, ali često pogrešno razumeju značenje. Šire građanstvo generalno nije svesno šta ovaj tip ekonomije znači, ali raste svest da je potrebno nešto učiniti kako bi se ekonomija unapredila i pri tome prepoznaje se potreba brige o životnoj sredini i resursima, odakle dolaze, kako se koriste i kako se upravlja upotrebljenim stvarima. Uticaj koji će ovaj projekat imati do kraja implementacije, znaće se krajem 2020. godine, kada se ispune sve aktivnosti na promociji i zagovaranju koncepta cirkularne ekonomije u široj zajednici. Činjenica je da se priča proširila i to ne samo na organizacije civilnog društva kroz zagovaranje, sve više i donosioci odluka uviđaju potrebu usklađivanja i praćenja najnovijih tokova u EU i UN strukturama, posebno u procesu pridruživanja EU i mogućnostima primene „Evropskog zelenog dogovora“ i na zemlje Zapadnog Balkana i Tursku.\nDruga regionalna konferencija o cirkularnoj ekonomiji u okviru ENV.net3 projekta, Tirana, mart 2020., okupila je preko 100 učesnika iz Albanije i regiona, kako bi se kroz panele i prezentacije partnera na projektu, razmenilo iskustvo i planirale dalje aktivnosti. Predstavnici akademskih institucija i civilnog sektora pokušali su da analiziraju na osnovu toga šta je urađeno, u kom pravcu bi trebalo usmeriti sledeće aktivnosti. Evidentno je nedovoljno razumevanje donosilaca odluka u svim zemljama Zapadnog Balkana i Turske, što se ogleda u nedefinisanju regulative, strateških dokumenata i zakona na svim nivoima, koja bi uključivala cirkularnu ekonomiju. Takođe je uočena mala međusektorska povezanost i vezivanje cirkularne ekonomije samo sa problemima u životnoj sredini.\nMali pomak je učinjen u pravcu definisanja cirkularne ekonomije van domena upravljanja otpadom ( videti publikaciju). Svima je gorući problem otpad, održivo upravljanje, odvajanje i reciklaža, pa se zabrinutost neopravdano preslikava i izjednačava sa cirkularnom ekonomijom. Ipak, organizacije civilnog društva u regionu Zapadnog Balkana i Turske svakako su najbolji partneri donosiocima odluka u procesu uvođenja cirkularne ekonomije u društvene i ekonomske razvoje zajednica.


Vizantijski svet i srpska crkva u 13. i 14. veku - Dragoljub Marjanović: knjiga | KorisnaKnjiga.com\n’’Držim u rukama jedno zanimljivo i važno naučno istraživanje, štivo koje će nesumnjivo obogatiti naša znanja o kasnom Srednjovekovlju na Balkanu. Knjiga je pre svega posvećena istoričarima kao publici, ali je od značaja i za sve medieviste, kao i za sve one koje zanima prošlost našeg dela Evrope. Nemam nikakvih sumnji da izrazim svoju visoku ocenu za ostvareno istraživanje, kao i preporuku da ono bude objavljeno kao knjiga. Siguran sam da će knjiga imati čitaoce i izvan Srbije.’’\nprof. dr Ivana Biljarskog, Sofija\n’’Istraživanje dr Dragoljuba Marjanovića, posvećeno procesima dobijanja i utvrđivanja autokefalije srpske pravoslavne crkve predstavlja originalan doprinos proučavanju ovog naučnog problema, ali i mnoštva njemu srodnih tema. U celini možemo da zaključimo da je knjiga dr Dragoljuba Marjanovića novo i originalno istraživanje, što predstavlja nesumnjivo izuzetno dostignuće u jednoj tematici koja je u nauci dobro poznata. Po mom skromnom mišljenju, štampanje njegove monografije će biti od koristi ne samo za srpsku naučnu javnost, već i za kolege medieviste iz susednih balkanskih država i imajući to na umu toplo preporučujem štampanje ovog inovativnog rada.’’\nprof. dr Aleksandera Nikolova, Sofija\nKada je Bog rekao: Sjeti se\nMožemo li još uvijek vjerovati Bibliji? Je li to doista bitno?\nKljučna reč: Vizantijski svet i srpska crkva u trinaestom i četrnaestom veku


Proglašeni pobednici konkursa "Vaskršnje jutro" | Radio Kosovska Mitrovica\nProglašeni pobednici konkursa “Vaskršnje jutro”\n11. April, 2018 15:04 |\nDanas su okviru konkursa koji nosi naziv “Vaskršnje jutro” u Osnovnoj školi “Sveti Sava” dodeljene nagrade mališanima za najlepše jaje , najlepši crtež i najbolji literarni rad sa motivima uskršnjih obeležja i naših običaja.\n“Kulturni centar Dragica Žarkovic je i ove godine uz pomoć Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica pregledao je oko sto pristiglih radova, medju njima je bilo slika, proze , poezije ali i maštovito ukrašenih uskršnjih jaja. Organizator je dodelio i novčane nagrade pobednicima konkursa . Hvala deci , nastavnicama , učiteljicama što su uspeli da urade svoj zadatak na najbolji mogući način” rekao je direktor Kulturnog centra “Dragica Žarković” Miodrag Radomirović .\n“ Ustanova za sport , omladinu i specijalizovane usluge je i ove godine organizovala konkurs za najlepše jaje i najlepši crtež. Želim da se zahvalim svima koji su učestvovali na ovom konkursu i učinili nam veliko zadovoljstvo na današnji dan “ rekao je direktor Ustanove za sport , omladinu i specijalizovane usluge Petar Trajković .\nTreće mesto na Vaskršnjem konkursu za ofarbano jaje osvojila je Tirza Pothov . Drugo mesto je osvojio Vitomir Mrkić . Prvo mesto u kategoriji predškolski uzrast, za najlepše ofarbano jaje osvojio je Vukašin Radovanović . Specijalnu nagradu u istoj kategoriji dobila je Ksenija Stanković .U kategoriji stariji uzrast na konkursu za najlepši crtež , Kobrc Dafina je osvojila treće mesto . Lazar Vićentijević drugo mesto a Vukašin Vlažić je prvo u pomenutoj kategoriji . Medju najmladjima u toj kategoriji Rakićević Milica je zauzela treće mesto za najlepši crtež , Staša Dančetović , drugo dok je Nikolina Prodanović osvojila prvo mesto na Vaskršnjem konkursu u svojoj kategoriji, najmlađih učesnika .\nTakmičila su se i deca koja pohađaju nastavu od prvog do četvrtog razreda, a među njima treće mesto osvojila je Anđa Spalević iz OŠ „Branko Radičević“ , drugo mesto Damjan Petrović iz OŠ „Sveti Sava“ a prvo mesto za literarni rad osvojila je Danica Đurić iz trećeg razreda OŠ “Branko Radičević“ .\nTreće mesto za najbolji literarni rad u kategoriji od petog do osmog razreda osvojila je Milena Veličković iz OŠ“ Sveti Sava“ , drugo mesto pripalo je Aleksandru Kasaloviću učeniku osmog razreda OŠ „Branko Radičević“ , dok je prvo mesto pripalo Sari Pavlović učenici prvog razreda OŠ „Sveti Sava“ .\nOrganizatori programai konkursa „Vaskršnje jutro“ su Kulturni centar „Dragica Žarković“ i Ustanova za sport , omladinu i specijalizovane usluge a pokrovitelj manifestacije Privremeni organ Opštine Kosovska Mitrovica.


OTRGLI JOJ NOVČANIKI IZ RUKE U Kaluđerici uhapšena trojica mladića ubrzo nakon što su opljačkali sugrađanku\nNeško A. (20), njegov brat Aleksandar A. (23), sa Novog Beograda, i Zlatan A. (21) iz Pirota uhapšeni su danas u Kaluđerici, desetak minuta nakon što su ženi ukrali novčanik nasred ulice.\nOni su uhapšeni posle prijave jedne žene (57) da su joj tri mlađa muškarca otrgla novčanik na ulici. U novčaniku je bilo oko 12.000 dinara, platna kartica i lična karta, prenosi Pink.rs.\nPolicajci su odmah reagovali po prijavi i posle nepunih 10 minuta uhapsili su pomenute mladiće. Protiv njih je podneta krivična prijava zbog teške krađe na drzak način.\nKina otvorila kancelariju za sprovođenje zakona o bezbednosti u Hong Kongu


Premijerka zabranjuje nadležnima da odgovore medijima\nVesti Autor:N1 Beograd16. feb. 202119:12 > 22:39247 komentara\nIako je sama Vlada najavila da će punktovi za vakcinaciju raditi i tokom praznika, ekipa N1 ispred Belekspo centra zatekla je ljude, dok je sam centar bio zatvoren. Predsednica Vlade kasno popodne sazvala vanrednu konferenciju za novinare, na kojoj je optužila televiziju N1 i njene novinare da ruše plan vakcinacije i da su "politički protivnici" zbog lajv uključenja i teksta - i to sedam sati ranije, a u kom su prenete izjave ljudi koji su čekali ispred tog punkta, tvrdeći da imaju poziv. Pritom, premijerka je priznala da lično ljudima u eUpravi i svom kabinetu nije dozvolila da odgovore na pitanja N1.\nPremijerka Srbije je negirala da je za danas bila zakazana vakcinacija u Belekspo centru, kako su za N1 u živom uključenju rekli pojedini građani, optuživši N1 da „hoće da ugrozi proces vakcinacije“ i uspeh koji postiže država, navodeći da su tu vest preneli i drugi mediji. Brnabić je rekla da za danas niko nije bi bio pozvan da dođe na vakcinaciju, a da su ljudi koji su dali takvu izjavu zapravo imali zakazano vakcinisanje za 17. februar u isto vreme.\n„Otkud ekipa N1 tamo kad Belekspo centar danas ne radi, šta ste vi tamo radili, ljudi su vam dali informaciju koja nije tačna, a mogli ste da proverite u njihovom telefonu. Onda vi pokušavate da kontaktirate Kancelariju za eUpravu, ja sam rekla da ne daju odgovore, jer da je direktor dao demanti, to bi vam bila poslednja vest u levom donjem uglu vašeg portala u kome je demanti jedna rečenica i to nisam htela da dam, jer sam tu da branim proces vakcinacije“, odgovorila je premijerka.\nNovinarka N1 Jelena Zorić, koja je bila na konferenciji, objasnila je da je ekipa televizije bila ispred Belekspo centra, jer je proveravala najave da će i za vreme praznika biti nastavljena vakcinacija, a da nije praksa da novinari čitaju poruke sa tuđih mobilnih telefona. Rekla je da nije moguće kontrolisati šta građani kažu u živom programu, ali i da ima prepisku, u kojoj iz eUprave poručuju da direktor Mihajlo Jovanović neće davati izjave, tako da nije ni bilo moguće proveriti.\nNovinarka N1 je premijerku upitala da li se radi o još jednom političkom spinu i da li je moguće da zaista veruje da novinari N1 žele da uruše proces vakcinacije, iako su se i sami vakcinisali, na šta je premijerka odgovorila potvrdno, rekvaši da to ne misli „već da to zna“.\nIzvršni producent N1 Igor Božić rekao je da je na konferenciji premijerka Ana Brnabić priznala da nije dozvolila direktoru Kancelarije za eUpravu Mihajlu Jovanoviću da da izjavu za N1, kako bismo mogli da proverimo da li su građani za danas imali zakazanu vakcinaciju u Belekspo centru, da bi onda optužila našu televiziju za objavljivanje lažne vesti.\nBožić je objasnio zašto je ekipa N1 jutros bila ispred Belekspo centra i šta je prethodilo vanrednoj konferenciji premijerke.\n„Direktno uključenje naše reporterke u jutranjem programu, u kome je ona ispred Belekspo centra pokušala da sazna šta je s tim ljudima koji se tu nalaze, ona je zatekla oko 40 ljudi koji su dolazili i čekali 5-10 minuta i odlazili, jer su očekivali, s obzirom da je sama vlada najavila da će vakcinacija normalno da teče i tokom praznika. Zatekla je ljude koji su kad su videli kameru došli i rekli mi smo imali poziv, ona nije mogla da poroverava u njihovim telefonima da li su dobili ili ne, i sajt je preneo živo uključenje“, rekao je Božić.\nKasnije su ga, navodi Božić, kontaktirali iz eUprave, kako bi demantovali te tvrdnje građana, na šta im je ponuđeno da direktor da izjavu i objasni šta se dogodilo.\n„Rekao sam hajde da razjasnimo i da nam direktor da izjavu. Naš reporter je trebalo da ga snimi, ali nikako nije dolazio odgovor s druge strane, onda smo oko 1h dobili informaciju da direktor neće da da izjavu. A onda smo na konferenciji saznali da premijerka nije htela da mu dozovili da da izjavu, jer je premijerka htela da napravi aferu. Sve je urađeno jer je htela da napravi aferu, da N1 hoće da sruši proces vakcinacije“, rekao je izvršni producent N1.\n„Premijerka pita da li ste proverili, a onda kaže da je ona sprečila da se ta informacija proveri i dobije na vreme. Vest smo promenili, jer mi je u neformalnom razgovoru zaposlena u Kancelariji za eUpravu rekla šta se desilo. Hteli smo da pokažemo da imamo informaciju, ali da je nezvanično. Nudili smo živo uključenje direktoru i ona to nije dozvolila. Zaposlena mi je rekla da je ona proverila da li je čovek koji je jutros govorio za N1 imao poziv za danas, nije Brnabić proveravala, ona manipuliše u svojim izjavama i to je frustrirajuće“, kaže Božić.\nKako je rekao, poenta konferencije je diskreditacija onoga što radi N1 na banalnim primerima.\n„Ovo je direktno poigravanje s medijima, vi kad imate neki problem građana, možda građani ne budu iskreni, možda su mislili da su dobili poziv ali nisu, ali da okrenete ovu priču da smo mi hteli da ugrozimo proces vakcinacije je apsurdno, i može da služi jedino u političke svrhe da ispinujete javno mnjenje protiv N1, jer je Glas Amerike preneo tu priču. Vi ste čekali da napravite konferenciju za medije na kojoj ćete da napravite cirkus. Rekla je niko nije zvao s N1, a onda je rekla ja nisam dozvolila da da izjavu“, navodi Igor Božić.\nIvan Đurić iz Inicijative mladih za ljudska prava rekao je da je jako opasno da se pravi ta vrsta podele, na kojoj insistiraju predstavnici vlasti, na naše i njihove, posebno na medije. „Predsednica Vlade greši kada bilo koga, osim televizija sa nacionalnim frekvencijama koji promovišu antivaksere svaki dan, naziva protivnicima vakcinacije“, rekao je u Danu uživo, osvrćući se na konferenciju.\nPredstavnici vlasti, podvlači, moraju da budu dostupni za komentar, posebno kada se radi o vakcinaciji i javnom zdravlju, da iako postoji neka greška da se ona prevenira, a ne da se pravi neka velika vest od toga.


Bramerc: Pomaci u saradnji tužilaca BiH i Srbije - Izazov\nBramerc: Pomaci u saradnji tužilaca BiH i Srbije\nRadio-televizija Srbije\t 14. juna 2022. 21:46\nTužilac je istakao da regionalna pravosudna saradnja "ostaje najznačajnije pitanje".\nOn je napomenuo da, iako postoje pozitivni pomaci u saradnji tužilaca u BiH i Srbiji, "obe zemlje imaju velike poteškoće u ostvarivanju saradnje sa Hrvatskom", jer na zahteve za pravni pomoć u više od 80 slučajeva nema odgovora, a neki se čekaju i po sedam godina.\n"Danas postoji široko rasprostranjen utisak da u Hrvatskoj postoji volja da se traži pravda za hrvatske žrtve, ali ne i za žrtve drugih nacionalnosti", rekao je Bramerc.\nOn je pozvao hrvatsko Ministarstvo pravosuđa da "sve nerešene zahteve za pomoć koji su trenutno blokirani pošalje nadležnim pravosudnim organima i podstakne ih da te zahteve hitno procesuiraju".\nBramerc je istakao da se tužilaštvo aktivno priprema za usmenu žalbenu raspravu u predmetu "Stanišić i Simatović".\nŠto se tiče nacionalnog krivičnog gonjenja zločina počinjenih tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji, Bramerc je podsetio Savet bezbednosti da još postoje hiljade slučajeva koji treba da se okončaju pred nacionalnim sudovima.\nOn je objasnio da je nastavak pomoći tužilaštva "od suštinskog značaja za završetak ovog posla", što se ogleda u velikom broju zahteva haškom tužilaštvu za pomoć od strane domaćih tužilaca.\nU zaključku, tužilac Bramerc je izrazio zahvalnost Tužilaštva predsedniku Karmelu Ađijusu za njegovo vođstvo tokom njegovog predsedavanja i ponovo potvrdio ključnu važnost podrške Saveta bezbednosti da omogući Tužilaštvu da završi svoj mandat.


Adolescencija i polni identitet - Roditelj Portal\nHome Tinejdžeri Adolescencija i polni identitet\nPosted By: Jovana Stojanovićon: april 01, 2006 In: TinejdžeriNo Comments\nViše nego bilo koji period, adolescencija je odredena složenom međuigrom bioloških, psiholoških i socio-kulturnih činilaca. U ovom periodu dolazi do značajnih promena fizičkog izgleda, polnog zrenja i sticanja polnog, telesnog i personalnog identiteta, društvenih i moralnih normi u ponašanju, osamostaljivanja i preuzimanja odgovornosti. Nije stoga čudno što su u mladalačkom dobu relativno česta odstupanja od normalnog razvoja…\nPoremećaj polnog identiteta u adolescenciji je specifičan psihopatološki oblik koji se povezuje sa neuspešnom integracijom psiholoških procesa u prihvatanju svoga pola, svoje polne uloge i uopšte, polnosti, tj. muškosti ili ženskosti, uz sasvim normalno biološko određenje pola. Ispoljavanje ovog poremećaja je najčešće u periodu kasne adolescencije i praćeno je brojnim simptomima i oblicima ponašanja: intenzivan strah (sve do razvoja panike), depresivnost praćenja osamljivanjem, suicidna razmišljanja, pa i pokušaji suicida, poremećaji ishrane i spavanja. U jednom slučaju mladi izbegavaju svaki kontakt sa osobama suprotnog pola, a u drugom se upuštaju u brojne heteropolne veze.\nU izvesnim porodicama dolazi do psiholoških izmena uloga roditelja, pa mlada osoba ne nalazi prave identifikacione uzore. Poznate su majke sa izrazitom potrebom za dominacijom i kompetentnošću, u braku sa mekim, često inferiornim supruzima. Uočavajući da je majka jača, mlada osoba počinje da je oponaša. Trenutak kad mladić shvati da sve žene nisu kao njegova majka, ni svi muškarci kao njegov otac, značajan je momenat za pravilno usmeravanje polnog razvoja. Medutim, ako se to ne desi, lako može doći do razvoja smetnji u prihvatanju svoje muškosti.\nIma porodica u kojima otac upravlja „gvozdenom rukom“ i sve ukućane tretira kao objekte. Majka je topla, ali sasvim neefikasna, jer ćerki ne pruža ni sigurnost, ni zaštitu. Da bi otklonila opasnost koja stalno dolazi od oca, majka počinje da oponaša očev agresivni način ponašanja i tako, u suštini, eliminiše mušku osobu kao objekat sa kojim valja ostvariti intimnost. U ovakvom modelu porodičnih odnosa, krajnje je neizvesno kako će mlada devojka da oformi svoj polni identitet.\nProblemi mlade osobe će se javiti kada u njoj ojača potreba za jasnom polnom identifikacijom, prihvatanjem polne uloge, zrelijom komunikacijom sa osobama istog pola i ispoljavanjem heteropolnog interesa. Problemi ovakve vrste najčešće se javljaju na početku studija, kada mlada osoba napušta porodicu, kada prvi put ode na letovanje bez roditelja, na odsluženje vojnog roka ili u sličnim situacijama.


EPCG donirala 36,3 hiljade eura Klinici za ginekologiju - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Zdravlje»EPCG donirala 36,3 hiljade eura Klinici za ginekologiju\nRovčanin je kazao da je zadovoljan činjenicom da je EPCG, zahvaljujući dobrim poslovnim rezultatima u mogućnosti da pomaže razvoj i osavremenjivanje kapaciteta najvažnijih institucija u Crnoj Gori, a da posebno mjesto u tom pogledu zauzima KCCG.\n“Naše strateško opredjeljenje podrazumijeva društveno odgovorno poslovanje, a siguran sam da nema bolje potvrde odlučnosti da se djeluje na taj način od ovakvih aranžmana”, rekao je Rovčanin.\n“Ozbiljnost rada u KCCG nas ohrabruje da nastavimo saradnju, jer smo tako sigurni da sredstva idu u prave ruke te da će biti od koristi svim građanima Crne Gore“, naglasio je Rovčanin.\n“Ovo je posebno važno jer u kontinuitetu iz naših sredstava, ali i zahvaljujući donacijama, moramo da obnavljamo opremu koja je u najvećem broju slučajeva, nažalost, davno zastarjela”, navela je Radulović.\nPrethodni PostJoković – Ozan: Dalje unapređenje uspješne saradnje Turske i Crne Gore u poljoprivrednom sektoru\nSljedeći Post Prva u Evropi: Španija uvodi bolovanje zbog bolnih menstruacija


Vesti: Kome bi Đukanović mogao da poveri mandat za sastav nove vlade /video/ - Sputnjik Srbija\n14:12 18 Januar 2021\nVesti: Kome bi Đukanović mogao da poveri mandat za sastav nove vlade /video/\n13:28 31.08.2020 Preuzmite kraći link\nNa osnovu 100 odsto obrađenih glasova tri opozicione stranke na crnogorskim parlamentarnim izborima imaju većinu. Kome bi Đukanović mogao da poveri mandat za sastav nove vlade!\nCrna Gora bi mogla da promeni strateški kurs i da odustane od antiruske orijentacije, ocenjuju u Rusiji. Moskovska patrijaršija se nada da će biti revidiran zakon o oduzimanju hramova i svetinja Srpskoj pravoslavnoj crkvi.\nDa li je razgovor Merkelove i Vučića uoči odlaska u Vašington neka vrsta odmeravanja snaga Nemačke i Amerike preko Kosova odnosno, Srbije.\nŠkolska godina u doba virusa korona počeće standardno 1. septembra, ali uz određena epidemiološka pravila. Kakvi su sve izazovi pred đacima, roditeljima, nastavnicima…


LG GBB60PZGFB frižider sa zamrzivačem cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLG GBB60PZGFB frižider sa zamrzivačem cene\nLG GBB 60PZGFB Samostojeći, Energetski razred A+++, Kapacitet frižidera 250 l, Kapacitet zamrzivača 93 l... specifikacija\ncena 83.999,00 din | prodavnica (1)\ncena od 76.551,00 din\nElectrolux EN3854MOX frižider sa zamrzivačem\nSamsung RB33N301NSA EF frižider sa zamrzivačem\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete LG GBB60PZGFB frižider sa zamrzivačem po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi LG frižider sa zamrzivačem GBB60PZGFB na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kombinovani frižideri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za LG Kombinovani frižideri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za LG GBB60PZGFB frižider sa zamrzivačem sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za LG GBB60PZGFB frižider sa zamrzivačem. Pre kupovine, podatke za LG frižider sa zamrzivačem GBB60PZGFB proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Жиг Инфо - SVAKI ZNAK VARA DRUGAČIJE: Horoskop pomaže da saznate da li se vaš PARTNER VIĐA SA DRUGOM!\nOvnovi su uglavnom veoma posvećeni svojim partnerima, ali ako neprestano "drnda" telefon dok je sa vama - vreme je da posumnjate. Kome šalje poruke? Šta je to toliko važno pa ne posvećuje pažnju vama? Ako ste na večeri a on ne može da ostavi telefon po strani, vrlo je verovatno da se dopisuje sa drugom. Vreme je da se suočite sa njim i otvoreno ga pitate šta se dešava.\nAko vam se čini da ste mu poslali poslednja opcija, Rak vas najverovatnije vara. Pitajte ga da li je slobodan za vikend i ako kaže da nije a onda vam malo kasnije kaže da ipak ima nešto slobodnog vremena - znajte da je to samo dokaz da mu niste visoko na listi prioriteta i da ima nekoga sa strane.\nAko čujete da planira izlaske i da vas ne zove - znajte da je to to. Pitajte ga sa kim izlazi i ako vam odgovori: "Sa prijateljima", znajte da vas laže. Strelac je impulsivan i ako vidite da planira i mini-putovanje bez vas - pripremite se na najgore.\nAko je "Možda, videćemo" najčešći odgovor na sva vaša pitanja, Vodolija vas verovatno vara. On nije preterano emotivan pa mu je zato lakše da prevari i da to sakrije. Međutim, ako svi vaši zajednički planovi vise u vazduhu sva je prilika da ima drugu.


Da nam ne propadnu evropski milioni - IPARD\nStudentkinje iz Pariza došle da pomognu ratarima da koriste novac iz ipard fonda EU. Lane nije iskorišćeno 15 miliona, a moguće da i ove propadne 20 miliona\nSrpski poljoprivrednici su lane izgubili 15 miliona evra iz IPARD fondova Evropske unije namenjenih ruralnom razvoju. Po svemu sudeći, i ove godine će biti "u minusu" za 20 miliona evra, kolika je "rata" za 2016. Razlog što svake godine gubimo milione evra namenjenih razvoju poljoprivrede jesu neobaveštenost poljoprivrednih proizvođača, obrazovna struktura naših gazda, pasivna uloga države i lokalnih samouprava u posredovanju sa evropskim institucijama...\nO tome kako da koriste novac koji im je dostupan iz evropskih fondova, četiri studentkinje master studija na državnom Univerzitetu u istočnom Parizu - Milena Stanisavljević iz Beograda, Jelena Majstorović iz Novog Sada, Jelena Marjanović iz Kanade i Mirna Mehrez iz Egipta će upoznati vlasnike poljoprivrednih gazdinstava 18. i 19. marta na Omladinskom studentskom forumu u Novom Sadu. To je ujedno i tema njihovog master rada.\n- IPARD fondovima Srbiji je za ruralni razvoj do 2020. godine namenjeno 175 miliona evra, a ako se ne iskoristi, novac propada - kaže Jelena Majstorović. - Cilj ovih fondova je poboljšanje poslovanja već postojećeg poljoprivrednog gazdinstava, kako bi bilo konkurentno na evropskom tržištu. To je i prvi uslov, da je gazdinstvo registrovano. Takođe, neophodno je da postoji već obezbeđen novac za projekat za koji se konkuriše, koji se posle refundira upravo iz IPARD fondova.\nKako ističe Jelena Majstorović, banke su te koje bi povoljnim kreditima za poljoprivredna gazdinstava omogućile da njihovi vlasnici mogu da apliciraju za dobijanje novca iz "evropske kase". Ona ističe da Srbiju usporava i to loša obrazovna struktura naših poljoprivrednih prozivođača koji, uglavnom, imaju završenu osnovnu školu, a potrebna je bar srednja stručna sprema, a najviše se rangira diploma Poljoprivrednog fakulteta.\n- Država bi trebalo da se uključi i omogući edukaciju vlasnika poljoprivrednih gazdinstava - objašnjava Stanisavljević. - Takođe, koeficijent se povećava ako se radi o licima mlađim od 40 godina, kao i ako su u pitanju žene. Treba znati da ne može poljoprivrednik sam da aplicira, već moraju biti uključene i određene državne institucije, kao što je Agencija za agrarno plaćanje koja treba da bude posrednik između gazdinstva i evropskih organizacija.\nNaše sagovornice ističu da se na uložen jedan evro u ovu agenciju, državi vraća 200 evra. One ističu da je problem i što se konkursi za projekte objavljuju na sajtovima evropskih institucija, za koje naši poljoprivrednici i ne znaju, pa bi trebalo i država da se uključi da ih obavesti i uputi.\nNovac iz fondova može se koristiti za kupovinu mehanizacije, obrazovanje, povećanje higijene, poboljšanje uslova za obavljanje poljoprivredne prozvodnje. U zavisnosti od projekta refundira se i 90 odsto uloženih sredstva. Investicija ne sme biti započeta pre nego što je projekat odobren, a minimalni rok trajanja je pet godina. To znači da u tom vremenskom periodu ne sme da otuđi objekat ili da promeni delatnost, ali mora da dostigne standarde EU.\nNaši proizvođači izvoze tek 0,5 odsto mesa u zemlje Evropske unije, jer treba da ispune uslove koji propisuje EU. Slično je i sa mlekom, iako je prosečna proizvodnja po kravi u Srbiji veća od proseka u EU. - Problem je što su, uglavnom, mala gazdinstva, pa je potrebno da se više njih udruži - ističe Jelena Marjanović. - Srbija ima veliku šansu na bude konkurentna na evropskom tržištu kada je u pitanju organska proizvodnja.\n- Čak 35 odsto soje i 11 odsto kukuruza evropske zemlje uvezu iz Srbije - navodi Marjanović. - Zbog toga bi proizvođači trebalo da se orijentišu na ove kulture i da novac iz fondova iskoriste za unapređenje te proizvodnje.\nNed 20 Mart, 2016 09:47\nTagovi: ipard evra ruralni razvoj miliona banke poljoprivrednik agencija master studije


Bomba iz NSBiH: Vranješ se vraća u naš državni tim!? - mojusk.ba\nNije tajna da stručni štab “Zmajeva” već duže vrijeme želi pojačati zadnju liniju, te su tim povodom kontaktirani Omeragić, Ahmedhožić i Hadžikadunić\nStoper Anderlehta Ognjen Vranješa mogao bi već u septembarskim utakmicama baraža ponovo zadužiti dres naše reprezentacije. Naime, na posljednjem sastanku stručnog štaba ponovo je spomenuto njegovo ime, nakon što je konstatovano da stub odbrane Ervin Zukanović još nema klub…\nTakođer, nije tajna da stručni štab “Zmajeva” već duže vrijeme želi pojačati zadnju liniju, te su tim povodom kontaktirani Bećir Omeragić (Švicarska U-21), Anel Ahmedhožića (Švedska) i Denisa Hadžikadunića (Švedska). Međutim, još nijedan od njih nije potvrdio da će se vratiti pod zastavu domovine.\nNavodno, i u Nogometnom savezu BiH pojedinci već pripremaju teren za povratak nestašnog defanzivac, koji igrački sigurno ima mjesta među “Zmajevima”.\nKako saznajemo, selektor naše reprezentacije Dušan Bajević nema ništa protiv povratka Vranješa… Ostaje da se vidi da li će Vranješ promijeniti svoju odluku, odnosno stav.


Skup u Zaječaru: Svest građana i nedostatak komunalne infrastrukture osnovni problemi upravljanja komunalnim otpadom | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Skup u Zaječaru: Svest građana i nedostatak komunalne infrastrukture osnovni problemi upravljanja komunalnim otpadom\nSkup u Zaječaru: Svest građana i nedostatak komunalne infrastrukture osnovni problemi upravljanja komunalnim otpadom\nU Zaječaru je danas održan skup „Izazovi i mogućnosti u upravljanju komunalnim otpadom na lokalnom nivou u svetlu EU integracija“.\nOsnovni cilj skupa je da pomogne istočnoj Srbiji i lokalnim samoupravama da se bolje pripreme za promene u upravljanju komunalnim otpadom koje nastaju usled procesa pridruživanja Srbije Evropskoj Uniji.\nNebojša Pokimica ekspert za zaštitu životne sredine je rekao da je 2023. godine planirano da u Zaječaru i regionu bude uspostavljen sistem za upravljanje komunalnim otpadom u skladu sa EU direktivama.\n„Zaječar nema sanitarno upravljanje komunalnim otpadom i čeka ga jedna ozbiljna investicija u oblasti infrastrukture. Da li će ona biti finansirana od strane Evropske unije ili će se odlučiti na neko privatno javno partnerstvo, to je na Zaječaru i njegovom regionu da odluči. Planirano je da 2023. godine u Zaječaru i regionu bude uspostavljen sistem za upravljanje komunalnim otpadom u skladu sa EU direktivama. Taj sistem sadrži sanitarnu deponiju, uz postrojenje za rešavanje komunalnog otpada. To je sistem primarne selekcije da bi se postigli ciljevi koji se tiču reciklaže, sakupljanja otpada na teritoriji grada i sela, to znači veći broj vozila i veći broj radnih mesta“, rekao je Pokimica i dodao da postoje određeni problemi u ovoj oblasti:\n„Prvi problem je svest građana u vezi sa upravljanjem otpadom, a tu je i razdvajanje otpada koje će krenuti od svakog građanina, to je sistem dve kante gde će domaćinstvo razdvajati otpad na mokru i suvu frakciju. Nadamo se da će taj plan biti uskoro usvojen. Problem je i veliki nedostatak komunalne infrastrukture, i dalje imamo smetlišta. Trenutno u Srbiji ima 6 sanitarnih deponija, a sve ostalo su smetlišta“.\nVladan Jeremić direktor RARIS-a je rekao da je ovaj skup nastavak aktivnosti kojima pokušavamo da se pripremimo za proces EU integracija.\n„Mi na regionu imamo dve radne grupe koje se bave EU integracijama. Mi ćemo na sastanku da vidimo šta to očekuje lokalne samouprave i koje će se to promene dešavati u zaknodavstvu“.\nNa dnevnom redu sastanka bio je i kratak prikaz strateškog okvira i zakonodavstva EU i Srbije u oblasti upravljanja otpadom, i uticaj istog na upravljanje otpadom na teritoriji istočne Srbije, a bilo je reči i o preporukama za lokalne samouprave istočne Srbije za bolje upravljanje komunalnim otpadom.


Datum kreiranja: ponedjeljak, 14 decembar 2015 12:31\nKoalicija nevladinih organizacija – Saradnjom do cilja održala je svoju godišnju Skupštinu 12. decembra u Podgorici. Koalicija trenutno okuplja 97 nevladinih organizacija iz Crne Gore i predstavlja najveću organizovanu grupaciju nevladinih organizacija ovog tipa u Crnoj Gori. Već godinama Koalicija predstavlja važan instrument u borbi za kreiranje adekvatnog ambijenta za djelovanje i razvoj nevladinih organizacija u Crnoj Gori.\nNa sjednici Skupštine usvojeni su sledeći dokumenti : Izvještaj o radu za 2015. godinu, Finansijski izvještaj za 2015. godinu, Model Odluke o finansiranju projekata NVO u lokalnim samoupravama, Predlog Uredbe o kriterijumima, mjerilima i postupku dodjele državne imovine u vlasništvu Crne Gore na korištenje nevladinim organizacijama, kao i plan rada za 2016. godinu. Takođe, na sjednci je izabran novi predsjednik Skupštine Koalicije, Milenko Vojičić.\nModel odluke o finansiranju projekata NVO na lokalnom nivou biće predložen lokalnim samoupravama i Zajednici opština Crne Gore u želji da se procedure u ovoj oblasti učine boljim. Predloženim Modelom se insistira na uvođenju minimalnog procenta tekućeg lokalnog budžeta kojim će se finansirati projekti NVO, a ocjenjivanje kvaliteta predloženih projekata treba da vrše stručna lica izabrana na konkursu, koja nisu angažovana u nevladinim organizacijama ali ni organima lokalne samouprave. Uzimajući u obzir da se veliki broj nevladinih organizacija oslanja na lokalnu samoupravu po pitanju pronalaženja sredstava za njihov rad, Koalicija je pripremila ovaj dokument koji će, ukoliko bude prihvaćen od crnogorskih opština, biti dobra osnova za transparentno i kvalitetno finansiranje nevladinih organizacija. Koalicija vjeruje da će ovaj model povećati broj kvalitetnih projekata koji će se implementirati u lokalnim zajednicama i time doprinijeti unaprijeđenju kvaliteta života u svim crnogorskim opštinama.\nPoseban fokus je stavljen na Predlog Uredbe o kriterijumima, mjerilima i postupku dodjele državne imovine u vlasništvu Crne Gore na korištenje nevladinim organizacijama koji predstavlja veoma važnu osnovu za kreiranje transparentnije i uspješnije saradnje između NVO i državnih organa i ne ostavlja prostora dodjeli državne imovine mimo unaprijed određenih kriterijuma, što je sada slučaj. Nepostojanje procedura koje počivaju na unaprijed poznatim kriterijumima su osnov za stvaranje klijentelističkih odnosa državnih organa i NVO. Od takvih aranžmana najveću štetu imaju same nevladine organizacije.\nKoalicija NVO – Saradnjom do cilja će nastaviti u narednom periodu da služi kao glas organizacija civilnog sektora i instrument u borbi za ostvarenje intersa nevladinih organizacija odnosno svih crnogorskih građana i građanki.\nGoran Đurović, predsjednik Upravnog odbora Koalicije NVO – Saradnjom do cilja


SPORTISTA GODINE: Mladen Nikolić i KK Jablanica najbolji u Medveđi u 2018. godini - Dnevnik Juga\nPočetna / Opštine / Medvedja / SPORTISTA GODINE: Mladen Nikolić i KK Jablanica najbolji u Medveđi u 2018. godini\nSrdjan Stamenkovic 02/01/2019\tMedvedja, SPORT Ostavi komentar\nTitulu najboljeg poneo je Mladen Nikolić, košarkaš КК “Jablanica” iz Medveđe. Priznanje je dobio i Кošarkaški klub Jablanica kao najuspešnija sportska organizacija u 2018. godini.\nNagrade i priznanja uručio je predsednik opštine Medveđa dr Nebojša Arsić, koji je, između ostalog, istakao da je u proteklih godinu dana Savez u saradnji sa lokalnom samoupravom učinio mnogo za sport i izrazio nadu da će tako biti i u 2019. godini, budući da su budžetom sredstva predviđena za sport značajno uvećana u odnosu na 2018. godinu, sa 10 na 15 miliona.\n„Zadovoljstvo je moje da mogu da pobrojim uspehe koje su naši sportisti postigli kao pojedinci, ili kao saigrači u timskim sportovima. Male sredine su iznedrile naše velike legende u sportu, a ja verujem da među našom omladinom ima jako talentovane dece, kojoj nedostaju samo bolji uslovi za rad i trening. Na nama je da pripremimo što više projekata, talentovanu decu imamo, a razvojem sporta u Medveđi uspeli bi da zadržimo mladost naše opštine.“\nPrethodni UŽAS KOD LESKOVCA: Petarda četvorogodišnjaku raznela pola kažiprsta\nSledeći U pet saobraćajnih nezgoda osam osoba povređeno


Predsednik Kine Si Đinping je danas pohvalio "teško izvojevanu pobedu" nad korona virusom, ali i način na koji se država ekonomski oporavila i iskorenila siromaštvo u "izuzetnoj 2020. godini".\nSi je pozvao da se dogodine ostvare još bolji rezultati, dok je držao novogodišnji govor na nacionalnoj televiziji.\n- Kina je ispisala istoriju u borbi protiv kovida 19, jer je država stavila ljude i živote na prvo mesto i borila se protiv epidemije ujedinjena, bez rezervi - rekao je Si, a prenela agencija Ksinhua.\nBrojni medicinski radnici, naučnici, zaposleni u javnim službama, volonteri i građevinci su napravili gvozdeni zid da se sačuvaju životi, dodao je predsednik Kine.\n- Veličina se krije u običnim stvarima, a pravi heroji dolaze iz naroda. Svaka osoba je bila izuzetna - rekao je, između ostalog Si.\n"ISPUNIĆEMO SVOJE OBAVEZE" Si Đinping: Kina spremna da pojača globalnu saradnju oko vakcina


Počinje zasjedanje Odbora za vanjske poslove EP-a, BiH jedna od glavnih tema\nOvo tijelo prati provedbu te politike i nadzire potrošnju sredstava Evropske unije namijenjenih za vanjsko djelovanje u svijetu te nastoji osigurati da se sporazumima između EU-a i trećih zemalja garantiraju demokratija, vladavina prava i ljudska prava\nSituacija u Bosni i Hercegovini jedna je od tema dvodnevne sjednice Odbora za vanjske poslove Evropskog parlamenta (AFET), čije zasjedanje počinje danas u Briselu.\nČlanovi odbora razgovarat će danas sa šefom Delegacije Evropske unije u BiH i specijalnim predstavnikom EU u BiH Johannom Sattlerom te visokim predstavnikom u BiH Christianom Schmidtom.\nKako je predviđeno zvaničnom agendom tog dvodnevnog sastanka, o stanju u BiH sutra, 15. marta govorit će evropski komesar za susjedstvo i politiku proširenja Olivér Várhely, predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić te članovi Šefik Džaferović i Milorad Dodik.\nIstoj sesiji trebao bi prisustvovati i lider Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) i predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Dragan Čović.\nOdborom za vanjske poslove Evropskog parlamenta predsjedava David McAllister koji je naglasio da u kontekstu sve brojnijih izazova, ali i prilika s kojima se suočavaju izvan Evropske unije, 79 članova odbora doprinosi definiranju zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a.\nOvo tijelo prati provedbu te politike i nadzire potrošnju sredstava Evropske unije namijenjenih za vanjsko djelovanje u svijetu te nastoji osigurati da se sporazumima između EU-a i trećih zemalja garantiraju demokratija, vladavina prava i ljudska prava.\nNa prošlosedmičnoj sjednici Evropskog parlamentu također se raspravljao o situaciji u BiH, a tokom rasprave naglasak je stavljen na mogućnost uvođenje sankcija protiv Dodika.\nVećina evropskih parlamentaraca izrazila je podršku za ubrzano članstvo BiH u Evropskoj uniji, a evropski komesar za proširenje Oliver Varhelyi kazao je da od BiH očekuje reforme i ispunjenje 14 prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o članstvu u EU, dodajući da je to jedino što može približiti BiH Evropskoj uniji.\nEvropska unija do sada nije uspjela da postigne konsenzus o uvođenju sankcija političarima u entitetu Republika Srpska koji krše Dejtonski sporazum i ugrožavaju funkcioniranje državnih institucija BiH.\nS druge strane, Sjedinjene Američke Države su 5. decembra donijele proširenu listu sankcija za djela korupcije, kojima je obuhvaćen i Milorad Dodik, član Predsjedništva BiH i lider Stranke nezavisnih socijaldemokrata (SNSD).\nPoslanici u Evropskom parlamentu Schieder, Köster i Reuten podržavaju evropski put BiH\nU BiH stižu tri europarlamentarca, među najglasnijim su zagovornicima sankcija za Dodika\nU Evropskom parlamentu slavili Franju Tuđmana: EPP upao u zamku HDZ-a Hrvatske?


Šta je digitalna štampa i koje su njene prednosti | Luftika\nRazvitak štampe kroz godine počeo je od najranijih metoda pomoću drvenih pločica, zatim se razvijao preko prese za štampanje i graviranja, do litografije i pojave ofset štampe. Danas se možemo pohvaliti da smo dosta napredovali i da smo dosegli brzinu i kvalitet koju nam, u 21 veku, pruža digitalna štampa.\nDigitalna štampa važi za najmlađu tehniku štampe i predstavlja vrhunac u istoriji štampanja. Pojavom digitalne štampe i naprednih softvera omogućava se direktna povezanost štamparske mašine i računara, pružajući bržu i efikasnu štampu u isto vreme održavajući kvalitet otiska.\nKoje prednosti je karakterišu i koje vrste digitalne štampe postoje pročitajte u nastavku.\nKvalitet otiska pruža preciznost, realističnost i intenzivne boje.\nGlavna karakterisktika digitalne štampe je kvalitet koji, pojavom novih štamparskih mašina, sve više napreduje. Visoka rezolucija omogućava kvalitetan otisak i vidljivost detalja na papiru ili nekom drugom materijalu, kao i kvalitetnu štampu zahtevnih dizajnerskih rešenja.\nDigitalna štampa omogućava kvalitetnu štampu na PVC folijama, muflonima, papirima različite gramaže, platnu i mnogih drugih materijala. Kada se radi digitalna štampa velikih formata bitna je kvalitetna izrada materijala kao što su zastave, štandovi na sajmu, folije za kola i druge vrste materija koji se najčešće koriste za reklamne proizvode, uređenje i brendiranje lokala.\nDigitalna štampa velikih formata izuzetno je značajna jer klijentima pruža visok kvalitet izrade reklamnih i drugih proizvoda. Karakteriše je raznovrstan izbor materijala kao i impresivan kvalitet otiska.\nEfikasnost i brzina probnog otisaka i štampe manjeg ili srednjeg tiraža.\nPored kvaliteta, jedna od prednosti, u odnosu na ofset štampu, je što digitalna štampa omogućava brzu izradu. Efikasna je kada se radi o štampi manjih ili srednjih tiraža za kratko vreme, kao što su vizit karte, flajeri, memorandumi, brošure, katalozi, knjige, deklaracija i slično.\nPojava digitalne štampe povećala je obim posla i privukla klijente koji imaju velika očekivanja po pitanju brzine izrade i isplativosti. Često su to poslovi klijenata kod kojih je potrebno dorađivati dizajn, a prednost digitalne štampe je, upravo, obavljanje hitnih poslova koji zahtevaju brzi rok izrade.\nDigitalna štampa ima veliku prednost u odnosu na ofset štampu kada su u pitanju poslovi manjih ili srednjih tiraža. Digitalna štampa ima mogućnost personalizacije odnosno brze i efikasne dorade i promene određenih podataka proizvoda kao što su ulaznice za koncert ili karte za bioskope.\nOdgovara finansijskim potrebama svakog klijenta.\nDigitalna štampa ne iziskuje mnogo novca za pripremu i štampu. Predstavlja finansijsku uštedu i kao takvu mnogi je klijenti biraju. Kod tehnike digitalne štampe ne postoji ploča za boje, kao što to ima ofset štampa.\nTroškovi prirpeme za ofset štampu znatno su veći jer zahtevaju pripremu fajla, prenos štampe i na kraju štampanje. Ofest štampa ima četiri ploče za sve četiri boje i razliku u ceni za svaki otisak. Digitalna štampa ima istu cenu za svaki otisak, što stvara ekonomičnost posla i tako privlači sve više klijenata.\nTakođe, ukoliko postoji poseban zahtev klijenta koji zahteva doradu, odnosno doštampavanje, kod digitalne štampe se neće stvoriti dodatni finansijksi trošak. Pripremljen fajl za štampu ne zahteva novo pravljenje ploče kao kod ofset štampe što iziskuje dosta vremena i novca, već ostaje sačuvan u računaru i može se iznova i iznova štampati.\nVrste digitalne štampe\nDigitalna štampa ima za ulogu da pojednostavi i olakša proces štampanja i omogući izradu željenog proizvoda za kratko vreme. Shodno tome postoje dve vrste digitalne štampe i to su statička (computer to press) i dinamička (computer to print).\nStatička digitalna štampa (computer to press)\nStatička digitalna štampa podseća na klasičnu ofset štampu i kod nje se računar direktno povezuje sa štamparskom mašinom. Statička digitalna štampa ima osvetljivač za formu (ctplate) koji je, za razliku od ofsetne štampe, postavljen na cilindru forme, koja se osvetljava i razvija direktno u mašini za štampanje.\nDinamička digitalna štampa (computer to print)\nDinamička digitalna štampa predstavlja bezkontaktnu štampu, odnosno odsustvo valjka i prese, što znači da pritisak za prenošenje otiska nije potreban. Dinamička digitalna štampa radi po principu Inkjet- a, odnosno tenika štampe sa suvim ili vlažnim tonerom.\nDinamička tehnika štampe zapravo nema štamparsku formu, već se ona nalazi u memoriji računara i prenosi se direktno na podlogu za štampanje.\nDigitalna štampa je jedna od najzastupljenijih tehnika štampe koju koriste sve više štamparija. Smatra se da je digitalna tehnika štampe jedna od bitnih dostignuća i pogodnosti koje moderno doba nudi. Kroz par klikova dobijamo kvalitetnu, brzu, efikasnu i povoljnu izradu materijala za sve potrebe i prilike.


Stigla nova oprema, od naredne školske godine: Gimnazija će imati više digitalnih učionica · gradski.online\nStigla nova oprema, od naredne školske godine: Gimnazija će imati više digitalnih učionica\nKIKINDA- Gimnaziji “Dušan Vasiljev”” isporučeno je po osam laptopova, projektora i stalaka za projektore. Kako kaže direktorica, Mirjana Dražić, nova IT oprema, omogućiće više digitalnih učionica, a one će se osposobiti do počekta iduće školske godine,\nVlada Srbije, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Zavod za unapređivanje vaspitanja i obrazovanja sistematski rade na digitalnim kompetencijama.\nU okviru tog programa, Gimnazija “Dušan Vasiljev”, prva je kikindska srednja škola kojoj je isporučena oprema:\n-Program “Digitalna kompetencija” podrazumeva osposobljavanje profesora i učenika za korišćenje digitalnih udžbenika koji se uvode u nastavne planove i programe, i u nastavu. Suština je u školama širom Srbije bude više digitalnih učionica.\nUčenici će imati kvalitetniju nastavu zasnovanu na upotrebi modernih informacionih tehnologija, što će dovesti do povećanja njihovog nivoa znanja i postignuća- rekla je Dražić i iznela uverenje da će ovakvu opremu dobiti i Ekonomsko-trgovinska škola sa kojoj ova obrazovna ustanova deli zgradu.\nUkazala je i da već nekoliko godina unazad, svi udžbenici koji se koriste u nastavi, postoje i u digitalnom obliku. Koliko je to značajno, najbolje se videlo tokom pandemije korone, kad je onlajn nastava bila primarna.\nPrethodno“Kids planet” slavi 6. rođendan: Vidimo se u sredu, 6 odsto popusta na sve artikle\nSledećeKikinđanin, Vladimir Anušić, inspirisao “Teatrilo”: Srbija dobila prvu lutkarsku predstavu o plivanju


Premještene su 34 porodice migranata\nU privremeni prihvatni centar Borići kod Bihaća na sjeverozapadu Bosne i Hercegovine premješteno je 115 migranata iz napuštenih objekata u selu Bosanska Bojna nadomak Velike Kladuše na granici sa Hrvatskom, saopšteno je 5. marta iz Službe sa poslove sa strancima Bosne i Hercegovine (BiH).\nU saopštenju se dodaje da su iz Bosanske Bojne u prihvatni centar Borići premještene 34 porodice, među kojima je 53 djece. Obje lokacije nalaze u Unsko-sanskom kantonu (jedan od deset kantona u Federaciji BiH) koji se graniči sa Hrvatskom.\n“Obzirom da su migranti nelegalno boravili u objektima u kojima nije bilo minimum uslova za njihov boravak, Služba je inicirala i koordinirala niz aktivnosti na njihovom izmiještanju sa navedenog lokaliteta, te zbrinjavanju u privremeni prihvatni centar Borići koji je predviđen za smještaj porodica i ranjivih kategorija migranata”, navodi se u saopštenju Službe za poslove sa strancima.\nDodaje se da je akcija sprovedena u saradnji sa Ministarstvom Unsko-sanskog Kantona i Graničnom policijom Bosne i Hercegovine, te da su bili prisutni i medicinski timovi humanitarne organizacije SOS iz Bihaća koji su porodicama u slučaju potrebe mogli pružiti medicinsku pomoć na licu mjesta.\n“Ove aktivnosti će biti nastavljene i u narednom periodu kako bi se migranti iz napuštenih objekata smjestili u privremene prihvatne centre”, stoji u saopštenju Službe za poslove sa strancima BiH.


Nemački zvaničnik pozvao London da bude realniji u pregovorima o Bregzitu | EurActiv Serbia\nNemački zvaničnik pozvao London da bude realniji u pregovorima o Bregzitu\nVelika Britanija mora da bude "realnija i pragmatičnija" u pregovorima o Bregzitu sa EU, rekao je 6. avgusta državni sekretar za evropske poslove u nemačkom Ministarstvu spoljnih poslova Mihael Rot u intervjuu za AFP.\nNemački zvaničnik je izrazio razočaranje zbog zastoja u pregovorima o budućim odnosima Britanije i EU, kao i zaprepašćenje što London "kako se čini, ne pokazuje veće interesovanje za razgovore o spoljnim i bezbednosnim pitanjima" sa EU.\nRot je rekao da je "razočaran što se London sve više udaljava od političke deklaracije koja je dogovorena kao pouzdana osnova za pregovore".\n"Želeo bih da odgovorni u Londonu budu realniji i pragmatičniji", istakao je Rot i dodao da su Britanci poznati po pragmatizmu.\nBritanija je na referendumu 2016. glasala za Bregzit i 31. januara je izašla iz EU posle gotovo pola veka članstva.\nPravila EU važe za London do kraja ove godine i do tada bi trebalo da budu završeni pregovori o budućim odnosima Britanije sa najvećim trgovinskim partnerom.\nMeđutim, u uslovima pandemije vreme ističe i rastu bojazni da bi Britanija mogla da izađe bez sporazuma o budućim odnosima sa EU.\nLondon je odbacio mogćnost produženja prelaznog perioda posle 31. decembra iako su glavni pregovarači upozorili da sporazuma nema zbog "fundamentalnog jaza" u važnim oblastima kao što su ribolov i pravila konkurencije.\nKancelarka Nemačke, koja je 1. jula preuzela šestomesečno predsedavanje EU, istakla je da EU mora da se pripremi za mogućnost da pregovori propadnu.\nČak i po pitanju bezbednosne politike, gde su se dve strane obavezale da će očuvati blisku saradnju, London u vreme kada su saveznici potrebniji nego ikad ne reaguje, rekao je Rot.\n"U geopolitički neugodnom post-korona svetu, dobri i pouzdani partneri sve su značajniji", istakao je nemački zvaničnik.\nOn je dodao da je bliska saradnja u toj oblasti u interesu obe strane. "Međutim, jasno je da je za tango potrebno dvoje... Mi u ovom trenutku stojimo u mestu", rekao je Rot.\nLondon je zabrinuo Brisel pošto je nagovestio da "institucionalizovani odnosi" u pogledu bezbednosti neće biti neophodni posle Bregzita, s obzirom da je Britanija članica NATO.\nNemačka je inače pregovore o Bregzitu stavila za jedan od prioriteta njenog predsedavanja EU.\nKljučno pitanje za Nemačku je i kako oporaviti ekonomiju EU od posledica pandemije korona virusa.\nRot je rekao da Nemačka više nego ikad računa na podršku Francuske, o čemu govori i zajednička inicijativa za ponovno pokretanje ekonomije EU kancelarke Angele Merkel i francuskog predsednika Emanuela Makrona.\nTa inicijativa bila je osnova za plan oporavka od 750 milijardi evra usvojen u julu. "Francusko-nemački motor je uvek radio, iako je ponekad malo štucao", rekao je Rot za AFP.\n"Da bi Evropa izašla jača iz krize... sada je važno da držimo dobro podmazan motor u punoj brzini i da povezemo sve ostale Evropljane", kazao je nemački zvaničnik.\nplan za oporavak


Da li su parkovi u Nišu evropski?\nHome»Aktivni građani»Da li su parkovi u Nišu evropski?\nBy Nemanja Stevanović 31/05/2018 Updated: 01/06/2018 Nema komentara2 Mins Read\nIako generalno zadovoljni stanjem parkova, građanke i građani Niša svesni su činjenice da pojedinci ne vode dovoljno računa o tome šta ostavljaju za sobom. Najviše zamerki imaju na stanje parka kod nišavskog keja, jer mladi koji se uveče tamo okupljaju ostavljaju ambalažu svuda. Međutim, Nišlije i Nišlijke primećuju i da u gradu nema dovoljno kanti za otpad.\nPredsednica Udruženja građana „Zeleni ključ“ Olivera Milošević navodi da je loše stanje parkova i međublokovskih površina uzrokovano „nedovoljnim angažovanjem nadležnih, ali i samih građana“.\n„Stanje je loše jer se nesistematično održava, uređenje i održavanje se ne planira dovoljno, a često se radi i stihijski“, kaže ona.\nIz sektora Zelenila Javnog komunalnog preduzeća „Mediana“ navode da se građani uglavnom žale na stanje međublokovskog zelenila. Iako su ove godine ranije počeli da sređuju javne površine, kažu da su za efikasniji rad potrebna veća izdvajanja i više ljudstva.\nAutomobili koji prolaze preko zelenih površina, psi, šut i otpad, urasla trava i zapušteni prostori odraz su ekološke svesti građana, ističe naša sagovornica. Ona dodaje da je odgovornost prema prirodi sasvim mala i da se ne posvećuje dovoljno pažnje zaštiti sredine. Potrebno je, kako ona kaže, da institucije edukuju, a inspekcije kažnjavaju sve one koji zagađuju zelene površine u gradu. Osim toga, ističe da je veoma bitno da se građani informišu o svojim obavezama prema prirodi i načinima kako se prema njoj ophoditi. Za bolju sliku, dodaje, važna je primena pozitivnih praksi Evropske unije i drugih razvijenih država.\nVeliki broj građana kao uzrok ovakvom ponašanju vidi loše navike, ali i kućno vaspitanje. Olivera Milošević ističe da stariji treba da budu primer mlađima, ali da su, dodaje, očigledno loš primer.\nKako je i jedna Nišlijka istakla, „treba da budemo više emancipovani jer želimo da idemo u Evropu, a ne znamo da se ponašamo evropski“.\nEdukacija i informisanje na svim nivoima veoma je važno, ističe Olivera Milošević. Ona dodaje da ipak to treba da bude adekvatno, da bude sistemski i planirano i ono što je važno je da bude kontinuirano.\nIvan Milošević, portal BLOKOVI: Potrebno je da građani učestvuju u odlučivanju Da li studenti danas imaju volju za promene? Kada se gradovi pobune… Nišu neophodne obeležene biciklističke staze\nekologija Evropa građani građani i građanke građnke Niš parkovi zeleni ključ


Ban Ki Mun pozdravlja izjavu UN o Siriji\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun izjavio je sredu da je "ohrabren jasnom i ujedinjenom" porukom Saveta bezbednosti UN upućenoj Siriji, preneo je njegov portparol.\nSavet bezbednosti UN usvojio je u sredu izjavu kojom daje "punu podršku" posredničkoj ulozi izaslanika Kofija Anana u cilju okončanja jednogodišnjeg nasilja u Siriji i traži od Damaska da primeni predloženi plan od šest tačaka.\nDeklaracijom se traži od sirijskog predsednika Bašara al-Asada i od sirijske opozicije da "u potpunosti i odmah primene" plan koji je predložio Anan tokom razgovora u Damasku.\nBan Ki Mun je pozvao sirijsku vladu i opoziciju da iskreno sarađuju s Kofijem Ananom, specijalnim izaslanikom UN i Arapske lige za Siriju, i da odmah i u potpunosti sprovedu njegov plan za rešenje krize u šest tačaka.\n"Dok se situacija na terenu i dalje pogoršava, sada je nužnije nego ikad da se nađe rešenje koje bi okončalo tragične patnje sirijskog naroda", ocenio je Ban Ki Mun.\nOn je izrazio nadu da će ova poruka Saveta bezbednosti predsatavljati prekretnicu u odgovoru medjunarodne zajednice na krizu u Siriji.\nIzjavu o Siriji pozdravili su i državna sekretarka UN Hilari Klinton i Bela kuća, kao i Kina, a specijalni izaslanik za Siriju Kofi Anan rekao je da je ohrabren podrškom Saveta bezbednosti i pozvao sirijske vlasti da odgovore pozitivno.


Frankfurter Allgemeine Zeitung neprecizno ocenio način izveštavanja medija o EU u Srbiji | Biro za društvena istraživanja\nOcene koje se odnose na način izveštavanja medija o EU u Srbiji, a koje su iznete u tekstu koji je objavljen u časopisu Frankfurter Algemeine Zeitunga neodslikavaju stvarno stanje.\nBiro za društvena istraživanja je tokom prošle godine sproveo petomesečni monitoring centralnih informativnih emisija od 1.8. do 31.12.. 2018. na TV sa nacionalnom frekvencijom sa ciljem da utvrdi način izveštavanja ovih televizija o EU, SAD i Rusiji.\nTakođe, tokom januara BIRODI je na istu temu sproveo monitoring izveštavanja dnevnih novina.\nNalazi istraživanja govore da:\nEU odnosno pregovaračka poglavlja su u senci pregovora oko Koosova\ndominantan način izveštavanja o EU je neutralan, tj. prenose se samo informacije o aktivnostima funkcionera iz Srbije i EU, pre svega predsednika Vučića posmatranim u medijima\nEU funkcioneri, izuzev Jonanesa Hana i Frederiike Mogerini su marginalno predstavljeni u svim medijima\nKada su u pitanju pomenuti Pink i Infomer, EU je više pozitivno nego negativno predstavljena na Pinku, dok je u Informeru situacija obrnuta, EU je negativnije predstavljena.\nU slučaju TV Pink i Informera (Grafikon 1 i 2) imamo izraženo pozitivno izveštavanje o Rusiji, preciznije o Putinu, odnosno koriščenje ruskih simbola i Putina kao jednog od njih u funkciji legitimizacije autokratske vlasti Aleksandra Vučića preka kojoj sami predstavnici EU imaju tolerantan stav\nKada je u pitanju antievropsko raspoloženje u Srbiji, tu imamo jedan interesantan sudar činjenica i stavova. Naime, rezultati istraživanja javnog mnjenja i EU niskoj opredeljenosti građana Srbije koja se navodi u tekstu, je u suprotnosti sa fakcititetom da najveći broj građana Srbije i to oni koji su visokoškolovani upravo iz Srbije odlaze u EU.\nBIRODI će u narednih 10 dana sprovesti istraživanje javnog mnjenja na temu odnosa građana Srbije prema članstvu u EU i dobijene podatke porediti za nalazima monitoringa medija i statističkim podacima o migracijama građana Srbije kako bi dao preciznu sliku opredeljenosti građana Srbije.\nMeđutim, ono što je već sada jasno na osnovu sedmogodišnjeg monitoringa medija da EU u Srbiji nema adekvanu komunikacionu strategiju,\nOvome treba dodati da izjave EU političara koji daju ocene stanja u Srbiji ne uzimaju kao reper evropske vrednosti, već aktuelnoj vlasti gledaju kroz prste što takođe može da bude razlog negativnog stava (preostalih) građana o člastvu Srbije u EU.\nadmin @ 29.04.2019


Valjevci su tako došli do petog uzastopnog trijumfa i učvrstili se na prvom mestu tabele, sa jasnom ambicijom da se plasiraju u Superligu.\nTo su pokazali i tako što su do sada savladali tri bivša superligaša - Partizan, Klek i sada Železničar. Trener Mirko Ristović veruje da su spremni za najviši rang takmičenja, kao i kapiten Nikola Ražnatović.\n- Naša ekipa je spoj iskustva i mladosti, pa pored Bulatovića, Kneževića i Adamovića mladi momci mogu mnogo da nauče. Nova generacija, koju predvodi Luka Janković, treba polako da preuzima glavnu ulogu - ističe kapiten VA 014 Ražnatović.\nValjevo je zaslužilo superligašku odbojku prikazanim partijama, hala "Student" je uvek ispunjena i od naredne sezone u njoj bi mogli da gostuju Vojvodina, Crvena zvezda i ostali timovi iz elitnog društva.


JKP Gornji Milanovac nabavilo novu čistilicu – GM Press\nJKP Gornji Milanovac nabavilo novu čistilicu\nJavno komunalno preduzeće Gornji Milanovac nabavilo je novu čistilicu jednim delom finansiranu iz sredstava opštinskog budžeta a ukupna vrednost je oko 19 miliona dinara.\n-Opština Gornji Milanovac u poslednjih nekoliko godina vrlo vodi računa o stanju opremljenosti, kako JKP tako i JP za izgradnju. Osim toga što je naš grad jedan od najčistijih u Srbiji a to potvrđuju svi koji dolaze u Milanovac, planiramo da prošimo obuhvat mašinskog čišćenja, ne samo grada, već i seoskih područja poput varošice Rudnik, Pranjana i znamenitog mesta Takovo. Imajući u vidu da sada raspolažemo sa dve čistilice, stvorila se mogućnost i proširenja obuhvata mašinskog čićenja gradskog područja –predsednik Opštine.\nPrema rečima Ivana Lazića, direktora JKP, nova čistila će značajno unaprediti rad ekipa na terenu i doprineti još boljoj higijeni grada.\nLokalna samouprava teži jačanju JKP i JP za izgradnju , jer je stava da ne treba raspisivati javne nabavke za određene poslove, niti izdvajati novac ukoliko su lokalna preduzeća osposobljena za njihovu realizaciju.\nKovačević je podsetio da je JKP u 2020, godini osim svojih redovnih aktivnosti naredbom Štaba za vanredne situacije maksimalno bilo angažovano na dezinfeciji grada i dalo značajan doprinos u borbi protiv Korona virusa. On je istakao i da je JP za izgradnju u velikoj meri učestvovalo u saniranju šteta izazvanih poplavama u junu prošle godine.\nTags: dejan kovačević predsednik opštine, gornji milanovac, ivan lazić direktor jkp gornji milanovac, jkp, nova čistilica\nTamara Filipović druga,Emiliji dva treća mesta!