ŠKOLSKI MATEMATIČKI ATLAS\nAutori i ilustratori:\nIzdavački tim Parramón Ediciones\nTekst: Rosario i Ana Villagra\nPrevela sa španskog: Gordana Mihajlović\nKreativni centar, 2004, za izdanje na srpskom jeziku\nŠkolski matematički atlas pruža čitaocima izuzetnu priliku da proniknu u osnovne elemente matematike i da razumeju njenu logiku, često tajanstvenu i punu iznenađenja. Knjiga je napisana u nameri da doprinese razumevanju matematičkih problema. U njoj preovlađuju grafički prikazi, a tematske jedinice počinju problemima iz svakodnevnog života, pri čemu je korišćen jednostavan i jasan jezik.\nData je sveobuhvatna slika različitih disciplina od kojih se sastoji ova nauka: od aritmetike do algebre, preko analize, geometrije i statistike, a u atlas su uvršćene i matematičke oblasti skorašnjeg datuma, kao što su geometrija fraktala, rasplinuta logika i teorija haosa.\nŽelja autora bila je da naprave praktično, poučno i pristupačno delo, ozbiljno s naučnog stanovišta a ujedno jasno i lako za čitanje, korisno za đake koji sada uče matematiku, ali i za čitaoce koji su svojevremeno imali određenih poteškoća u savladavanju gradiva iz matematike, a danas im je potrebno da joj se ponovo približe. Sasvim je normalno što skoro niko ne dovodi u sumnju činjenicu da je matematika neophodna za objašnjavanje pojava iz sveta u kojem živimo i da je u sadašnjem vremenu potrebno da bude deo osnovne kulture svih nas.\nFond B 92 nastavlja "bitku" za bebe\nBoravak porodilja i beba u majdanpečkom porodilištu, kao i rad lekara na ovom odeljenju, zahvaljujući donaciji Fonda B92, sada je mnogo lakši i prijatniji. Kako je juče prilikom uručivanja...\nNema zime bez gripa\nProšle nedelje je u Srbiji izolovan virus gripa AH1. Proveravajući u majdanpečkom domu zdravlja da li je već bilo pacijenata sa simptomima gripa, lekari službe medicine rada su nam...\nTrasfuziolozi narednog petka i u Majdanpeku\nRepublički Institut za transfuziju krvi , u saradnji sa majdapečkim Crvenim krstom, sprovodi danas u Donjem Milanovcu, prvu ovogodšnju akciju dobrovoljnog davanja krvi, u okviru tradicionalne...\nDanašnjem jednosatnom štrajku upozorenja koji organizuju Savez samostalnih sindikata Srbije i Ujedinjeni granski sindikati Nezavisnost, pridružile su se i sindikalne organizacije u opštini Majdanpek....\nProtekli vikend bio je izuzetno uspešan za muzejske poslenike iz Majdanpeka, u smislu istraživanja arheološkog nalazišta „Kuznjice“, značajnog praistorijskog lokaliteta iz gvozdenog doba. U...\nOtvoren konkurs za učešće na XII izložbi „Žene slikari“\nCentar za kulturu Majdanpek i Udruženje za Majdanpek objavili su juče konkurs za učešće na XII Medjunarodnoj izložbi „Žene slikari“. Zainteresovane umetnice svoje radove iz oblasti slikarstva, crteža,...\nApel korisnicima grejanja\nIz JKP „Majdanpek“ apeluju na korisnike daljinskog grejanja da izmire svoje obaveze prema ovom preduzeću kako nastavak grejne sezone ne bi bio doveden u pitanje.U suprotnom, po rečima Djordja...\nNove cene komunalnih usluga u Donjem Milanovcu ?\nJKP Donji Milanovac, zatražilo je povećanje cena komunalnih usluga i to za proizvodnju i distribuciju vode i odvodjenje otpadnih voda. U skladu sa odlukom Upravnog odbora ovog...\nLuka i Lazar matirali\nLuka Garić i Lazar Nikolić, pobednici su prvog Svetosavskog turnira u šahu za učenike osnovnih škola, održanom juče u Majdanpeku.Turnir je organizovan u dve starosne kategorije i po onome...\nSvetosavski turnir u stonom tenisu\nNakon nadmetanja u šahu u okviru obeležavanja školske slave Svetog Save 26.janura u 10 sati biće održan i turnir u stonom tenisu u holu OŠ „12.septembar“. Predvidjeno je nadmetanje u dve starosne...\nI sekundarni efekat grejanja mora da se plati\nNa primedbe pojedinih korisnika daljinskog grejanja koji su u medjuvremenu raskinuli ugovor o isporuci toplotne energije, a po osnovu računa za takozvano sekundarno grejanje, Duško Banković, tehnički...\nObjavljene zbirke zadataka za polaganje završnih ispita\nZbirke zadataka iz srpskog, odnosno maternjeg jezika i matematike za polaganje završnog ispita u osnovnom obrazovanju i vaspitanju za školsku 2011/2012. godinu od pre par dana dostupne su osmacima,...\nZarade u decembru 2008.\nProsečna neto zarada u decembru u Srbiji iznosila je 38.626 dinara, dok je prosek zarada u opštini Majdanpek u ovom mesecu bio 28.797. Za razliku od ovog proseka , zaposleni u mnogim preduzećima i...\nNaftni derivati u Srbiji poskupeće od sutra u proseku za 8, 25 dinara, pri čemu će motorni benzini poskupeti u proseku za 7,5 dinara , a dizel goriva za 9 dinara po litru. Korekciju cena naviše,...\nSrednjoškolci u Srbiji, pa tako i Majdanpeku, mogu da se prijave za učešće u programu Net akcija. Konkurs je otvorila beogradska Otvorena škola i informativni veb portal za srednjoškolce Mingl, a...\nPregovori sa A-tekom se nastavljaju\nNi tokom jučerašnje runde pregovora o dopunskom socijalnom programu između predstavnika sindikata Rudarsko topioničarskog basena Bor i prvorangiranog ponuđača na tenderu za...\nDo kraja meseca očekuje isplata zaostalih zarada radnicima Inex bakra.\nProdajom 54 odsto akcija preduzeća i dobijanjem većinskog vlasnika , pokazalo se da se čine i dobri pomaci u uspešnom poslovanju preduzeća , ističe Boško Starčević, direktor Inex-bakra...\nNa inicijativu Evropske asocijacije protiv raka grlića materice nedelja od 21. do 26. januara proglašena je za Evropsku nedelju prevencije raka grlića materice. Od ovog oboljenja inače,...\nSutra godišnja dodela nagrade '' Sveti Sava''\nGodišnja dodela nagrade "Sveti Sava" Centra za kulturu Majdanpek biže održana sutra u Galeriji Centra sa početkom u 17 sati. Nagrade će biti dodeljene najuspešnijim učenicima četiri osnovne i dve...\nOdbojkašice Majdanpeka FBC počele su pripreme za prolećni deo prvenstva u Regionalnoj ligi. U sastavu ekipe nema novih imena, a trener Dejan Trifunović može da računa na 16 odbojkašica. U klubu...\nUskoro Narodna kuhinja\nCrvenom krstu Majdanpek danas je potvrđeno da su Crveni krst Srbije i Norveške obezbedili namiirnice dovoljne za tromesečni rad Narodne kuhinje. U ovdašnjem Crvenom krstu očekuju da...\nU Rudniku bakra Majdanpek siromašnija ruda\nZbog nešto siromašnije rude, januarski plan proizvodnje u Rudniku bakra Majdanpek na bakru najverovatnije neće biti ostvaren. Odgovorni međutim, tvrde da bi taj podbačaj mogao da se...\nU Majdanpeku gripa još nema\nIako je virus gripa izolovan još pre skoro dve nedelje, na području opštine Majdanpek za sada nema obolelih od gripa. U epidemiološkoj službi u Majdanpeku kažu da se...\nO saobraćaju i vremenu\nKako je i najavljivano poslednjih dana, noćas je talas hladnog vazduha zahvatio i naše krajeve. Jutros je u Majdanpeku izmerena temperatura od 13 stepeni celzijusa ispod nule, a zanimljivo je da je...\nZbog veoma niskih temperatura gradska toplana u Majdanpeku radiće i tokom noći nešto smanjenim intenzitetom. Iako ne postoje veće zalihe mazuta, u Komunalcu kažu da će grejanja biti i narednih dana uz...\nZa majdanpečke osnovce i srednjoškolce danas je počelo drugo polugodište. Usled kvara na podstanici i hladnih učionica, danas pre podne nije bilo nastave za majdanpečke gimnazijalce. Po rečima Gorčila...\nU OŠ ’’Velimir Markićević’’ u Majdanpeku poslednji dani raspusta i prvi nastavni dan u drugom polugodištu u znaku su seminara za nastavnike pod nazivom ’’Bukvar tolerancije’’. Seminar se odvija u...\nPasoši za goveda\nI pored hladnog vremena, ekipa veterinara danas je na Kršu, zaseoku kod Rudne Glave gde uzorkuju krv govedima koja se ispituju na tuberkulozu. Od direktora veterinarske stanice u Topolnici Stanimira...\nProjekat Zlatni grad\nDolaskom petoro trenera, danas u Majdanpeku započinju pripreme za realizaciju projekta za mlade pod nazivom ’’Majdanpek – zlatni grad’’, potvrdila je jutros za RTM autor i koordinator projekta Jasmina...\nVrtić – uredjenje jaslenih grupa\nU Ustanovi za decu ’’Marija Munćan’’ u Majdanpeku u toku su radovi na popravci prostorija u kojima su smeštene jaslene grupe. Tokom vikenda postavljen je pod u sve tri prostorije gde borave mališani...\nKvar na vodosistemu\nZbog niske temperature pukla je vodovodna cev na površinskom kopu Rudnika bakra Majdanpek. Kako kažu u gradskom vodovodu, tokom popodneva će pritisak vode biti smanjen, posebno u gornjem delu...


Najbolji igrač 35. kola Linglong Tire Super lige Srbije prema izboru naše redakcije je Nemanja Mladenović, strelac i asistent za ekipu Rada u remiju sa ekipom Crvene zvezde na Banjici.\nOdigrano je još jedno prvenstveno kolo koje je donelo nekoliko izuzetno zanimljivih mečeva i iznenađenja. Jedno od najvećih je remi Rada i Crvene zvezde na Banjici, a meč je završen rezultatom 2:2. Jedan od najzaslužnijih u dresu ’’građevinara’’ za osvajanje važnog boda u duelu sa šampionom je Nemanja Mladenović, strelac i asistent na ovom susretu. On je lepim pogotkom, ubrzo nakon dupliranja vođstva crveno-belih, održao nadu svom timu da može stići do barem jednog boda, što se i dogodilo. Pored toga, tokom čitavog susreta se sjajno kretao i sarađivao sa saigračima i bio stalna pretnja za odbranu gostiju, a jedna od njegovih upotrebljivih asistencija završila se pogotkom Marka Šarića. Zbog svega toga on je izbor naše redakcije za najboljeg aktera ove runde takmičenja, a treba reći da je najozbiljnijeg konkurenta imao u golmanu svog tima, Damiru Kahrimanu, koji je i pored dva primljena gola pokazao da je u sjajnoj formi.\nNemanja Mladenović (28) je rođen u Valjevu, igra na poziciji desnog krila, a u mlađim kategorijama nastupao je za OFK Beograd. Tokom seniorske karijere je nastupao za Kolubaru, Metalac, norveški Bodo/Glimt, Zemun, grčku ekipu AE Larissa, OFK Bačka, Spartak i Javor Matis, odakle je u januaru ove godine i stigao u ekipu Rada. Zabeležio je nekoliko nastupa za mlađe reprezentativne selekcije naše zemlje (U19). Tokom aktuelne superligaške sezone zabeležio je 15 nastupa za ’’građevinare’’, uz 2 postignuta pogotka.


Devet godina od potpisivanja Briselskog sporazuma. ZSO i dalje nema - Medija centar\nPredstavnici Beograda i Prištine su tog 19. aprila 2013. godine nakon šest meseci razgovora i 10 rundi pregovora potpisali sporazum u 15 tačaka, od kojih se šest odnosi na ZSO.\nOstale tačke Briselskog sporazuma koje su se odnosile na integraciju Srba u kosovsku policiju, pravosuđe, ukidanje civilne zaštite, zatim održavanje lokalnih izbora na severu su ispunjeni. Pitanje energetike na severu još nije zavšeno.\nMeđutim, naznačajnije tačke sporazuma koje se odnose na formiranje Asocijacije, odnosno Zajednice srpskih opština nisu ispunjene.\nDijalog između Kosova i Srbije je je u zastoju, iako se vode povremeni pregovori oko upotrebe registarskih tablica. Međutim, dijaloga na najvišem nivou između Vučića i Kurtija nema, a od kako je Kurti došao na vlast došlo je samo do jednog neuspešnog susreta.\nŠta je uspeh a šta neuspeh Briselskog sporazuma?\nZa Miodraga Milićević iz NVO Aktiv, potpisivanje Briselskog sporazuma, uz sve nedostatke, je najveći uspeh koji su postigli predstavnici Beograda i Prištine nakon rata.\n„Imajući u vidu dugogodišnje krize i tenzije u stvari koja je prethodila potpisivanju Briselskog sporazume, treba reći da je sam čin potpisivanja i uopšte prenošenja dijaloga za pregovaraćki što je bio uspeh sam po sebi. Dve suprotstavljene strane su našle neki modus operandi koji je pretočen u Briselski sporazum. Najveći uspeh bi bio što se ta priča normalizovala, jer umesto tadašnjih sukoba, blokada, barikada, sukoba sa KFOR-om, kosovskom policijom, tu neku vrstu nasilnih aktivnosti zamenio pregovarački sto”, kaže Milićević.\nSa druge strane, najveći neuspeh je, po njegovim rečima, nepostojanje pitanje političkog konsenzusa koji se vezan za formiranje ZSO.\n“To je jedan od najvećih neuspeha samog procesa i svih aktera koji su uključeni u taj proces, ne izuzimajući ni pregovarače u Briselu. To je nekako obeležilo i obeležava svakodnevni proces i negativnu retoriku, i zaista je došlo vreme da se u ovoj godini postigne neki kakav takav konsenzus po pitanju formiranja ZSO“, rekao je Milićević u izjavi za RTV Kim.\nProfesor i politički analitičar iz Prištine Beljulj Bećaj drugačije gleda na uspehe i neuspehe Briselskog sporazuma.\n“Prepostavljam da je najveći uspeh slikanje aktera koji su se susretali bez ikakavog vidno opipljivog rezultata. To je najveći uspeh u dosadašnjem procesu. Najveći neuspeh je što smo izgubili više mogućnosti, više poverenja da su u stanju upravo ovi koji su se najviše naslikali mogu nešto konkretno da urade za dobrobit građana srpske i albanske nacionalnosti”, kazao je Bećaj za RTV Kim.\nGovoreći o Zajednici sprskih opština, Bećaj kaže da je taj proces u stranputici.\n“Ja ne očekujem da će doći do približavanja stavova, naprotiv. Ne vidim ozbilnog faktora koji bi mogao da peuzete obaveze da ispuni na način kako su se tobože dogovorili. Dakle, svi smo bili obmanuti i pretpostavljam da se nešto konkretno u međuvremenu neće dogoditi”, rekao je on.\nBećajev kolega iz Beograda, Dušan Janjić, smatra da je u prvom periodu posle potpisivanja sporazuma postignut značajan napredak u normalizaciji odnosa dve strane, te da je postignuto oko 40-ak sporazuma i na stotine raznih dogovora tumačenja i uputstva. Međutim, od 2017. godine sporazum je zapao u ćorsokak.\n“Od 2017. godine mi prisustvujemo jednoj drugoj fazi u kojoj se mnogo promenilo u odnosu EU. Ona više nije obraćala pažnju na implementaciju, a samim tim i Beograd i Priština su se više bavili raspravom i nekim novim i drugačijim rešenjima i to je period u kojem je počelo da se raspravlja i oko razgraničenja teritorije i o odustajanju primene briselskog sporazuma. Sve u svemu došlo je do jedne blockade”.\nU poslednjih pet godina, kako ističe Janjić, imamo fingiranje dijaloga, bez značajnog napretka. Janjić smatra da status kvo nije održiv i da sadašnji format dijaloga treba menjati.\n“Potpuno treba isključiti tehnički dijalog jer ovaj dijalog ima smisla samo ako je poltički, moraju da postoje jasno vidljivi i poznati pregovarači i kada se teme dogovore a koje nisu dotaknute, poput pitanja imovine, zdravstva, socijale, kulturnog nasleđa, medijske situacije, položaj SPC.., to su pitanja koja uopšte nisu pokrenuta, a ona moraju doći na dnevni red, a pitanje ko će koga i kada da prizna ona ne spadaju u okvire normalizacije. Oni treba da budu rezultat atmosfere i duha procesa. Ili će se ozbilno promeniti format u kojem će se razgovarati ili će doći do potpunog raspada briselskog dijaloga a to onda znači novi problem”.\nJanjić kaže da je priča o ZSO pravi primer nepoštovanja Briselskog sporazuma.\n“Niko nije terao Vladu Kosova da to uradi i ratifikuje to u Palamentu, to je jači od Ustava. Sve posle toga, ocenjivanje u Ustavnom sudu, te opaske potpisnika Tačija da je to nevladina organizacija onda novi paket pojašnjavanja, sve je to bila maska za nečinjenje. U suštini, prvi korak nikada nije napravljen a prvi korak je jasno definisan 2013. godine. Grupa za primenu sporazuma je trebala da napravi statut, njih su činili predstavnici četiri opštine sa severa Kosova. Oni su trebali to da predlože EU i da preko EU vladi Kosova. Nikada nismo saznali da li je takav dokument napravljen”, ističe on.\nJanjić kaže da je neprimenjivanje ovog dela sporazuma stalna tema za nadmudrivanje i sukobljavanje na relaciji Beograd – Priština.\n“Prištini smeta to uvođenje novog nivoa regionalnog udruživanja za koje ona se boji da će u svojoj teritorijalizaciji postati, ukoliko dobije neka veća ovlašćenja, postati neka vrsta država u državi. Albanci imaju veliku frustraciju sa tim. S druge strane, za Srbe to što trenutno piše u tom sporazumu nije dovoljno. Srbima ne treba autonomija na autonomiju, lokalna vlast na lokalnu vlast, niti nvo, ali im treba ozbiljan sistem zaštite, garantovanja i unapređivanja i socijalnog i kulturnog, političkog, ekonomskog položaja a to onda znači čitav paket zaštite kulturnog nasleđa, obrazovanja, medija…”, kazao je Janjić.\nJanjić, međutim, ne vidi spremnost ni na strani Beograda ni na strani Prištine da se krene u tom pravcu.


LIBIJSKA ORUŽANA FRAKCIJA TVRDI: Oslobodili smo Seif-al Islama Gaddafija iz zatvora - GlobalCir\nLIBIJSKA ORUŽANA FRAKCIJA TVRDI: Oslobodili smo Seif-al Islama Gaddafija iz zatvora\nJedna libijska oružana grupa saopštila je danas da je oslobodila Seifa Al Islama, mlađeg sina svrgnutog libijskog vodje Muamera Gadafija, koji je osuđen na smrt u Libiji i za kim je izdat nalog za hapšenje Međunarodnog krivičnog suda.\nBrigada Abu Bakr al Sadik, jedna od oružanih grupa koja kontroliše grad Zenten, na 170 kilometara jugozapadno od Tripolija, napisala je u saopštenju objavljenom na svojoj Facebook stranici da je Seif al Islam oslobođen u petak uveče.\nBrigada je navela da je Seif al Islam oslobođen i da je napustio grad Zenten. Ista ta brigada je jula 2016. godine objavila da ga je oslobodila, ali su to kasnije opovrgle lokalne vlasti.\nU Libiji vlada haos od svrgavanja Gadafija i dvije rivalske vlasti spore se oko toga ko će voditi državu a podržavaju ih razne milicije čija lojalnost se često mijenja – Vlada nacionalnog jedinstva sa sjedištem u Tripoliju i vlasti bazirane na istoku zemlje\nIPAK NEMA VEĆINU? Mej objavila da je postigla dogovor o vladi pa morala priznati da to nije tačno!


Realizovana jedna inicijativa, na redu druge • ŽUPA Nikšićka, Župa u srcu - za ljepšu i bolju Župu\nRealizovana jedna inicijativa, na redu druge\nJuče je za potrebe rada ambulante u Župi uručen polovni automobil koji će značajno poboljšati mobilnost medicinskog osoblja za potrebe stanovnika Župe. Neophodnost vozila za ambulantu u Župi Savjet MZ je uvidio početkom godine, kada je i donesena odluka da se pokuša nabaviti polovni automobil. Nakon upućenih molbi od strane Predsjednika mjesne zajednice raznim donatorima inicijativa je i realizovana uz podršku privrednika Mirka Ćipranića i odbirnika Skupštine opštine Nikšić Nikole Bezmarevića i Ivana Mitrovića. Kako je rekao predsjednik MZ Župa oni su donirali ambulanti potrebni automobil i za njihov human gest iz Savjeta MZ izražavaju punu zahvalnost.\nKako dodaje Radulović, poslije prošlogodišnjih radova na adaptaciji ambulante, koju je finansirala firma Uniprom metali, te zamjene krovne konstrukcije na objektu u kojoj se nalazi ambulanata, angažovanja medicinske sestre u drugoj smjeni, nabavka ovog vozila će zdrastvenu zaštitu mještana Župe Nikšićke podići na još veći nivo, posebno imajući u vidu razuđenost naše mjesne zajednice.\n''Savjet mjesne zajednice očekuje i u narednom periodu podršku za nove inicijative koje će doprinijeti boljim uslovima života mještana Župe Nikšićke. Posebno će ta podrška biti potrebna za pokrenutu inicijativu izgradnje skromne sportske dvorane koja bi značajno unaprijedila život najmlađih stanovnika.'' zaključio je Radulović.


Paviljon SRB obislo 6000 posetilaca, otvoren i poslovni hab\nTanjug 2. oktobra 2021. 17:42\nDUBAI – Biznis hab Privredne komore Srbije, koji je danas otvoren u Dubaiju, u okviru Sveteske izložbe EXPO2020 nedaleko od prostora na kojem se održava EXPO2020, gde Srbija ima svoj paviljon i gde se predstavlja kao inovativna i kreativna zemlja, biće poslovno središtu srpske privrede tokom pola godine trajanja ove najznačajnije manifestacije na planeti\nInače o značaju EXPO 2020 najbolje govori to što su na prostoru veličine jednog grada, paviljoni građeni prethodnih šest godine.\nNaš paviljon površine 2.000 kvadratnih metara, koji se prostire na tri nivoa u srcu tematskog dela koji nosi naziv „Mobilnost“ i koji je osmišljen kao svojevrsna vremenska kapsula, koja povezuje zaostavštinu Vinčanske kulture sa digitalno naprednom, savremenom Srbijom, već juče posle otvoranja za samo dva sata posetilo je dve hiljade ljudi, a za dva dana oko šest hiljada.\nNajviše su bili zainteresovani za virtualnu realnost, a tačnije, mogućnost da sa specijalnom opremom virtualno posete neku od 10 izložbi ili vide kako je na festivalu EXIT koji je postao zaštitni znak Srbije.\nNajvise ih zanima, razgledanje izlozbi i virtualna poseta exit-u, uz pomoc virtualnih naocara, a organzatori kažu da je vreme da pokažu svetu zbog čega je Beograd proglašen za jedan od 5 najkreativnih gradova sveta – zbog čega je EXPO Srbiju prepoznao kao lidera u oblasti kreativnih industrija i inovacija – i zbog čega nas nazivaju „Silicijumskom dolinom Balkana“ – što je sinonim za razvoj IT sektora i vrhunskih talenata.\nSvaki paviljon sagrađen je 90% od materijala za reciklažu jer je prvobitna ideja bila da se reciklira sve to što je godinama građeno. Međutim, sada se razmatra ideja da se paviljoni zadrže narednih 5 godina I da to bude pametan grad za inovacije.\nU sred pustinje izgrađen je moderan prostor na kojem se održava prva takva izložba u arapskom svetu. Kontrola je vrlo stroga na ulazu, zahteva se PSR test, maske su obavezne i na otvorenom I u zatvorenom prostoru. Sve je digitalizovano, čak i kante za otpatke, koje se zahvale kada u njih ubacite smeće. tu su i policajci roboti, koji su omiljena zabava za fotografisanje posetilaca.\nTemperatura u Dubaiju prelazi I 40 stepeni, pa posetioci idu sa kišobranima, a sa razglasa se čuju opomene da se treba hidrirati izaštititi od sunca.\nU srcu EXPOa je centralna kupola u kojoj svaka zemlja ima priliku da za svoj nacionalni dan predstavi zemlju. To će biti slučaj i sa Srbijom.\nMeđu najatraktivnijim paviljonima je onaj koji pripada domaćinima, a u čijem je projektovanju učestvovao čovek iz Srbije.\nSingapur je uspeo da preseli prašumu u pustinju, tako da su posetioci imali šta da vide I za to im je sigurno potrebno nekoliko dana.\nPosećenost je velika, dolaze čitave porodice da vide postavke oko 190 zemalja učesnica.Već je obišlo oko 5000 posetilaca.\nKada je reč o danas otvorenom habu Privredne komore Srbije u Dubaiju na tom mestu održavaće se prezentacije, konferencije, sastanci, investicioni forumi, B2B susreti , a danas je na otvaranju bilo prisutno više od 50 privrednika iz Srbije ostvarivati kontakte i aktivnosti, ali će i srpski privrednici, kako oni koji već posluju u Emiratima, tako i oni koji žele da otpočnu poslovanje ili da istraže mogućnosti poslovanja ovde, imati svoj dom i svoju bazu u Dubaiju.\nVlada Srbije je obezbedila i besplatne čarter letove, u saradnji sa Air Serbia, na relaciji Beograd-Dubai-Beograd, tokom trajanja Expo-a, a oni će biti na raspolaganju zainteresovanim predstavnicima naše poslovne zajednice tokom tačno definisanih tematskih nedelja.\nVeć tokom oktobra, na prve dve tematske nedelje „Klima i biodiverzitet“ i „Svemir“, i pratećim sajmovima Gitex i Gitex Future Stars, nastupa blizu 200 privrednika iz Srbije iz gotovo 100 kompanija, instituta, organizacija i institucija.\nProcenjuje se da će više od 1000 kompanija iz Srbije učestvovati na Svetskoj izložbi od prvog dana oktobra do kraja marta 2022. Podršku domaćim kompanijama obezbedili su Generalni sekretarijat Vlade Srbije, PKS i Razvojna agencija Srbije.\nFirme dobijaju besplatan prostor u Biznis habu PKS, besplatan avionski prevoz, besplatne lokalne transfere, povlašćene cene hotelskog smeštaja, učešće u forumima i konferencijama u okviru Svetske izložbe, B2B susrete i različite vidove promocija.


Tela letela na sve strane, vozači mrtvi, vezani putnici prošli samo sa ogrebotinama - Telegraf.rs\n04/08/20 | 18:36 ≫ 19:08\nOvaj snimak simulacije sudara je samo jedan od nebrojenih dokaza da sigurnosi pojas zaista spašava život, naročito tamo gde obično nismo ni navikli da ga vezujemo\nPrintscreen: YouTube/TCS Schweiz-Suisse-Svizzero\nNebrojeno puta smo čuli priče o važnosti vezivanja pojaseva tokom vožnje. I, nekako, svi to prihvatimo kao obavezno kada su prednja sedišta u pitanju, ali se problem javi kada se treba vezati na zadnjim sedištima, kao i u kombiju ili u autobusu. Dodatan problem kod nas često predstavlja i činjenica da su velika vozila za prevoz putnika starija, pa nemaju pojaseve na putničkim sedištma.\nMeđutim, budući da je obaveza vezivanja pojaseva na svim sedištima u mnogi razvijenim zemljama uvedena još mnogo ranije, švajcarski automobilski klub TCS je još 2011. sproveo test ne bi li bi pokazao šta može da se dogodi prilikom sudara autobusa, kada putnici nisu vezani.\nU autobusu se nalazilo 13 lutaka koje su simulirale putnike, a autobus je prednjim delom udario u parkiran kamion pri brzini od 63 kilometra na čas. Kamere postavljene u kabini autobusa, snimale su šta se dešava sa "nevezanim putnicima". Pogledajte kako je to izgledalo:\nU stravičnom udesu, prednji delovi oba vozila su potpuno uništeni, a "vozači" su na mestu ostali mrtvi.\n"Putnici" smešteni u zadnjem delu autobusa koristili su sigurnosne pojaseve. Među njima je bilo i "šestogodišnje dete", a lutka koja je predstavljala mališana od 3 godine starosti vožena je u specijalnom dečjem sedištu. Svi oni su ostali u svojim sedištima.\nSvi teško povređeni ili nastradali "putnici" bili su oni smešteni u prednjem delu autobusa, odnosno oni koji nisu koristili sigurnosne pojaseve.\nPalo staklo na dete u beogradskom autobusu: Odvalilo se, raspalo u paramparčad i povredilo ga


Danas odluka o zajednici srpskih opština – NovostiDana.rs\nDanas odluka o zajednici srpskih opština\nPRIŠTINA – Očekuje se da će Ustavni sud Ksoova danas objaviti odluku o Asocijaciji srpskih opština, objavila je prištinska gazeta Blic.\nIzvori ovog lista su naglasili da do juče nije postignuit konsenzus među sudijama ovog suda oko usaglašenosti ZSO sa Ustavom Kosova.\n„Po svim nagoveštajima sud bi danas mogao da objavi odluku o Asocijaciji srpskih opština. Do juče među sudijama nije bilo konsenzusa u vezi Asocijacije“, rekao je za Gazeta Blic izvor blizak ovom sudu.\nPredsednica se pre nekoliko dana obratila najvišoj pravosudnoj instituciji za interpretaciju sporazuma postignutog između premijera Kosova Ise Mustafe i Srbije Aleksandra Vučićao Asocijaciji srpskih opština u avgustu ove godine.\nOpozicione partije su ocenile da je postizanje ovog sporazuma vrlo štetno po zemlju.\nTri opozicione partije, Samoopredeljenje, Alijansa za budućnost Kosova i Inicijativa za Kosovo su izabrale bacanje suzavca kao jedino sredstvo ovog sporazuma sa Srbijom i sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom za koje smatraju da su štetni po zemlju.\nProtiv ovakvog delovanja opozicije je reagovalo i državno tužilaštvo tako čto je uhapsilo 13 poslanika.\nOpozicija je najavila da će, ukoliko Ustavni sud ne bude oborio sporazum o ZSO pojačati svoje aktivnosti u znak protivljenja.


Srbija po mjeri Rusije | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nSrbija po mjeri Rusije\nGrađani Srbije misle da je Rusija njen najveći donator, piše autor (EPA)\nŠta nam govore stavovi kandidata u kampanji za predsednika Srbije? Koliko poruke iz predizborne kampanje govore o političkim stavovima u društvu ili uopšte o promeni političke paradigme u Srbiji?\nIako predsednik u srpskom političkom sistemu nema izvršnu vlast, za vreme predizborne kampanje mnogi od kandidata trudili su se da dotaknu najširi dijapazon tema koje su daleko izvan kompetencija predsednika. To govori o tome da su političke poruke kandidata svakako dvosmerna ulica: s jedne strane to su istraživanja javnog mnjenja stavljena u predizborne programe kandidata, s druge – to su politike partija i političkih opcija, koje se spremaju za buduće parlamentarne izbore koji, sudeći po praksi od kada je SNS u Srbiji na vlasti, mogu da se odigraju sasvim iznenadno i u najbliže vreme.\nNeutralno i oprezno o EU\nRadio Slobodna Evropa nedavno je objavio istraživanje, bez pratećih komentara, političkih stavova predsedničkih kandidata o EU, NATO, Rusiji, Kosovu i Srebrenici.\nSudeći iz tih stavova, vojna neutralnost je u srpskoj politici nova važna reč i skoro polovina kandidata podržava tu opciju vojno-političke orijentacije Srbije, uključujući Sašu Jankovića, Vuka Jeremića i Aleksandra Vučića za koje se smatra da će osvojiti najveći broj glasova. S tim da su desničarski kandidati poput Vojislava Šešelja i Boška Obradovića, ali i Vuka Jeremića, izričito protiv članstva i saradnje sa NATO-om, „zločinačkom organizacijom“ kako je vidi bivši četnički vojvoda.\nSaša Janković, Saša Radulović i Nenad Čanak podržavaju saradnju sa NATO-om. Čanak smatra da vojna neutralnost „nije održiva“, a Janković da bi se posle objektivne stručne analize moglo čak razmotriti i „eventualno članstvo“ u Alijansi.\nNezavisnost Kosova eksplicitno, sasvim očekivano, nije spreman da prizna nijedan od kandidata. Jedino Čanak smatra da je ono izgubljeno „dugogodišnjom pogrešnom politikom Miloševića“. Desničari, poput Šešelja i Obradovića, isključivo se zalažu za revidiranje njegovog statusa i za obnovu dijaloga o Kosovu pod okriljem UN-a.\nO članstvu u Evropskoj uniji na ovim izborima daleko se suzdržanije govori, čak i kod, na prvi pogled, prozapadnih kandidata kao što je Radulović. Kada je reč o članstvu, on smatra da Srbija treba samo „da se ugleda u razvijene zemlje Evrope“. Od 11 kandidata, četiri (Janković, Vučić, Jeremić i Čanak) su prilično jasno za EU. Četiri su izričito protiv članstva u EU, jedan je za referendum (Luka Maksimović, odnosno Ljubiša Preletačević Beli), jedan za bliže odnose sa EU bez nametanja specijalnih zahteva Srbiji (Milan Stamatović). Znači, većina predsedničkih kandidata oprezno ili negativno izgovara reči „Evropska unija“. Ako kriza u EU potraje, u Srbiji se na sledećim izborima može očekivati još više antievropskih i evroskeptičnih stavova.\nSvi predsednički kandidati su za saradnju sa Rusijom: od radikala koji su za „sve vrste saveza“ sa Moskvom, do Čanka koji je samo za „racionalan“ odnos.\nKao i integracija u EU, odnos prema genocidu u Srebrenici nova je vododelnica u srpskoj politici. Posebno posle ruskog veta na Rezoluciju o Srebrenici u UN-u. Janković i Radulović implicitno priznaju, ali u belim rukavicama, da je reč o genocidu, smatrajući da treba da se poštuju presude međunarodnog suda. Jedini je Čanak u priznavanju genocida direktan sa akcentom da je u njemu „tadašnja Srbija saučestvovala“.\nSva ova pitanja nisu samo unutrašnji politički puls nacije, već su to i osnove za spoljnopolitički kurs Srbije. To govori o tome koliko je na srpskim izborima evropska tema istrošena i u kojoj meri to društvo podržava integraciju u EU. Sa druge strane, Rusija „podgreva“ politiku koja Srbiju i region od Brisela drži na distanci.\nAko je NATO jedna od glavnih vezivnih osnova transatlantskog partnerstva od Vašingtona do Istanbula, vojna neutralnost je nova platforma tranzicionih država za saradnju sa Putinovom Rusijom. Iako članstvo u NATO-u nije uslov za članstvo u EU, sve bivše komunističke države prvo su prošle kroz vojno-političku transformaciju, integrišući se u Alijansu.\nIstovremeno, najvažnije bezbednosno pitanje za Rusiju u Evropi je zaustavljanje širenja NATO-a, posebno na države bivšeg socijalističkog bloka. Vojno-politička neutralnost postao je kamen temeljac u takozvanoj ruskoj bezbednosnoj arhitekturi Evrope, koju poslednju deceniju razrađuje Moskva. Pod takvim političkim uticajem Moskve su Srbija, Moldavija i Ukrajina u raznim oblicima proglasile neutralnost. Srbija krajem 2007. kroz Koštuničinu Rezoluciju o Kosovu, Moldavija u Ustavu i Ukrajina zakonom o vanblokovskom statusu, koji je usvojen za vreme Viktora Janukoviča. S tim da je Kijev nakon revolucije 2014. godine taj status ukinuo.\nPutinova Jedinstvena Rusija potpisala je sredinom 2016. deklaracije o saradnji sa 10 partija u pet država balkanskog regiona – u Srbiji, BiH, Crnoj Gori, Makedoniji i Bugarskoj. U Srbiji je to, među ostalom i Srpska napredna stranka. Tim deklaracijama stranke iz država koje nisu članice EU obavezale su se za anti-NATO delovanje i formiranje neke vrste bloka vojno-neutralnih država.\nSajt partije Jedinstvena Rusija komentariše deo deklaracija o okupljanju vojno-neutralnih država kao „projekat koji ima za cilj da postane strateška regionalna doktrina i koji se u budućnosti može inkorporirati u opšteevropsku agendu formiranja nove kontinentalne bezbednosne arhitekture“.\nPolitička predstava bez strategije\nNajbolnija reč u srpskoj politici je ipak – Kosovo. Istovremeno, Kosovo i potpuna normalizacija odnosa Beograda i Prištine deo je pregovaračkog procesa Srbije sa EU u Poglavlju 35. Povremeno, pojedini zapadni političari i diplomate nagoveštavaju da je priznavanje Kosova, odnosno jasno definisanje granica država u regionu, ipak krajnji uslov Beogradu za članstvo u Uniji. Rusija ohrabrava Srbiju da će stajati iza blokade zaokruživanja državnosti Kosova. Zato je Moskva samo iskoristila secesiju Kosova da bi anektirala Krim, što potvrđuje tezu da su se planovi za invaziju na Ukrajinu pripremali duže vreme.\nIstovremeno, Rusija tiho ohrabruje Srbe u Republici Srpskoj da učine isto što i Krim. Za to je Moskvi poslužio i spor oko genocida u Srebrenici u UN-u 2015. godine, da bi se dodatno polarizovalo s jedne strane srpske interese na Balkanu i sa druge interese naroda koje podržava Zapad.\nRusofilski predsednik Tomislav Nikolić i deklarativno prozapadni premijer Aleksandar Vučić bili su dobar tandem za političku predstavu u kojoj treba da se pokriju apetiti srpskog nacionalističkog birača – od tvrdokornog do onog samo konzervativnog.\nPreovlađujući stavovi kandidata na izborima za srpskog predsednika koji govore o narastajućem evroskepticizmu i podršci ruskim interesima u regionu verovatno nije specijalno osmišljena strategija kod većine predsedničkih kandidata. Ipak, dve trećine kandidata suzdržano pristupa pitanju članstva Srbije u EU ili se njemu otvoreno protivi. U politički program štabova tih kandidata najverovatnije su stavovi birača ušli na zadnja vrata iz novijih ispitivanja javnog mnijenja.\nTa istraživanja govore o blagom padu podrške EU integracijama na ispod 50 odsto i o porastu popularnosti Rusije, za koju građani konstantno misle da je najveći donator Srbije. Za to je u velikoj meri zaslužna i meka moć Rusije, koja je poslednjih godina intenzivna u regionu, ali i tradicionalno antizapadno raspoloženje kod velikog broja građana Srbije.\nPremijer Srbije najavio je da će s Putinom razgovarati i o sistemu S-300, koji je, istakao je, defanzivno oružje.\nKosovo i Srbija – ‘nesporazumi’ koji ne prestaju\nSrbija ima pravo tražiti imovinu bivše zajedničke države uz dokaze, ali ne može poništavati odluke ili zakone druge države.\nTomislav Nikolić poručio da Srbija neće priznati Kosovo, a Vlora Citaku tvrdi da se Kosovo svakodnevno suočava sa provokacijama Srbije.


“Sveti Stefan hoteli” traži izvršnog direktora – Bankar.me\nOctober 6, 2021 BERZA, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nTo je “Vijestima potvrdila predsjednica odbora direktora Dragana Kažanegra Stanišić.\nOna je kazala da je prethodno Odbor direktora razriješio dužnosti dosadašnjeg izvršnog direktora Miška Rađenovića.\n”Smijenjen je izvršni direktor, jednoglasno je usvojena odluka o raspisivanju javnog oglasa za izbor izvršnog direktora na šta sam posebno ponosna, jer time pokazujemo puni demokratski i profesionalni kapacitet”, kazala je “Vijestima Kažanegra Stanišić.\nMjesto izvršnog direktora, kako se spekulisalo trebalo je da pripadne PzP-u, međutim iako su se prethodna tri mjeseca pominjala pojedina imena, na kraju je odlučeno da se raspiše konkurs.\nNovi odbor direktora Skupština akcionara firme je izbrala sredinom juna i u njemu su, pored Kažanegre Stanišić, kao predstavnici državnog kapitala imenovani Milovan Milošević i Milica Kažanegra, a kao predstavnici AIK banke Vladimir Sekulić i Jelena Brković.\nSkupština je prethodno razriješila članove koje je imenovala Vlada Duška Markovića – Milana Vučinića, Borisa Vukovića i Slobodana Lekovića, a mandati su prestali i Sekuliću i Brković koji su ponovo imenovani.\n”Sveti Stefan hoteli” nastali su prije dvije godine izdvajanjem iz hotelske grupe Budvanska rivijera. U kompaniji Vlada ima 41,6 odsto kapitala, AIK banka Miodraga Kostića 19,9 odsto, Fond PIO 12, 8 odsto, 9,4 odsto ima vlasnik sakriven iza kastodi računa, Zavod za zapošljavanje 4,2 odsto, Merkur trgovina 1,5 odsto…\nSveti Stefan i Miločer su izdati u višegodišnji zakup od 2007. godine, kada su Vlada i hotelska grupa “Budvanska rivijera” sklopili ugovor sa firmom “Adriatic properties”, čiji su vlasnici sada grčki i malezijski biznismeni crnogorskog državljanstva Petros Statis i Vei Seng Pua.\nOvoga ljeta hotelski kompleks je bio zatvoren, nakon što je Aman odbio da otvori grad-hotel i Vilu Miločer, nezadovoljan time što ne može svojim gostima da garantuje mir i diskreciju, nakon što su mještani polomili nelegalno postavljenu ogradu ka Kraljičinoj plaži i time, do tada kupališta koja su punu deceniju i po bila zatvorena za građane, oslobodili da budu dostupna svima.\nCijela situcija oko zatvaranja popularnog Sveca iskorištena je od strane opozicije okupljene oko DPS, da se ispolituzuje i Vlada označi nesposobnom.\nPrevious Dug Fonda za zdravstveno osiguranje 45 miliona eura\nSljedeći Opština Kotor pokrenula portal “e-porez”


Komitet lordova: Britanija i EU hodaju "zatvorenih očiju" kroz ukrajinsku krizu\nPoložaj proruskih separatista oko 6 km jugozapadno od Debaljceva\nBorbe na istoku Ukrajine ne jenjavaju i pored toga što je formalno i dalje na snazi prekid vatre objavljen u nedjelju 15. februara. Incijatori novog mirovnog sparazuma koji očigledno nije zaživio, lideri Njemačke i Francuske Angela Merkel i Francosie Hollande ponovo se ovim povodom sastaju u petak u Parizu. Istovremeno, britanski parlamentarci su žestoko napali i EU i svoju vladu da „zatvorenih očiju“ prolaze kroz krizu u Ukrajini.\nU izvještaju objavljenom danas (20.februara) Komitet Kuće lordova, optužio je bitansku vladu da u aktulenoj krizi u Ukrajini nije bila „ni aktivna ni vidljiva“ u dovoljnoj mjeri. Osim kritika upućenih svojoj vladi, lordovi su uputili kritike i politici koju vodi EU, navodeći da je Brisel u odnosima sa Rusijom već dugo polazio od „optimističke premise“ da je to zemlja na putu da postane demokratska.\nRezulatat "zatvaranja očiju" pred stvarnošću je, zaključio je Komitet, neuspjeh da se procijeni "dubina ruskog neprijateljstva prema planovima EU da uspostavi bliskije veze sa Kijevom".\nTakođe se navodi da Britanija ima posebnu odgovornost prema Ukrajini imajući u vidu da je ona jedna od četri potpisnika Memoranduma iz Budimpešte iz 1994., kojim se garantuje teritorijalni integritet Ukrajine.\nPortparol Ministarstva vanjskih poslova Velike Britanije na izvještaj je rekao da niko nije mogao predvidjeti skalu „nepravedne i nelegalne“ ruske intervencije u Ukrajini.\nOvo je u dva dana druga oštra reakcija iz Britanije na ukrajinsku krizu i direktnu umiješnost Rusije u sukob.\nNaime, ministar odbrane Ujedinjenog Kraljevstva, Michaell Fallon juče (19.februara) je izjavio da Rusija predstavlja "realnu i prisutnu prijetnju" evropskoj sigurnosti naročito zemljama Baltika i da se tenzije između Moksve i NATO "zagrijavaju".\nFallon je takođe rekao da se NATO mora pripremiti za prijetnju koju predstavlja ruski predsjednik Vladimir Putin zemljama bivšeg sovjetkog bloka uključujući i članice EU, Latviju, Litvaniju ili Estoniju.\nRusko ministarstvo vanjskih poslova na to je reagovalo ocjenom da je izjava nedipolmatska i izvan "diplomatske etike".\nTakođe su prethodnog dana avioni Kraljevskog vazduhoplovstva ispratili ruske bombardere iz britanskog vazdušnog prostora nakon što su im se približili u srijedu.\nU posljednje vrijeme povećan je broj ruskih upada u britanski odbrambeni sistem.\ni Merkel u Parizu\nDanas će o tome šta dalje sa ukrajinskom krizom i sve očiglednije potpuno neuspješnim novim Sporazumom iz Minska u Parizu razgovarati incijatori posljednje mirovne misije - francuski predsjednik Francosie Hollande I njemačka kancelarka Angela Merkel.\nOni se sastaju uoči predstojećeg samita G 20 najrazvijenih zemlja.\nNo, i pored toga što su oboje na dnevnoj bazi na telefonskoj liniji sa ukrajinskim predsjednikom Petrom Porošenkom i ruskim Vladimirom Putinom, Minsk II se ne primjenuje na terenu.\nOsim kritika lordova iz britanskog parlamenta sa brojnih su strana na račun EU stigle kritike za ponašanje u ukrajinskoj krizi i popustljivot prema Rusiji.\nI analitičari su prethodnih dana u uglednim svjetskim medijima ocijenili da se novim sporazumom iz Minska zapravo samo išlo na ruku Kremlju a na štetu Ukrajine.\nPotvrđuje to i dnevni bilten sukoba sa terena.\nU Ukrajini borbe se nastavaljaju i pored primirja koje je na snazi od nedjelje u ponoć. Ukrajinska vojska je rekla da su proruski separatisti granatirali ukrajinske pozicije u Donjecku tokom noći, uključujući i selo Kurakove, zapadano od pobunjeničke utvrde Donjeck, kao u Berdiansk u blizini starteški važnog lučkog grada Marijupolja, koji je pod kontrolom ukrajinskih snaga.\nVladine trupe su se u prethodna dva dana povukle iz strateški važnog grada Debaljceva, nakon što su ih pobunjenici u potpunosti okružili.\nNove borbe oko Marijupolja počele su prije dva dana nakon što su ukrajinske snage prisljene da napuste Debaljcevo pod opasadom separatista.\nSeparatisti su takođe prijavili artiljerijske napade ukrajinskih snaga tokom noći uključujući i njihove pozicije na aerodromu Donjeck.\nSAD su saopštile da su "duboko uzmemirene" izvještajima o nastvaku borbi.\nBreedlove: Primirje samo po nazivu\nPortaprol Bijele Kuće je rekao da sporazum o prekidu vatre nije "shopping lista" i da ni koji su ga potpisali treba da se pridržavaju svih dogovorenih obaveza.\nPortparolka State Departmenta, Jen Psaki pozvala je Rusiju i pobunjenike da "zaustave napade odmah, povuku teško naoružanje, prebacivanje boraca i opreme iz Rusije u Ukrajinu, dozvole posmatračima OEBS-a da rade svoj posao i u pristupe primjeni svih obaveza iz Minska".\nPsaki je konstatovala da su pobunjenici prekršili prekid vatre više od 250 puta da kada je stupilo na snagu.\nKomandant NATO snaga, američki general Philipe Breedlove, pak, kaže da primirje nikad nije ni počelo.\n"To je prekid vatre samo po nazivu" , rekao je Breedlove prilikom posjete Kosovu.\nOn je dodao da je Rusija pomogla da se stvori "značjana armija" na istoku Ukrajine, koja je veoma dobro naoružana i sa kapacitetom da eskalira neprijateljstva.


Grajf: Berlin ponovo ubija žrtve Holokausta\nBERLIN – Izraelski istoričar Gideon Grajf izjavio je da je odluka njemačke Vlade da povuče raniju odluku da ga odlikuje Ordenom za zasluge “mračna mrlja” za Njemačku i da je Berlin time “drugi put ubio žrtve Holokausta”.\nOn je za list “Harec” juče izjavio da je nezvanično obaviješten u prethodnim danima da vjerovatno neće biti odlikovan.\n-Činjenica da sam Jevrej i izraelski naučnik je razlog za tako nasilne i zlobne lične napade – rekao je Grajf, okrivljujući udruženje “Muslimansko bratstvo” u BiH za „organizovanje klevetničke kampanje protiv njega“.\nOdluka je donesena nakon što je njemačka Vlada kritikovala dodjeljivanje nagrade Grajfu, stručnjaku za istoriju logora Aušvic iz Drugog svjetskog rata, a list “Harec” piše da je odluka donesena jer je Grajf negirao genocid u Srebrenici i učestvovao u komisiji koja je to istraživala.\n-Prijedlog da se profesor Grajf odlikuje Ordenom za zasluge u Njemačkoj je povučen. To je učinila prethodna vlada – saopšteno je iz njemačkog Ministarstva spoljnih poslova.\nMinistarstvo se poziva na komisiju o Srebrenici koju je Grajf vodio u ime Republike Srpske. U saopštenju se navodi da su zaključci komisije “suprotni Konvenciji za sprečavanje i kažnjavanje genocida i procesima u Haškom tribunalu i Međunarodnom sudu pravde”.\nU saopštenju je naglašeno da odluka Berlina ne umanjuje priznavanje onoga što je Grajf učinio istražujući Holokaust i njemačke Jevreje koji su emigrirali u Izrael.\nGrajf je i ranije kritikovan zbog učešća u komisiji koja je dovela u pitanje tvrdnje tribunala da se, navodno, u Srebrenici dogodio genocid.\nNEWER POSTRight here on the planet, Carbon is found in the environment, the soil, the seas, and in every living creature\nOLDER POSTOd 1. januara na Zemlji 7,8 milijardi ljudi


miloš ostojić Archives - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nOznaka: miloš ostojić\nNakon ubistva Ostojića sve privedene osobe puštene na slobodu\nSva privedena lica tokom jučerašnjeg dana koja su se dovodila u vezu sa ubistvom Miloša Ostojića u utorak navečer u Istočnom Sarajevu puštena su na slobodu, potvrđeno je iz MUP RS za agenciju Patria. Muškarac i žena koje je jučer u automobilu crnogorskih registarskih oznaka presrelo više policijskih auta MUP KS u Sarajevu prvo su […]\nPosted on 3. Januara 2019. Author Devleta Osmanagic\tKomentari isključeni za Nakon ubistva Ostojića sve privedene osobe puštene na slobodu\nPrivedeni muškarac i žena nakon ubistva u Istočnom Sarajevu\nPripadnici MUP-a Kantona Sarajevo uhapsili su danas dvije osobe u Sarajevu u blizini Ambasade Sjedinjenih Američkih Država. Glasnogovornica MUP-a KS Suvada Kuldija potvrdila je Feni da su policajci po zahtjevu Policijske uprave Istočno Sarajevo kontrolirali vozilo te priveli dvije osobe koje će biti predate u nadležnost Policijskoj upravi Istočno Sarajevo. Kako prenose mediji, uhapšeni se […]\nPosted on 2. Januara 2019. 2. Januara 2019. Author Devleta Osmanagic\tKomentari isključeni za Privedeni muškarac i žena nakon ubistva u Istočnom Sarajevu\nPosted on 2. Januara 2019. Author Devleta Osmanagic\tKomentari isključeni za Policija RS-a traga za ubicom Miloša Ostojića iz Istočnog Sarajeva\nKlasična sačekuša u Istočnom Sarajevu: Ostojić ubijen čim je izašao iz vozila\nMiloš Ostojić ubijen je noćas u Lukavici u Istočnom Sarajevu, potvrđeno je za Srpskainfo. Prema nezvaničnim informacijama on je ranjen ispred kluba „Sparta“, a ubrzo je od povreda preminuo na licu mjesta. Riječ je o klasičnoj sačekuši, navodno je ubica čekao ga da dođe, pa čim je izašao iz vozila pucao je na njega. Ostojićeva […]\nPosted on 2. Januara 2019. Author Devleta Osmanagic\tKomentari isključeni za Klasična sačekuša u Istočnom Sarajevu: Ostojić ubijen čim je izašao iz vozila


EL: Bajern bez šanse u Moskvi, Makabi pao u Madridu | Novosti.RS\nčetvrtak, 10. 10. 2019. u 21:00\nVil Klajburn foto: N. Paraušić\nCSKA je pred svojim navijačima savladao izabranike Dejana Radonjića 78:69\nKošarkaši CSKA pobedili su Bajern Minhen u Moskvi sa 79:68, u drugom kolu Evrolige.\nCSKA je tako ostvario i drugu pobedu u novoj sezoni, dok je Bajernu ovo prvi poraz.\nVil Klajburn je bio najefikasniji u pobedničkom timu sa 15 poena, dok su po 10 postigli Džoen Bolomboj i Johanes Fojgtman.\nNajefikasniji u Bajernu sa 17 poena bio je Gregori Monro, dok je šest dao srpski košarkaš Vladimir Lučić.\nKošarkaši Real Madrida pobedili su Makabi 86:85, dok je Asvel ostvario i drugu pobedu u Evroligi, pošto je na svom terenu bio bolji od Panatinaikosa 79:78.


Predstava "Moja Fabrika" u novoj sezoni BNP-a Zenica\nPredstava “Moja Fabrika” u novoj sezoni BNP-a Zenica\nPrvi put u tekućoj, 69. umjetničkoj sezoni Bosanskog narodnog pozorišta Zenica, publika će imati priliku pogledati predstavu “Moja Fabrika”, prema tekstu Selvedina Avdića i u režiji Selme Spahić.\nPredstava će biti izvedena u utorak, 6. novembra u 19.30 sati na Velikoj sceni Bosanskog narodnog pozorišta Zenica.\n“Moja Fabrika” je sa 12 osvojenih festivalskih nagrada, jedna od najnagrađivanijih predstava zeničkog BNP-a.\nNaime, predstava je osvojila čak sedam nagrada na 16. festivalu bh. drame i autorskog teatra, među kojima i Glavnu nagradu Festivala za najbolju predstavu u cjelini, zatim Specijalnu nagradu “Ardalion” na 22. jugoslovenskom festivalu “Bez prevoda” Užice 2017, te tri nagrade na 34. regionalnim susretima pozorišta/kazališta u Brčkom, među kojima je i “Zlatna statua” za najbolju predstavu u cjelini.\nPredstava “Moja Fabrika” u režiji Selme Spahić i produkciji Bosanskog narodnog pozorišta Zenica zasnovana je na fragmentima istoimene knjige Selvedina Avdića, intervjuima sa radnicama i radnicima, životnim iskustvima glumica i glumaca iz ansambla predstave, te historijskim izvorima.\nPredstava koja predstavlja jednu od zapaženijih produkcija prethodnih nekoliko pozorišnih sezona zeničkog BNP-a, intimna je monografija o historiji Zenice i njene Željezare, zbog koje je grad i nastao i koja je svojevremeno upošljavala većinu stanovništva a danas predstavlja samo simbol prošlosti ili omraženi izvor zagađenja.


RTS :: Najviše korupcije u krivičnim postupcima\nHronika Najviše korupcije u krivičnim postupcima\nponedeljak, 06. okt 2008, 09:30 -> 09:40\nNajviše korupcije u krivičnim postupcima\nMinistarka pravde Snežana Malović potvrdila je da postoji korupcija u srpskom pravosuđu, ali je dodala da pored sudija i tužilaca odgovornost za to snosi i policija.\nMinistarstvo pravde, kako je navela Malovićeva, preuzima sve mere u svojoj nadležnosti kako bi povećalo opštu sigurnost u sudovima, kako zaposlenih tako i građana.\n"Korupcije najviše ima u krivičnim postupcima, takozvanim pritvorskim predmetima, postupcima stečaja privrednih društava i privatizacije, i sporovima velike imovinske vrednosti. Na ove činjenice su ukazivali nosioci pravosudnih funkcija. Kako bi se što bolje obračunala sa korupcijom, država je usvojila strategiju za borbu protiv nje, donet je akcioni plan, a Ministarstvo pravde pripremilo niz zakona", rekla je Malovićeva.\nPovodom nedavne tvrdnje vršioca dužnosti republičkog javnog tužioca Slobodana Radovanovića da je u nekim tužilaštvima broj odbačenih prijava za koruptivna dela prevelik, Malovićeva je za današnju "Politiku" rekla da podneta krivična prijava ne znači obavezno krivični postupak i progon.\n"Policija, takođe, ima odgovornost u delu koji se odnosi na pretkrivični postupak i prikupljanje dokaza", rekla je ministarka pravde.\nPovodom informacije da Specijalno tužilaštvo nije želelo da prihvati predmet u vezi sa "fudbalskom mafijom", Malovićeva je kazala da je to stvar procene nadležnog tužilaštva, koje je, kako je kazala, samostalno u proceni i "Ministarstvo nema ingerencije da vrši takvu procenu i meša se u rad tužilaštva".\nPo pitanju povećanja bezbednosti nosilaca pravosudnih funkcija, ona je izjavila da resorno ministarstvo "čini sve da stvori bolje bezbedonosne uslove za sudije i tužioce".\n"Ispitaće se mogućnost pooštravanja sankcija za njihovo vređanje i fizičko ugrožavanje. Nećemo tolerisati pretnje i pritiske koji su im upućeni i jasno ćemo pokazati kako u takvim situacijama reaguje pravna država", naglasila je Malovićeva.\nUpitana da li će Zakon o oduzimanju imovine, kada bude usvojen, biti primenjivan retroaktivno, ona je odgovorila: "Ovaj zakon će važiti za sve slučajeve koji, u momentu njegovog stupanja na snagu, nisu pravosnažno okončani. Zakon će se primenjivati od 1. marta 2009. godine. Retroaktivne primene neće biti".


Početna » CarGo » Page 7\nOdluka kompanije koja se u Srbiji bavila prevozom putnika na način suprotan zakonu, da sada istu delatnost obavlja u formi udruženja građana, za Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture predstavlja „naivan pokušaj kršenja i izigravanja Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju i naivan pokušaj tzv. traženja rupe u ovom zakonu“, saopštilo je danas ministarstvo.\nCarGo: Bjelić vodi nelegalne akcije\nKompanija CarGo optužila je danas predsednika Saveza udruženja taksista Srbije Aleksandra Bjelića da je koordinirao pet državnih i gradskih organa u „nelegalnim noćnim akcijama“ u Beogradu protiv vozača CarGo.\nGuberinić: Zorana Mihajlović će odgovarati\nDirektor kompanije CarGo Vuk Guberinić najavio je danas mogućnost da ta kompanija podnese krivičnu prijavu protiv ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nKompanija CarGo saopštila je da je njen pravni tim podneo krivičnu prijavu protiv inspektora drumskog saobraćaja D. M iz Sekretarijata za inspekcijske poslove Gradske uprave grada Beograda.\nTaksisti prete štrajkom, CarGo im odgovara: Prvo platite porez državi\nDirektor CarGo kompanije Vuk Guberinić reagovao je na pretnje taksista da će ponovo blokirati centralne ulice Beograda i istakao da „taksisti mogu da se obrate građanima, tek kada plate porez državi“.\nCarGo: Taksisti prete našim vozačima\nNakon usvajanja Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, kompanija CarGo saopštila je da su se tokom ovog vikenda nastavili pritisci na CarGo partnere vožače od pojedinih grupa taksista.\nGuberinić: Hoćemo klijentima da pružimo bolju uslugu\nCarGo vozači partneri ostaće bez posla, jer su na dnevni red Skupštine Srbije stigle izmene Zakona o prevozu putnika, rekao je danas na konferenciji za novinare direktor CarGo Vuk Guberinić.


05-08-2020 17:12 Srbija Politika\nNakon sve više natpisa medija o tome kako će Socijalistička partija Srbije i Ivica Dačić biti naredne četiri godine u opoziciji, lider socijalista doneo je zaista neočekivanu odluku koja je mnoge navela na mišljenje da sebi sprema odstupnicu i novu fotelju.\nNaime lider SPS Ivica Dačić na kontitutivnoj sednici novog parlamenta imenovan je za šefa poslaničke grupe, što očito govori da ni on sam nije siguran da će ga predsednik Srbije i SNS Aleksandar Vučić pozvati u novu Vladu Srbije.\nDačić do sada, kada je bio siguran ministar u novoj Vladi nikada nije izabran za šefa poslaničke grupe SPS u parlamentu, nego je to uvek bio Đorđe Milićević.\nPodsetimo, u Skupštini Srbije formirano je sedam poslaničkih grupa, objavljeno je na sajtu parlamenta.\nPredsednik poslaničke grupe “Aleksandar Vučić – za našu decu” je Aleksandar Martinović, a zamenik mu je Vladimir Orlić, dok je predsednik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić, a zamenik predsednika je Ðorđe Milićević.\nFormirana je i poslanička grupa PUPS “Tri P” na čijem je čelu Milan Krkobabić, a njegova zamenica je Mira Petrović.\nRadojičić i Nogo otkrili ko ih je hapsio i koji Vučićevi ljudi su upleteni! Više o tome OVDE.


PANČEVO: Završna tribina projekta „Pokreni društvo”\n23/09/2018 25/09/2018 mmirjana 0 Comments\nU petak 14. septembra u Gradskoj upravi Pančevo održana je završna tribina u okviru projekta „Pokreni društvo“ u organizaciji Connecting-a i Centra za razvoj Srbije.\nNa tribini su govorili Lazar Marićević, ispred Centra za razvoj Srbije, Nikola Veljković i Deniz Hoti, ispred udruženja Connecting, kao i četiri predstavnika timova mladih koji su učestvovali u projektu. Tom prilikom predstavljeni su rezultati projekta, odnosno pet akcionih planova:\nAkcioni plan za mapiranje lokacija na kojima nedostaju kontejneri\nUnapređenje socijalizacije dece i mladih sa smetnjama u razvoju u okviru lokalne zajednice\nAkcioni plan za informisanje mladih u oblasti karijere\nAkcioni plan za otvaranje alternativnog kreativnog centra\nAkcioni plan za smanjenje diskriminacije u lokalnoj zajednici\n„Pokreni društvo” je projekat koji za glavni cilj ima podsticanje aktivizma mladih i njihovo uključivanje u procese rešavanja problema u lokalnoj zajednici. Realizuje ga Centar za razvoj Srbije u deset gradova širom zemlje, a u Pančevu se sprovodi uz koordinaciju udruženja „Connecting”. Pre ove tribine u okviru projekta održana su dva seminara koji su okupili dvadeset troje mladih aktivista i aktivistkinja sa idejom da se što veći broj mladih uključi u društveni život svojih lokalnih sredina. Učesnici su imali priliku da identifikuju aktuelne probleme i daju predloge za njihovo rešavanje, na osnovu čega je na kraju izrađeno pet akcionih planova. Takođe, kroz poseban set aktivnosti bili su u mogućnosti da unaprede veštine izlaganja i promocije akcionih planova, a najbolji planovi biće objavljeni u brošuri sa akcionim planovima.\nLazar Marićević, predsednik UO Centra za razvoj Srbije, rekao je da ovaj projekat ima obrazovni karakter i dodao: „Imamo obučene mlade ljude koji sada znaju kako da kreiraju akcione planove u budućnosti. Uspeli smo da pokažemo da mladi, kako u Pančevu, tako i u drugim gradovima, nisu nezainteresovani i pasivni. Oni se interesuju za probleme u njihovom okruženju“.\nDeniz Hoti, izvršni direktor udruženja Connecting, nadovezao se: „Ne postoje ljudi koji će doći, izvaditi čarobni štabić i rešiti sve probleme. Mi smo ti koji to možemo i treba da uradimo i zato je ovaj proces bio važan za mlade“.\nJedna od učesnica, Nevena Stajković, koja se sa svojim timom bavila problemom nedostatka kontejnera u pojedinim delovima grada, ispričala je zašto je njoj važno učešće u ovom projektu: „Problemi postoje oko nas, ali se sve svodi na priču i kritiku postojećeg stanja, ali se ništa ne preduzima. Ovo mi je bila prilika da se uhvatimo u koštac sa problemima. To je možda jedan mali korak ka rešavanju nekog većeg problema, ali mi smo srećni da možemo da napravimo taj korak“.\nUčesnica programa, Aleksandra Tomašević, istakla je da je važno biti istrajan kako bi se ovi akcioni planovi sproveli u delo, jer je za neke rezultate potrebno i vreme, sa čime su se složili i ostali učesnici i učesnice.\n← Ко će dobiti Novembarsku nagradu grada Pančeva za 2018. godinu?\nObeležavanje Godine evropskog kulturnog nasleđa i u Pančevu →


NIN / Prepreka na evropskom putu\nPrepreka na evropskom putu\nZagovornici nezavisne Srbije za sada ostaju du�ni odgovora �ta bi se dogodilo s Kosovom u slu�aju razlaza srpsko-crnogorske zajednice dok radikalni reformatori u Kosovu vide samo balast koji u nedogled odla�e reforme i evropeizaciju Srbije\nDa �e predstavnici Beograda i Pri�tine jednom morati da sednu za pregovara�ki sto nikada nije bilo sporno. Jer, ma kakav bio kona�ni status Kosova i Metohije on �e morati da bude rezultat me�usobnih pregovora - u suprotnom, on bi morao biti re�en ili novim ratovima ili prepu�ten �udima me�unarodnih mirovnih misija koje su do sada naj�e��e uspevale samo da zaustave krvoproli�e ali ne i da donesu trajna politi�ka re�enja da bi na kraju oti�le. I to je mo�da jedino u �emu se danas sla�u i Albanci i Srbi. Albanci zbog toga �to im misija UN na Kosovu nije donela potpunu nezavisnost a Srbi zbog toga �to UNMIK ni posle tri godine svog boravka na Kosovu nije uspeo da vrati vi�e od nekoliko stotina od ukupno �etvrt miliona izbeglica koliko je moralo da napusti Kosovo posle 10. juna 1999. godine pa �ak ni da za�titi one koji su tamo ostali.\nTri godine posle dolaska UNMIK-a na Kosovo izgleda da i Srbi i Albanci po�inju da gube strpljenje o �emu mo�da najbolje govore sve �e��e najave o po�etku pregovora izme�u Beograda i Pri�tine uprkos tome �to nikome nije jasno o �emu bi zapravo trebalo razgovarati. �elju Beograda za pregovorima podsti�e saznanje da put ka Uniji neizbe�no vodi preko Pri�tine dok Albance pokre�e saznanje da se, bez Milo�evi�a, podr�ka me�unarodne zajednice nezavisnosti Kosova polako topi. Amerikance u tom pravcu upu�uje potreba da svoje vojnike sa Kosova premeste u krizna �ari�ta na Bliskom i Srednjem istoku dok su Evropljani nestrpljivi da postignu bilo kakve rezultate svoje zajedni�ke spoljne i odbrambene politike. Bilo je, me�utim, dovoljno da ma�arske vlasti na aerodromu u Budimpe�ti na kratko zadr�e pro�le nedelje jednog od vode�ih kosovskih lidera, Ha�ima Ta�ija, na osnovu poternice Interpola iz 1993. godine da bi se pokazalo na koliko tankim osnovama po�ivaju odva�ne izjave o skorom po�etku srpsko-albanskih pregovora.\nNo, po�imo redom.\nPrvo, doga�aj na budimpe�tanskom aerodromu otvorio je pitanje s kim pregovarati. Albanska politika na Kosovu danas je polarizovana izme�u dve glavne grupacije: jedna je okupljena oko Ibrahima Rugove dok drugu �ine biv�i lideri OVK. I dok bi pregovori sa Rugovom s moralne i politi�ke ta�ke gledi�ta za Srbe bili nesporni, �ansu za to je mo�da nepovratno prokockao Milo�evi� izbegavaju�i susret sa Rugovom sve dok za to nije postalo kasno. Doga�aj u Budimpe�ti je pokazao i koliko su vlasti u Beogradu podeljene u pogledu pregovora s drugom grupacijom: jer, dok je za jedne Ta�i neugodan ali i neizbe�an partner, za druge je on i dalje zlo�inac koji bi trebalo da odgovara, po mogu�nosti u Hagu a ne u Beogradu. UNMIK je ovaj problem poku�ao da re�i promocijom novog albanskog lidera, Bajrama Red�epija, ali on izgleda nije uspeo da iza�e iz Ta�ijeve senke. Drugi mogu�i kandidati u me�uvremenu su ostali bez uticaja i danas uglavnom �ive u strahu za goli �ivot okru�eni liderima lakim na obara�u. Brzina kojom su evropske vlade reagovale na epizodu u Budimpe�ti govori, me�utim, i da je Ta�i danas nezaobilazni faktor svake politi�ke kombinatorike na Kosovu ali i da me�unarodni akteri smatraju da nad njim imaju dovoljno kontrole.\nDrugo pitanje je o �emu pregovarati. Beograd je naklonjen pristupu �korak po korak� koji zna�i da bi se po�elo s prakti�nim pitanjima i vremenom pre�lo na slo�enija, sve do kona�nog statusa. Neizvesno je da li bi albanska strana na tako ne�to pristala ako se ima u vidu gotovo potpuni konsenzus me�u kosovskim Albancima u pogledu nezavisnosti Kosova. �ak i ako bi �elja obe strane da zadr�e naklonost me�unarodne zajednice bila dovoljna za po�etak pregovora dijametralno suprotni ciljevi mogli bi biti razlog za beskona�ne i, u krajnjoj liniji, besplodne pregovore.\nTre�e, dosada�nji bilans UNMIK-a ne uliva mnogo nade u intervenciju UN. Ku�ner je iza sebe ostavio oko 250 000 nealbanskih izbeglica i interno raseljenih lica, Hakerup je ostavio ustavni okvir za nezavisnost Kosova dok je �tajner ostavio institucije vlasti koje su Kosovo gotovo sasvim pribli�ile ovom cilju. Iako je pad Milo�evi�a donekle usporio ovaj proces, njega nije mogao preokrenuti ni poku�aj novih vlasti u Beogradu 2001. godine da politi�ki ujedine preostalo srpsko stanovni�tvo na Kosovu i zauzmu kooperativan stav prema UNMIK-u. Razlog tome trebalo bi tra�iti pre svega u logici polo�aja specijalnih izaslanika koji, li�eni adekvatnih sredstava, mogu da biraju da se konfrontiraju s ve�inom na Kosovu i tako upadnu u zamku iz koje Milo�evi� nikada nije iza�ao ili da prave kompromise s ve�inom na �tetu manjine i time kupuju vreme do kraja mandata prepu�taju�i naslednicima probleme koji iz takvih kompromisa neminovno proizlaze.\n�etvrto, mo�da najve�u slabost pregovara�ke pozicije srpske strane predstavlja nedoumica u pogledu toga �ta se, zapravo, �eli posti�i na Kosovu. Danas je malo srpskih politi�ara koji veruju da je Kosovo mogu�e vratiti u pre�a�nje stanje. Uostalom, i najumereniji albanski politi�ari ne uste�u se da izjave da bi tako ne�to bilo povod za novi rat. Ne�to je vi�e onih koji potajno pri�eljkuju teritorijalno razgrani�enje ali nisu sasvim sigurni kako bi se to odrazilo na jug Srbije i druge teritorije naseljene Srbima. Zagovornici nezavisne Srbije za sada ostaju du�ni odgovora �ta bi se dogodilo s Kosovom u slu�aju razlaza srpsko-crnogorske zajednice dok radikalni reformatori u Kosovu vide samo balast koji u nedogled odla�e reforme i evropeizaciju Srbije. Oni tre�i, me�utim, strahuju da bi radikalno re�enje samo pokrenulo dalju fragmentaciju Srbije koja i bez Kosova ima dovoljno potencijalnih kriznih �ari�ta. SAD i Evropa u teritorijalnom razgrani�enju bilo koje vrste vide poku�aj da se problem izveze iz Srbije, verovatno na �tetu drugih zemalja regiona, i malo je verovatno da takva razmi�ljanja preporu�uju Srbiju i Crnu Goru kao ozbiljnog kandidata za ulazak u evropske i evroatlantske integracije.\nPeto, iako kosovske Albance ne mu�e ovakva pitanja njihove susede brine neizvesnost �ta bi se dogodilo ako bi Kosovo odista dobilo nezavisnost. Kako bi u tom slu�aju reagovali Albanci u Makedoniji, na jugu Srbije ili u Crnoj Gori ili Srbi i Hrvati u Bosni i Hercegovini ili neke druge nezadovoljne etni�ke zajednice u Evropi. Istorijsko iskustvo govori da su dvojne dr�ave jednog naroda bile jedino mogu�e u slu�aju naroda koje su podelile hladnoratovske ideologije i blokovi. Takve strahove samo podsti�u razmi�ljanja najradikalnijih albanskih politi�ara i njihovih organizacija, na primer Ameri�ko-albanske gra�anske lige i drugih, koji ne skrivaju da kona�no re�enje �albanskog pitanja� mo�e biti jedino stvaranje jedinstvene nacionalne dr�ave. Donedavno popularna teza da �raspad biv�e Jugoslavije ne mo�e biti zavr�en dok se na Balkanu ne stvore potpuno nacionalne dr�ave� predstavlja argument upravo u ovom pravcu. Razlog zbog �ega se ona danas ne�to manje koristi je u �injenici koja se ne mo�e sakriti da ona podrazumeva novi talas etni�kih �i��enja i verovatno bi dovela do nestanka nekih danas poznatih dr�ava na Balkanu.\n�esto, na tako ne�to danas nisu spremne ni balkanske dr�ave koje, uprkos tome �to pripadaju poslednjoj grupi zemalja geografske Evrope koje jo� uvek nisu uklju�ene u projekt politi�ke Evrope, svoju jedinu �ansu da iza�u iz nerazvijenosti i nestabilnosti vide upravo u tome. Mo�da najbolja potvrda jeste �injenica da su, uprkos Kosovu, Beograd i Tirana u me�uvremenu uspeli da potpuno normalizuju svoje diplomatske odnose pa �ak i da po�nu me�usobno da sara�uju svesni da im je to mo�da i najbolja preporuka za podr�ku i Brisela i Va�ingtona. Svakako, politi�ari koji su danas na vlasti u Tirani svesni su posledica prebrzog pribli�avanja Beograda i Tirane krajem 1997. godine i �injenice da je mo�da upravo to ubrzalo rat na Kosovu zbog �ega su skloni da Kosovo ostave po strani me�usobnih odnosa. Oni su, isto tako, svesni i da ne smeju Kosovo potpuno da prepuste opoziciji i otuda verovatno poti�u i potezi koji nailaze na negodovanje Beograda. Me�utim, �ak i u tako su�enom prostoru mogu�e je voditi politiku u meri u kojoj to garantuje podr�ku Brisela i Va�ingtona.\nSedmo, to pitanje Kosova ponovo vra�a u kontekst regionalnih, evropskih ali i �irih me�unarodnih odnosa. Posle 2000. godine na vlasti u svim balkanskim zemljama su demokratski izabrane i, bar na re�ima, proreformski i proevropski opredeljene snage. Iako se naj�e��e radi o politi�ki i ekonomski slabim vladama to nije bila prepreka da tokom poslednjih nekoliko godina do�e do zna�ajnog napretka regionalne saradnje, uglavnom u onim oblastima koje ne zahtevaju ve�a materijalna ulaganja i koje pove�avaju njihove �anse za podr�ku Evropske unije i Sjedinjenih Dr�ava. Za razliku od ranih devedesetih kada je pa�nja Brisela i Va�ingtona bila okrenuta istoku Evrope i kada nije bilo mnogo interesa za ono �to se doga�a na evropskom jugoistoku, zemlje �zapadnog Balkana� danas mogu ra�unati na istina skromnu ali ipak realnu podr�ku Unije i to je potvrdio i poslednji samit EU u Solunu. Uz malo sre�e, �ak i zemlje zapadnog Balkana mogle bi posle 2010. ra�unati da postanu �lanovi Unije. Zbog toga je malo onih koji bi danas bili spremni da rizikuju postoje�u krhku stabilnost u interesu onih koji i dalje veruju da bi granice trebalo promeniti pre nego �to se utope u Evropsku uniju. Ovo utoliko pre �to se iza ve�ine dana�njih radikalnih ideologija i pokreta zapravo kriju sasvim prozai�ni i naj�e��e kriminalni interesi. Makedonski predsednik Trajkovski je verovatno u pravu kada ka�e da glavni problem Balkana nije u etni�kim sporovima nego u kriminalizaciji politike pa �ak i etni�kih sporova.\nKona�no, time se dolazi i do pitanja da li ove promene otvaraju neke nove mogu�nosti re�avanja kosovskog problema. Iako EU nije ponudila univerzalno re�enje etni�kih sporova u Evropi ona se u pojedinim slu�ajevima ove vrste ipak pokazala kao uspe�an okvir za re�avanje etni�kih i teritorijalnih sporova. Mo�da je najbolji primer ove vrste italijansko-austrijski sporazum o Ju�nom Tirolu iz sredine devedesetih kada su, uo�i prijema Austrije u Uniju, Rim i Be� postigli komplikovani ali delotvorni sporazum o ovom problemu koji je preko sedamdeset godina optere�ivao odnose dve zemlje. Pored originalnih pravnih re�enja ovom sporazumu je doprinelo i to �to granica na Breneru vi�e ne razdvaja Severni i Ju�ni Tirol i �to je Unija posredstvom programa Interreg i drugih instrumenata duboko zavukla ruku u svoju kasu da bi ovo podru�je u�inila jednim od najprosperitetnijih regiona u Evropi. Kada evropski politi�ari poput Petera �idera govore o specijalnoj autonomiji za Kosovo i Metohiju mo�da na umu imaju upravo ovo, ali i druga sli�na vlastita iskustva. Kriti�ari �tirolskog modela za Kosovo� su svakako u pravu kada upozoravaju na razlike izme�u Ju�nog Tirola i Kosova, neuporedivo manje resurse kojima raspola�u vlade u ovom regionu i, naro�ito, na visoku cenu ovakvih re�enja (vlada u Rimu svake godine kroz poreske olak�ice i razli�ita socijalna davanja izdvaja oko 3 000 dolara po stanovniku ove regije) ali to jo� uvek ne umanjuje zna�aj ovog modela u trenutku kada i Srbi i Albanci svoju budu�nost vide u evropskoj integraciji i kada su u tom cilju politi�ari i u Beogradu i u Pri�tini spremni da sednu za pregovara�ki sto. Kada je, inspirisan ustavom Habzbur�ke monarhije, skicirao nacrt nove srpsko-crnogorske zajednice Havijer Solana je u tom pravcu mo�da oti�ao i najdalje veruju�i da perspektiva ulaska u Uniju mo�e biti realni politi�ki �inilac re�enja ina�e nere�ivih sporova.\nDeveto, sve ovo nije mogu�e posti�i preko no�i ali bi u ovom trenutku trebalo biti zadovoljan po�etkom srpsko-albanskog �detanta�, razvojem me�usobne trgovine i, svakako, kona�nim po�etkom povratka izbeglih i raseljenih kao i normalizacijom odnosa u politi�kim institucijama. Da ni kosovski Albanci nisu imuni na zov Evropske unije govore njihove izjave �da je Kosovo za poslednje tri godine do�ivelo takve demokratske promene da se nalazi na vratima evropskih institucija� (propu�taju�i, svakako, da ne�to vi�e ka�u o karakteru novostvorene demokratije) ali i pomalo iznu�eni poziv �svim iseljenim Srbima da se vrate�. Mo�da bi u ovom trenutku bilo najbolje uhvatiti ih za re� i pru�iti im priliku da svoje izjave i ostvare.\nDeseto, sve to ne uliva nadu u skori pozitivan ishod eventualnih srpsko-albanskih pregovora ali nudi jednu strategiju koja bi u jednom du�em vremenskom periodu smanjila tenziju u me�usobnim odnosima, uklonila prepreke na putu evropske integracije obe zemlje i, ponajpre, dala �ansu za izgradnju demokratskih institucija i u Srbiji i u Albaniji i na Kosovu. Klju�evi jedne takve strategije, me�utim, danas se nalaze koliko u regionu isto toliko, ako ne i mnogo vi�e, u Briselu i Va�ingtonu koji u ovom trenutku jedini imaju ono �to svi balkanski narodi �ele i zbog �ega su spremni da makar privremeno zaborave svoje stare velikodr�avne ambicije.


PRŠTI RAT U BIH! Sukob obaveštajnih struja! Priprema se udar na Bakira Izetbegovića?\n15-10-2019 13:33 Svet Region\nČinjenica da je šef Bezbednosno-obavešajne službe BiH (OSA), Osman Mehmedagić, proslavu godišnjice te agencije krajem septembra organizovao u sarajevskom restoranu "Una", koji je pod istragom zbog finansijskog kriminala, skrenula je pažnju javnosti u BiH.\nBosanska agencija Patria (NAP) piše da je reč o ugostiteljskom objektu u koji je pre samo šest meseci ušla finansijska inspekcija po nalogu i pod nadzorom Tužilaštva sarajevskog kantona.\nUz pitanje koji su bili motivi prvog obaveštajca BiH da u ovom restoranu organizuje prijem, i da na njega dovede bezbednosno-pravosudnu elitu, pa i strane diplomate, NAP sugeriše da je time zapravo želeo da pošalje poruku onima koji istražuju poslovanje "Una" restorana.\nOva, naizgled čaršijska, priča, prema tumačenju bezbednosnih stručnjaka, nosi mnogo značajniju poruku koju oni čitaju kao "sukob u sarajevskim obaveštajnim krugovima", s obzirom na to da iza agencije Patria, odnosno NAP, kako se tvrdi, stoji Bakir Alispahić, nekada član najuticajnije bošnjačke stranke SDA, kojeg se Bakir Izetbegović kasnije odrekao.\nBezbednosni stručnjak DŽevad Galijašević kaže da se može govoriti o sukobu Alispahića, nekadašnjeg saradnika Alije Izetegovića, sa Mehmedagićem.\nSmatra i da bi to mogao biti širi sukob, koji bi se mogao tumačiti i kao "udar na Bakira Izetbegovića".\nAlispahić, nekada ministar unutrašnjih poslova tzv. RBiH, načelnik CSB-a u Sarajevu i direktor Agencije za istrage i dokumentaciju (AID), međunarodnoj javnosti je poznat kroz navodni špijunsko-teroristički kamp na Pogorelici, kod Fojnice, zbog čega je, između ostalog, od 2003. na "crnoj listi" američkog Stejt Departmenta.\nSa ministarske pozicije je smenjen 1996. na insistiranje IFOR-a, odnosno snaga predvođenih NATO-om u BiH, zaduženih za sprovođenje Dajtonskog mirovnog sporazuma, zbog dovođenja u vezu sa organizacijom pomenutog kampa u kom su se, navodno, pripadnici MUP-a tzv. RBiH i AID-ovi obaveštajci, čak i dobrovoljno prijavljivali, za (anti)terorističke obuke i operacije obračuna s kriminalnim miljeom u Federaciji BiH.\nTada je uhapšeno nekoliko pripadnika MUP-a tzv. RBiH i radnika Iranske obaveštajne službe koji su radili kao instruktori.\nAlispahić je u tom periodu, bio glavni "logističar i časnik za vezu" između MUP-a RBiH i Islamske Republike Iran, odnosno bošnjačkih policajaca - učenika i iranskih - učitelja, i jednih i drugih podjednako, navodnih potencijalnih terorista.\nUhapšen je sa još dvojicom svojih saradnika 2002. po nalogu tadašnjeg Federalnog tužilaštva, zbog postojanja osnova sumnje da je špijunirao za Iran i političkih ubistava i organizacija kampa.\nOptužnica protiv Alispahića i drugih, uskoro je s "kampa Pogorelice", preinačena u "pokušaj atentata na Fikreta Abdića", a sve trojica osumnjičenih, oslobođeni su pravosnažno, pred Vrhovnim sudom Federacije BiH krivične odgovornosti po svim tačkama optužnice, prenela je ranije RTRS.\nAlija Izetbegović tada je izjavio da su kontakti Vlade RBiH s Iranom bili legalni, a iranska diplomatija u BiH - da nikada nije organizovala bilo kakvu obuku, niti kamp mimo izričitog ranijeg zahteva tadašnje vlade.\nS druge strane, Mehmedagić za kojeg su mediji pisali da danas, za račun Britanaca prisluškuje predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Republike Srpske Milorada Dodika, tokom rata ubijao je, prema medijima, snajperom Srbe u Sarajevu.\nKao član "Bisera", garde Alije Izetbegovića, bio je njegov omiljeni pratilac na putovanjima van Sarajeva.\nPojedini zaštićeni haški svedoci govorili su o njegovim "ubilačkim" akcijama od maja 1992. do juna 1994.\nNAP navodi da je Mehmedagić danas na poziciji šefa SOA bez validne diplome, jer su onu koju je imao poništile institucije Reublike Srpske, te ocenjuje da on i agencija koju vodi sve teže prate bezbednosne izazove.\n"Nekada i sami deluju na kreiranju nesigurnosti u javnosti. Tako je recimo OSA dala pozitivno mišljenje Republici Srpskoj za uvoz dugih cevi. Dok se Mehmedagić bori s vlastitim demonima i interesima svojih šefova, hrvatski obavještajci nesmetano deluju u našoj državi (BiH), a umesto reakcije OSA BiH, javnost to saznaje iz medija", navodi NAP.\nPodsećaju da je Mehmedagić saslušavan u Tužilaštvu BiH nakon što je objavljena priča o hrvatskim obaveštajcima koji u Bosni i Hercegovini naoružavaju selafije i pitaju da li je Mehmedagić pre novinara znao za ovakve aktivnosti SOA Hrvatske ili je i prvi obaveštajac o svemu saznao iz medija.\nKonstatuju i da svo, kao kažu, sivilo sigurnosno-pravosudnog aparata u BiH pokazuje i činjenica da ovaj slučaj nikada nije dobio konačan epilog.\nPročitajte OVDE šta je vlastima u BiH poručio Milorad Dodik.


Vesti online / Slobodno Vreme / Putovanja / Da li su ovo najbizarniji gradovi na svetu?\nDa li su ovo najbizarniji gradovi na svetu?\nSaznajte zašto Manšiat zovu i "grad smeća", zašto stanovnici Kunminga moraju da budu niži od 1,29 metara.\nU gradu Kanđidu Godoi od ukupno 6.600 stanovnika ima 700 blizanaca\nKanđidu Godoi, Brazil\nU ovom gradiću u Brazilu, u kome inače živi oko 6.600 stanovnika, ima 700 blizanaca! U Kanđidu Godoi natalitet blizanaca je za 1.000 odsto viši nego što je to prosek u svetu. Stanovnici ovog mesta tvrde da je dr Jozef Mengele šezdesetih godina prošlog veka ženama davao lekove koji povećavaju šansu da rode blizance.\nU ovom gradiću uglavnom žive penzionisani cirkuski radnici, pa se u mnogim dvorištima mogu videti slonovi ili majmuni. Al "Džin" i njegova supruga koju su zvali "Pola žene" bili su prvi stanovnici Gibsontona - Al je inače bio visok 2,4 metra, a njegova žena samo 76 centimetara.\nCentralija, Pensilvanija, SAD\nDavne 1962. godine u napuštenom rudniku uglja izbio je požar. Zbog isparavanja sumpora evakuisano je oko 1.000 stanovnika, pa ih je sada tamo ostalo samo desetoro.\nNoiva đi Koredeiro, Brazil\nU ovom brazilskom gradu žive uglavnom žene. Inače, Noivu đi Koredeiro je i osnovala žena 1891. godine, nakon što je izbačena iz kuće zbog preljube. Ono nekoliko muškaraca koji tamo žive, a imaju više od 18 godina, moraju da rade u gradu koji je udaljen oko 40 kilometara.\nGrad Monovi u Nebraski poznat je po tome što ima samo jednog stanovnika: Elsi Ajler\nKada je Rudi Ajler preminuo 2004. godine, njegova žena Elsi postala je jedina stanovnica ovog mesta. Ona je sebe proglasila gradonačelnicom, a takođe vodi i biblioteku, drži kafanu i proizvodi svoj liker.\nPoznat je i kao "grad smeća" jer sakupljači đubreta sav otpad iz Kaira ostavljaju u Manšiatu. Verovatno da upravo zbog toga stanovnici recikliraju oko 90 odsto smeća, što je četiri puta više od mnogih gradova na Zapadu.\nOstrvo Mijakidžima, Japan\nSvi stanovnici ovog ostrvceta svakodnevno nose maske, zbog toga što iz vulkana konstantno isparavaju toksični gasovi. Između 2000. i 2005. godine, ostrvo je bilo napušteno zbog velikih erupcija, a trećina zemljišta i danas je nedostupna.\nSvi stanovnici grada Kuber Pedi u Australiji žive u pećinama\nU Kuberu se nalazi rudnik opala, a svi stanovnici ovog mesta žive u podzemnim pećinama, kako bi izbegli izlaganje ekstremnim spoljnim temperaturama, a na "površinu", odnosno iz pećina izlaze samo noću.\nGrad su osnovali patuljci, kako bi izbegli diskriminaciju. Svaki stanovnik Kunminga mora da bude niži od 1,29 metara. Od 2009. odlučili su da Kunming učine privlačnijim turistima, pa se stanovnici oblače kao likovi iz bajki.\nU ovom mestu ne smeju živeti ljudi mlađi od 19 godina, a u svakoj kući mora da se nalazi barem jedna osoba starija od 55 godina. Odnos žena i muškaraca je deset prema jedan, a postoji i crno tržište za vijagru.\nPUTOVANJA Destinacije za "svetske putnike" za 2015. godinu.


Naslovna/Privreda/Švajcarska kompanija kupila potraživanja RS u fabrici “Birač”\nBANJALUKA – Predstavnici institucija i javnih preduzeća RS potpisali su u petak sa “Batagonom” ugovore o prodaji ukupno 43 miliona KM potraživanja od Fabrike glinice “Birač” u stečaju, a švajcarska kompanija ima mjesec dana da uplati Srpskoj taj iznos, potvrdio je za portal Capital.ba direktor Fonda PIO RS Mladen Milić.\nPotraživanja Ministarstva finansija RS od FG “Birač” iznose 11 miliona KM, Poreske uprave RS 12,7 miliona KM, Fonda PIO oko četiri miliona, a preostali izos potražuju Fond zdravstvenog osiguranja RS i “Elektro – Bijeljina”.\n“Svi ovi povjerioci su u petak potpisali ugovor o prodaji potraživanja. ‘Batagon’ ima rok od 30 dana da uplate novac, a ako to ne učine ugovor postaje ništavan”, rekao je Milić za CAPITAL.\n“Batagon” će u narednom periodu preuzeti mjesto Republike Srpske u Skupštini i Odboru povjerilaca FG “Birač” i kao najveći povjerilac imati najviše glasova u upravljanju ne samo fabrikom, već i njenim kćerkama firmama, poput najvažnije i najprofitabilnije “Alumine” Zvornik.\n“Batagon se krajem prošle godine pojavio u Republici Srpskoj kada je kupio hotel “Bistrica” na Jahorini.\nPored toga, “Batagon” je krajem februara postao i vlasnik više od 22 odsto bijeljinske Pavlović International Banke.\nBanjaluka banke Bijeljina Birač Capital.ba fond Fond zdravstvenog osiguranja Kompanija novac Osiguranje Poreska uprava Poreska uprava RS Zvornik


„To je više jedan medijski trik američke administracije koji je u funkciji celog političkog projekta Sjedinjenih Država da se pokaže kako se Amerika ipak vraća na svetsku scenu“\nNova Atlantska povelja, koju su navodno potpisali premijer Velike Britanije Boris Džonson i predsednik SAD Džozef Bajden, predstavlja još jedan medijski trik američke administracije koja želi da svojoj javnosti pokaže kako se Amerika vraća na međunarodnu scenu, kaže dopisnik srpskih medija iz Londona Siniša Ljepojević.\nNaime, mediji prenose da su se lideri SAD i Velike Britanije, potpisivanjem novog dokumenta pred samit G-7 u Engleskoj, a koji se nadovezuje na obaveze i težnje zacrtane pre 80 godina od strane njihovih prethodnika Frenklina D. Ruzvelta i Vinstona Čerčila u Atlantskoj povelji, obavezali da će braniti „trajne vrednosti” svojih zemalja od starih i novih izazova.\nSiniša Ljepojević međutim kaže da u vezi sa ovim događajem ima dosta nejasnoća.\n„O tome da su oni potpisali tu novu povelju pišu samo američki mediji, dok u britanskim medijima stoji da su se složili sa osnovnim principima te neke nove platforme odnosa Amerike i Velike Britanije, ali nigde ne stoji i da su je potpisali. To mi zvuči i logično, s obzirom na to da predsednik Amerike nije u zvaničnoj državnoj poseti Velikoj Britaniji. On je došao ovde na sastanak Grupe 7, a kada niste u zvaničnoj državnoj poseti onda nije praksa da se potpisuju bilo kakvi dokumenti, a kamoli neki dokument o savezništvu i saradnji dveju zemalja. To je dakle nejasno, međutim, takva jedna platforma se priprema s obzirom na to da je Britanija izašla iz Evropske unije i da sada njeni odnosi sa Amerikom moraju biti formalizovani na jedan drugačiji način”, navodi Ljepojević.\nKada je reč o onome što se u toj platformi predviđa, sagovornik Sputnjika kaže da tu nema ničeg novog.\n„To je učvršćivanje postojeće saradnje, sada dopunjeno sa novim izazovima kao što su klimatske promene, ova nesretna epidemija koronavirusa, zajednički nastup u NATO-u i tako dalje. Prema tome ništa novo i kako ovde kažu komentatori to je „kap u okeanu”. To potpuno ne znači ništa, osim što se medijski sa tim manipuliše kao da je to nastavak one čuvene povelje predsednika Ruzvelta i tadašnjeg predsednika britanske vlade Čerčila na početku Drugog svetskog rata. To je više, barem se tako tumači ovde u Britaniji, jedan medijski trik američke administracije koji je u funkciji celog političkog projekta Sjedinjenih Država da se pokaže kako se Amerika ipak vraća na svetsku scenu, pa tako sa Britanijom potpisuje novu povelju”, primećuje novinar.\nSenke nad poveljom\nMeđutim, kako dodaje, na tu medijsku manipulaciju je istovremeno pala velika senka, imajući u vidu da je saopšteno da je prvi strani lider koji je pozvan u Belu kuću nemačka kancelarka Angela Merkel, koja 15. jula dolazi u Vašington, a ne britanski premijer, uprkos toj povelji o nekom neobičnom, najbližem savezništvu.\n„Veliku senku na ovaj događaj takođe baca i činjenica da Amerika još nije pristala na trgovinski ugovor sa Velikom Britanijom, iako je to bila velika britanska nada posle Bregzita. Tog ugovora još uvek nema, a nejasno je i ovo oko Severne Irske, s obzirom na to da Evropska unija ucenjuje Britaniju oko trgovinske pozicije Severne Irske, a Bajden je irskog porekla i on generalno podržava onu drugu stranu. Tako da nije to baš tako kako se medijski predstavlja, pogotovo iz ugla američkih medija, već je više još jedan medijski trik koji je u interesu ambicije američke administracije da svojoj javnosti pokaže kako se Amerika vraća na međunarodnu scenu”, kategoričan je Ljepojević.\nNišta novo u odnosima sa SAD\nNa pitanje kako u tom kontekstu gleda na buduće odnose Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država, Ljepojević kaže da su oni odavno definisani i da tu neće biti nekih velikih iskoraka ili promena.\n„Britanija je deo američkog bloka, Amerika ima velike vojne snage ovde u Britaniji i ova zemlja je vezana kroz banke i američki dolar. Dakle, neće biti ničeg novog osim, kako to kažu britanski cinici, novih troškova. Na primer, Britanija je morala da plati dolazak Bajdena osam miliona funti da bi se u Kornvolu proširila pista i omogućilo sletanje predsedničkog aviona”, zaključuje Siniša Ljepojević.\nAtlantska povelja, dokument koji je potpisan 1941. bio je smernica za formiranje Ujedinjenih nacija i NATO-a, a ova nova povelja se odnosi na nove izazove kroz izraženu težnju da će promovisati slobodnu trgovinu, ljudska prava i međunarodni poredak zasnovan na pravilima, i suprotstaviti se onima koji žele da potkopaju saveze i institucije dve zemlje.\nNova povelja odnosi se i na tehnologiju, putovanja i mnoge trgovinske veze između SAD i Velike Britanije, a bavi se i klimatskim promenama, sajber napadima i mešanjem u izborni proces.\nNaslovna fotografija: Reuters/Kevin Lamarque\nIzvor Sputnjik, 12. jun 2021.\nPreporučujemoAtlantska poveljaBoris DžonsonVelika BritanijaG7SADSandra ČerinSiniša LjepojevićDžo Bajden\nS. Trifković: Ne čudi što su američke službe prisluškivale T. Karlsona


Novi izazovi za odbojkaške selekcije iz Gornjeg Milanovca – GM Press\nEkipni pozdrav, Foto: GM PRESS\nNovi izazovi za odbojkaške selekcije iz Gornjeg Milanovca\nredakcija 31 januara, 2020\t0 Komentara\nJoš jedan uzbudljiv odbojkaški vikend za timove iz našeg grada je pred nama. Obe selekcije čekaju ozbiljnji mečevi u njihovim ligama, ali mečevi u koje ulaze kao favoriti i gde je realno očekivati njihove nove pobede.\nMomci OK „Metalac-Takovo“ u subotu od 20 časova, u hali „Breza“ dočekuju rivale iz Vojvodine, ekipu OK „Novi Sad“. Treba napomenuti da su ih Novosadjani nadigrali u prvom delu sezone, pa će želja za revanšom biti verovatno dodatni motiv našim odbojkašima. Poželećemo im da uz pomoć svojih navijača dodju do svoje pete vezane pobede i tako nastave svoj pohod ka konačnom cilju zvanom Super liga.\nDame OK „Takovo-Zvezda Helios“ svoju utakmicu igraju takođe u subotu. Putuju u Ljig, na megdan OK „Spartak“ gde ih očekuje nimalo lak meč, obzirom da se zna kako su Ljižanke neugodan rival na svom terenu.\n“Svako gostovanje je teško na neki način, a pogotovo u Ljigu, gde je izuzetno mali ambijent, gde je publika vrlo blizu terena i oseti se njihova podrška. Biće teško pobediti ih, mada to nikada nije lako učiniti na protivničkom terenu. Mogu jedino da potvrdim da ćemo ući maksimalno koncentrisano, kao i do sada, da ćemo dati sve od sebe, pa ćemo videti za koliko će to biti dovoljno”, iskrena je bila najbolja igračica OK “Takovo-Zvezda Helios”, Milica Petović.\nNajbolja igračica OK “Takovo-Zvezda Helios”, Milica Petović, Foto: GM PRESS\nU prvom meču ove sezone, igranom u okviru drugog kola, naše odbojkašice su slavile rutinsku pobedu maksimalnim rezultatom 3-0. I tabela nam takođe govori da su naše dame apsolutni favoriti, ali niti jedna utakmica nije unapred dobijena, dok se to ne dokaže borbom na terenu. To su nam potvrdile i obećavajuće reči trenera Novkovića, ali ipak sa dozom rezerve:\n“Koja god ekipa da ode u Ljig, ne može da bude 100 odsto sigurna u svoju pobedu u kom god da oni sastavu budu. Ali naravno, mi ćemo analizirati njihovu igru, ova poslednja pobeda će nam biti tu kao dodatni motiv, kao psihološki impuls i pokušaćemo rasterećenom igrom da dođemo do nove pobede. Nećemo se predavati, milsim das mo kvalitetniji i bolji, ali opet sve to treba da dokažemo na parketu.”\nNama ostaje da i njima poželimo dozu sreće taman onoliku kolika će biti dovoljna da nastave polusezonu u pobedničkom ritmu.\nKreću radovi na izgradnji Shop parka u Gornjem Milanovcu\nIzmeđu 300-400 pregleda dnevno u Dečijem dispanzeru


10 najboljih hotela sa besplatnim parkingom u Milano Marittima\nHoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima, Italija\nHoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\n102 od 182 objekta odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nObaveštenje o cenama: Milano Marittima – cene hotela su ispod proseka. Ne propustite ove povoljne ponude!\nBr. 1 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 2 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 3 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 4 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 5 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 6 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 7 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 8 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 9 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 10 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 11 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 12 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 13 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 14 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 15 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 16 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 17 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 18 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 19 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 20 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima\nBr. 21 od 102 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Milano Marittima


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović: Izmena pregovaračkih struktura nosi snažnije političko upravljanje\nJ. Joksimović: Izmena pregovaračkih struktura nosi snažnije političko upravljanje\n23. April 2021. | Beograd\nPromena pregovaračkih struktura u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji podrazumeva veće i snažnije političko vođenje pristupnog procesa, kao i preuzimanje veće političke odgovornosti za implementaciju, kaže ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović i izražava uverenje da će to dati novu dinamiku i novi zamajac pregovorima sa EU.\nJoksimović je rekla za Tanjug da je na njenu inicijativu Vlada Srbije 15. aprila usvojila dokument o uspostavljanju Koordinacije za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU i formiranju Tima za podršku pregovorima uz pojašnjenje da nije reč o potpuno novom formatu, već da su postojeće strukture preuređene prema ključnim zahtevima nove metodologije.\nIstakla je da je cilj da promenom pregovaračkih struktura Srbija odgovori efikasno i efektivno na pojačane kriterijume u pristupanju EU, ali i na potrebu da se proces, kako nalaže nova metodologija, vodi više politički i da se preuzme više političke odgovornosti za implementaciju dogovorenog.\n„Da se postigne jasna koordinacija između svih novih tematskih celina, koje su sada grupisane u šest klastera umesto u 35 poglavlja. To su značajne izmene koje nalažu da svi u vladi promene fokus prema obavezama u pristupnom procesu“, kaže Joksimović.\nNapominje da je proces reorganizacije pregovaračkih struktura započet pre nekoliko meseci, ali da se čekalo na finalnu verziju nove metodologije, za koju očekuje da će biti uzajamno razjašnjena u svim delovima na međuvladinoj konferenciji, koja bi trebalo da bude održana do kraja juna kada se završava portugalsko predsedavanje EU.\nKada je reč o Koordinaciji za vođenje pristupnog procesa, Joksimović objašnjava da je najveća izmena u strukturi i boljoj političkoj koordinaciji svih ministarstava, koja imaju svoja zaduženja u okviru pristupnog procesa i ističe da se na taj način odgovara na ključni zahtev nove metodologije - veće i snažnije političko vođenje pristupnog procesa.\nDodaje da „tehnokratski“ deo ostaje važan segment pregovora, ali da je važno da se prati dinamika sprovođenja i usvajanja onog što je dogovoreno, a samim tim preuzima se i više političke odgovornosti.\n„Mislim da to treba da bude pohvaljeno, a ne da se kritikuje. Nije pitanje da li je nešto bilo loše ili dobro, nego da su izmenjeni zahtevi i da ih pratimo kao ozbiljna i odgovorna zemlja u pristupnim pregovorima, što mi i jesmo. Srbija je prva zemlja koja je ušla u proces izmena i unapređenja i svojih struktura prema novoj metodologiji EU politike proširenja“, napominje ministar.\nKada je reč o Timu za podršku pregovorima, Joksimović kaže da se on ne menja značajno u koncepciji, ali da se umesto šefa Pregovaračkog tima i radnih pregovaračkih grupa za svako poglavlje uvode koordinatori i to za svih šest klastera.\nPodseća da je prema staroj metodologiji bilo 35 pregovaračkih poglavlja i da su radne pregovaračke grupe radile nezavisno jedna od druge, a da su sada poglavlja grupisana u šest klastera i da otvaranje svakog od njih nalaže pojačanu komunikaciju i usklađivanje reformskih aktivnosti različitih oblasti i pregovaračkih grupa kroz različita poglavlja u okviru jednog klastera.\n„Za pojedine klastere, u zavisnosti od oblasti, biće nekoliko koordinatora iz različitih ministarstava. To znači da će pomoćnici ministara i državni sekretari iz resornih ministarstava biti koordinatori tematskih klastera čime će se pojačati međusobna intersektorska koordinacija“, navodi Joksimović.\nNaglašava da se, s druge strane, na taj način jača politička posvećenost i političko vođenje procesa, a istovremeno i odgovornost za implementaciju.\n„To je suština nove metodologije. Recimo, u klasteru 4, u kojem su „zeleni dogovor“, digitalizacija i održiva povezanost, koordinatori će biti iz Ministarstva energetike i Ministarstva zaštite životne sredine. Tako se tačno zna kako se usklađuju međusobno pregovaračke grupe kroz sva četiri poglavlja u klasteru 4 i kako se definiše agenda obaveza i kako se prati“, navela je Joksimović.\nDodaje da je ministar za evropske integracije glavni pregovarač, ali da se reforme tiču određenih oblasti i da se zato očekivala veća uključenost i posvećenost svih u vladi.\n„Mislim da smo to dobro strukturno rešili i da će to dati novu dinamiku i novi zamajac pregovorima. Očekujemo da uz novu metodologiju, i sa naše strane i sa strane EU, pojačanom dinamikom i pojačanim interesovanjem dođemo do suštine, a to je ubrzanje procesa i povećanje predvidljivosti i kredibilnosti procesa, što su glavni elementi nove metodologije“, navela je Joksimović.\nIstiče da je Srbija otvorila 18 od 35 poglavlja i da je duboko u pristupnom procesu zbog čega je, kaže, bilo je važno definisati kako da se pojača ostatak puta u okviru izmenjenog pristupnog procesa.\n„To je naišlo na razumevanje svih kolega, uključili su se i premijerka i predsednik Srbije takođe što je važno, jer je to pitanje političke sinergije. Smatrala sam da moramo da unapredimo i uspostavimo jasne linije komunikacije i da svi zajedno uđemo posvećenije u sam proces i verujem da će to doneti dobre rezultate“, kazala je Joksimović.


Saradnja sa EU, stabilnost u regionu i posvećenost dijalogu sa Prištinom stubovi evropskih integracija Srbije - EU u Srbiji\nSaradnja sa EU, stabilnost u regionu i posvećenost dijalogu sa Prištinom stubovi evropskih integracija Srbije\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković se na poziv ambasadora Fabricija priključio onlajn sastanku ambasadora država članica Evropske unije u Srbiji i izložio im prioritete spoljne politike Srbije.\nMinistar Selaković je ukazao da je Srbija spremna na ubrzanje dinamike pristupnog procesa i da je prvenstveno iz tog razloga prihvatila i novu metodologiju, te se nada da će u narednom periodu dobiti i jasnije smernice o tome kako će se ona primeniti u pregovaračkom procesu, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nAmbasador Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici, koji je predsedavao sastanku, poželeo je dobrodošlicu ministru i još jednom potvrdio nedvosmislenu posvećenost EU pristupnom procesu Srbije i solidarnost Unije u ovim teškim vremenima izazvanim Kovidom 19.\nAmbasador je izrazio zadovoljstvo zbog jasne posvećenosti ministra procesu evropskih integracija kao ključnom aspektu spoljne politike koji ima presudni značaj za stabilnost u regionu i za dijalog sa Prištinom koji se odvija pod okriljem EU.\nAmbasador Fabrici naročito je istakao podstrek koji EU pruža postepenom usklađivanju spoljne politike Srbije sa EU, kao i promociji dijaloga o pitanjima spoljne i bezbednosne politike u cilju promovisanja multilateralizma i međunarodnog sistema koji se zasniva na pravilima.\nAmbasador Fabrici je takođe naglasio da Srbija već igra ulogu važnog partnera u spoljnopolitičkim i bezbednosnim misijama EU te da učestvuje u zajedničkom Mehanizmu EU za civilnu zaštitu.\nAmbasador se ovom prilikom zahvalio ministru Selakoviću na posvećenosti Srbije dijalogu između Beograda i Prištine u cilju pronalaženja rešenja za sveobuhvatni, pravno obavezujući sporazum kojim će biti rešena sva otvorena pitanja.\nMinistar i ambasadori su jedni drugima poželeli spokojnu proslavu predstojećih praznika i složili se da nastave blisku saradnju i u narednoj godini.


U raketnom napadu ranjena dvojica Iračana - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U raketnom napadu ranjena dvojica Iračana\nU raketnom napadu ranjena dvojica Iračana\nDvojica Iračana ranjena su danas u raketnom napadu na vojnu bazu severno od Bagdada u kojoj su smeštene američke snage, javlja AFP pozivajući se na saopštenje iračke vosjke.\n1Piše: FoNet 14. januara 2020. 23.43\nU saopštenju nije navedeno koliko raketa „kaćuša“ je ispaljeno na vazduhoplovnu bazu Tadži, ali su policijski i medicinski izvori potvrdili da su dvojica Iračana ranjena.\nOd kraja oktobra je više desetina raketa ispaljeno na iračke baze u kojima se nalaze američki vojnici, a 27. decembra je poginuo jedan američki podizvođač, a Sjedinjene Države su za raketiranje optužile proiranske iračke oružane frakcije.\nNa taj napad Sjedinjene Dražve su odgovorile bombardovanjem iračkih baza kada je poginulo 25 boraca proiranske paravojne koalicije. Usledio je napad dronom u kome je, po naredbi američkog šefa države Donalda Trampa, ubijen jnajviši iranski general Kasim Sulejmani, a Iran je u znak osvete uzvratio sa 22 balističke rakete na iračku bazu Al-Asad, u kojoj su također smješteni američki vojnici. U tom napadu nije bilo žrtava, ali su od tada raketiranja američkih ciljeva skoro svakodnevna, a parlament Iraka izglasao je odlazak stranih vojnika iz zemlje.\nIran i napad na američke trupe: Nema žrtava, Iran se povlači, ocenio Tramp\n15. januara 2020. u 01.08\nRaskrvaviće neki Amer zanokticu, pa će bit’ degeneka….