Kehitysvammaliitto » Työ\nSuomessa on noin 30000 työikäistä kehitysvammaista henkilöä. Kehitysvammaiset nuoret ja aikuiset osallistuvat työelämään monin tavoin. Vain noin 500-600 henkilöä tekee työsuhteista palkkatyötä.\nValtaosa palkkatyöntekijöistä on työllistynyt tuetun työllistymisen työhönvalmennuksen avulla. Kehitysvammaisista henkilöistä nykyistä huomattavasti isompi määrä voisi työllistyä tavalliseen palkkatyöhön, jos heille annettaisiin siihen mahdollisuus. Suomessa on tuhansia kehitysvammaisia henkilöitä, joilla on sekä koulutus että halua työntekoon. On arvioitu, että 3000 henkilöä voisi työllistyä työsuhteiseen palkkatyöhön.\nNoin 9000 kehitysvammaista ihmistä osallistuu työtoimintaan tai työllistymistä tukevaan toimintaan. Noin 2300 henkilöä on avotyötoiminnassa. Avotyötoiminta on tavallisilla työpaikoilla tehtävää työtä, josta kunta maksaa työosuusrahaa (0 – 12 euroa päivässä).\nPäivätoiminnassa on noin 5000 – 6000 kehitysvammaista henkilöä.\nKehitysvammaliitto tukee kehitysvammaisten nuorten ja aikuisten työllistymistä.\nTarjoamme tietoa ja tukea työllistymisen kysymyksissä.\nKehitämme työllistymistä tukevia palveluja yhdessä kuntien ja alan toimijoiden kanssa.\nVaikutamme poliittiseen päätöksentekoon sekä lainsäädännön valmisteluun.\nKoulutamme alan työntekijöitä ja esimiehiä työllistymisen kysymyksistä.\nKehitysvammaliiton ratkaisut työllistymisen ongelmiin\nKehitysvammaiset nuoret ja aikuiset haluavat ja kykenevät oikeisiin töihin. Heillä on oikeus saada palkkaa tekemästään työstä.\n1. Tietoa ja tukea työnantajille\nTyönantajat tarvitsevat lisää tietoa kehitysvammaisten työllistämisestä. Työllistämiseen voi saada palkkatukea ja työolosuhteiden järjestelytukea. Työllistämistä edistää suurempi yhteiskunnan työantajille tarjoama taloudellinen tuki. Kehitysvammaliitto auttaa työantajia kehitysvammaisten henkilöiden palkkaamisessa.\n2. Lisää työhönvalmentajia\nSuurin osa kehitysvammaisista työllistyy työhönvalmentajan tuella. Tällä hetkellä työhönvalmentajia ei ole tarpeeksi ja työhönvalmentajien saatavuudessa on alueellisia eroja.\nTyöhönvalmentajien perus- ja täydennyskoulutukseen tulee panostaa ja koulutuksen tulee olla työelämälähtöistä.\nEhdotamme kannustinmallin kehittämistä, jotta työantajat voisivat myös joustavasti palkata työhönvalmentajia omaan organisaatioonsa. Myös jo työllistyneiden osatyökykyisten voimavaroja tulisi hyödyntää tehokkaammin muun muassa vertaisvalmentajina.\n3. Työnteosta kannattavaa\nSuuri osa kehitysvammaisista on työkyvyttömyyseläkkeellä ja haluaisi työskennellä osa-aikaisesti.\nTyökyvyttömyyseläkkeellä oleva saa ansaita 855,48 euroa kuukaudessa (2022). Jos palkka on suurempi, eläkettä ei makseta. Jotta työnteko on kehitysvammaiselle kannattavaa, hänen tulee ansaita alle 855,48 euroa tai yli 1 700 kuukaudessa.\nMielestämme työn ja eläkkeen yhteensovittamisen tulee olla nykyistä helpompaa. Työnteon tulee aina olla kannattavaa, oli kyse sitten koko- tai osa-aikaisesta työstä.\n4. Avotyötoiminta määräaikaiseksi harjoitteluksi, joka tähtää palkkatyöhön\nYli 2 000 kehitysvammaista on avotyötoiminnassa. Avotyöntekijä tekee tavallisia töitä tavallisella työpaikalla, mutta ei saa työstään palkkaa. Avotyöstä maksetaan työosuusrahaa, joka on keskimäärin 7 euroa päivässä.\nMonet tahot tarjoavat kehitysvammaisille vain avotyötoimintaa, sen sijaan että tukisivat heidän työllistymistään palkkatyöhön.\nUudessa työelämäosallisuutta koskevassa laissa (TEOS) tulee määrittää palkkatyön ja työtoiminnan reunaehdot.\nPyrimme siihen, että uusia avotyösopimuksia ei olisi mahdollista enää tehdä, vaan avotyötoiminta muutettaisiin määräaikaiseksi harjoitteluksi. Harjoittelun tavoitteena tulee olla avotyöntekijän palkkaaminen kyseiseen tehtävään.\n5. Tuettu oppisopimuskoulutus\nTuettu oppisopimuskoulutus toimii hyvänä kouluttautumis- ja työllistymisväylänä. Tuetulla oppisopimuksella on saatu hyviä tuloksia aikaan maailmalla, mutta Suomessa sitä on hyödynnetty liian vähän. Haluamme, että tuettu oppisopimuskoulutus otetaan tehokkaammin käyttöön ja siitä säädetään lainsäädännössä.\n6. Palvelujen hankintoihin yhdeksi kriteeriksi osatyökykyisten työllistäminen\nEhdotamme, että tulevaisuudessa huomioidaan tavaroiden ja palveluiden hankinnassa osatyökykyisten työllistäminen yhtenä hankinnan kriteerinä. Tämä käytäntö on käytössä mm. Vantaan kaupungilla.\nKehitysvammaliiton Palkkaamo edistää valtakunnallisesti kehitysvammaisten nuorten palkkatyöllistymistä sekä tuloksellisen työhönvalmennuksen juurtumista kuntien vammaispalveluihin. STEAn rahoittamassa toiminnassa on mukana alan työntekijöitä, jotka työskentelevät kehitysvammaisten ihmisten työllistymisen parissa.\nNuoret saavat tietoa ja tukea työllistymiseen, rohkaistuvat työnhakijoiksi ja oppivat näkemään itsensä osana yhteisöä ja yhteiskuntaa työntekijäkansalaisina.\nPalkkaamo ylläpitää ja kehittää kehitysvammaisten työnhakijoiden vertaisryhmäohjaajien verkkokurssia.\nPalkkaamo innostaa toimintaan osallistuvia organisaatioita käynnistämään nuorten työnhakijoiden vertaisryhmiä.\nTyöllistymisen tukipalveluissa toimivat ammattilaiset innostuvat uudistamaan toimintakulttuuria omissa työyhteisöissään ja järjestämään tuetun työllistymisen työhönvalmennusta yksilöllisen työn etsimisen ja perehdyttämisen mallin mukaisesti.\nPalkkaamo koordinoi kehitysvammaisten työhönvalmennuksen verkostoa ja sen kokoontumisia.\nPalkkaamo luo ja ylläpitää yhteyksiä kumppaneiden kanssa.\nPalkkaamo varmistaa, että uusille mukaan tuleville organisaatioille tarjotaan työhönvalmennuksen osaaminen.\nTyönantajakontaktointi ja -yhteistyö työtapana juurtuu toiminnassa mukana olevilla paikkakunnilla osaksi kehitysvammapalveluissa työskentelevien ohjaajien työtä.\nPalkkaamo konsultoi verkoston jäseniä toteuttamaan aktiivista ja systemaattista työnantajakontaktointia.\nPalkkaamo kontaktoi ja ylläpitää yhteyksiä suuriin yrityksiin ja ketjuihin.\nLisätietoa: Simo Klem, työllistymisen asiantuntija, simo.klem(at)kvl.fi, p. 040 905 1837\nPalkkaa kehitysvammainen työntekijä – tietoa työnantajille\n”Kyllä me palkkasimme kehitysvammaisia työntekijöitä ihan tarpeeseen. Mutta saa tästä myös hyvän mielen.”\n– K-kauppias Mika Huikko\nSuurin osa kehitysvammaisista ihmisistä työllistyy työhönvalmentajan tuella. Työhönvalmentaja tukee työnantajaa esimerkiksi työntekijän löytämisessä, palkkaamisessa ja perehdyttämisessä.\nTyöhönvalmennusta tarjoavat eri tahot paikkakunnasta riippuen. Yleensä työhönvalmennusta järjestävät kuntien vammaispalvelut. Tuki on työnantajalle maksutonta.\nTyönantaja voi saada myös palkkatukea ja työolosuhteiden järjestelytukea. Tukia haetaan TE-toimistosta.\nKehitysvammaliiton työllistymisen asiantuntijapalvelut:\nSimo Klem, p. 040 905 1837, simo.klem (ät) kvl.fi\nKehitysvammaliiton yhteistyö Musti ja Mirri Oy:n kanssa\nKehitysvammaliiton ja Musti ja Mirri Oy:n yhteistyön tavoitteena on, että Musti ja Mirri työllistää kehitysvammaisia henkilöitä myymälöihinsä Kehitysvammaliiton tarjoaman ApuTassut-asiantuntijapalvelun tuella. Ensimmäiset pilottimyymälät ovat Espoon Suomenojalla ja Turun Kupittaalla.\nKehitysvammaliitto on aiemmin toiminut yhteistyössä myös mm. K-kauppiaiden kanssa ja haluaa edelleen laajentaa yritysyhteistyötään. Kehitysvammaisten ihmisten työllistäminen on yrityksille yksi erinomainen tapa osoittaa yhteiskuntavastuutaan.\n”ApuTassut-palvelu tuo kaivattua apua aamuisiin kuormanpurkuvuoroihin ja myymälän avustaviin töihin, joita muutoin tehdään asiakaspalvelutyön ohella. Haluamme myös yrityksenä toimia vastuullisesti ja mielestämme Suomen parhaaseen työpaikkaan kuuluu olennaisena osana yhdenvertaisuuden edistäminen sekä yritys- että yhteiskunnallisella tasolla.”\n– Musti ja Mirri Oy:n henkilöstöpäällikkö Kati Talasto\nSamalla yritykset saavat sitoutuneita ja osaavia työntekijöitä avustaviin, usein osa-aikaisiin tehtäviin, joihin voi olla muuten vaikea löytää työvoimaa.\nKehitysvammaliitto ja Ihmisoikeusliitto kampanjoivat syyskuussa 2019 kehitysvammaisten ihmisten työoikeuksien puolesta. Järjestöjen mielestä työtoiminta tulisi uudistaa kokonaisvaltaisesti.\nPalkkaa mut -hanke\nPalkkaa mut -hanke oli STEAn rahoittama kaksivuotinen projekti, jossa Kehitysvammaliitto edistää kehitysvammaisten ihmisten työllistymistä palkkatyöhön.\nLue lisää Palkkaa mut -hankkeesta ja muista työllistymiseen liittyvistä kehittämishankkeistamme.\nVerneri.netistä löytyy lisätietoa työllistymisestä:\nOikeisiin töihin oppimisvaikeuksista huolimatta -hanke\nYksi tekijöistä – Osallisuutta ja työllistymistä edistävän toiminnan laatukriteerit (pdf). Saatavilla myös ruotsiksi: En av aktörerna – Kvalitetskriterier för verksamhet som främjar delaktighet och sysselsättning (pdf)\nKehitysvammaisten ihmisten työllisyystilanne 2013-2014 (pdf)\nKIT-projekti: toimintaympäristökartoituksen tulokset (pdf)\nTyönantajien kokemuksia kehitysvammaisista työntekijöistä (pdf)\nLisätietoa KIT-hankkeen tutkimuksesta\nKetju-lehti kertoo työstä\nSitkeää työtä työllistymisen edistämiseksi -juttu Ketju-lehdessä.\nLue Sitkeää työtä työllistymisen edistämiseksi -juttu Ketjun verkkolehdestä (ketju-lehti.fi)\nKaikki työtä käsittelevät artikkelit Ketju-lehdessä (ketju-lehti.fi)\nTero Järven työnsaanti on usein tyssähtänyt työhaastatteluihin. Vaatimaton mies ei osaa kehua itseään tavalla, jolla aukenisi työpaikka. Kaikki kuitenkin muuttui, kun haastattelun sijaan mies …\nTue kehitysvammaisten nuorten työllistymistä. Tue toimintaamme.\nEssi Hakasalon polku työelämään on kulkenut suoraviivaisesti koulunpenkiltä harjoittelujen ja työkokeilun kautta palkkatyöhön. Paikkana on ollut sama yksityinen Toimintapiste Rasti Helsingin P…\n”On todella ikävää elää epätietoisuudessa jatkuuko tuki seuraavana vuonna vai ei”, toteaa vastaava ohjaaja Elina Rauhala. Sekä Essi että Elina toivovat, että tukipäätös voitaisiin tehdä pidemmäksi aikaa kerrallaan.\nJenna Seiterillä, 23-vuotiaalla ravitsemustyöntekijällä, on syytä hymyillä. Hänellä on vakituinen työsuhde työpaikassa, jossa viihtyy. Miten Jenna pääsi tilanteeseen, josta moni työikäin…\nJenna Seiterillä, 23-vuotiaalla ravitsemustyöntekijällä, on syytä hymyillä. Hänellä on vakituinen työsuhde työpaikassa, jossa viihtyy.\nMiten Jenna pääsi tilanteeseen, josta moni työikäinen voi tällä hetkellä vain haaveilla?\n“Jennan työllistymistarinassa ovat kaikki palaset osuneet kohdilleen”, toteaa Helsingin kaupungin tuetun työllistymisen palvelun työvalmentaja Tarja Kannisto.\nNäitä palasia on kolme: kouluttautunut ja motivoitunut työnhakija, ennakkoluuloton ja rohkea työnantaja sekä kokenut työvalmentaja.\nJennan työllistymistarina alkaa siitä, kun hän pääsi työssäoppimisjaksolla harjoittelijaksi Blue Service Partners, nykyisin Fazer Food Service -ravintolaan Madetojan palvelutaloon. Jenna hoiti harjoittelun hyvin ja varmistui samalla itse siitä, että tämä on työ, josta hän todella pitää.\nKun Jennan opiskelut Helsingin Diakoniaopistossa olivat loppusuoralla, hän pääsi Helsingin kaupungin tuetun työllistymisen palvelun asiakkaaksi. Työvalmentaja Tarja Kanniston tukemana Jenna kirjautui TE-toimiston asiakkaaksi, missä Jennalle laadittiin kahden tavoitteen työllistymissuunnitelma. Suunnitelmassa sovittiin työkokeilusta ja askelmerkit kohti palkkatyötä.\nTyökokeilun kautta palkkatyöhön\nJenna pääsi työkokeiluun samaan paikkaan, jossa oli ollut työssäoppimisjaksolla. Ahkera ja iloinen työntekijä hoiti työnsä hyvin ja huolellisesti, mikä teki suuren vaikutuksen Nina Mäkiseen. Niinpä Jenna alkoi työharjoittelun jälkeen tehdä Blue Service Partnersille keikkatyötä.\n“Jennalla on työntekeminen ollut se juttu alusta alkaen. Hän on aina intoa täynnä ja olemme saaneet hänestä hyvää palautetta niin asiakkailta kuin henkilökunnalta”, kertoo Nina Mäkinen. Niinpä, kun ravintolassa aukesi yksi työpaikka, Nina Mäkinen ei epäröinyt hetkeäkään, vaan palkkasi Jennan avoimena olevaan paikkaan.\n“Meillä oli mahdollisuus palkata ja Jenna on luotettava työntekijä, joka tekee aina parhaansa.” Mukana oli siis hieman hyvää tuuriakin.\nTarja Kannisto auttoi työnantajaa palkkatuen hakemisessa ja on aina käytettävissä, jos työpaikalla tarvitaan tukea.\n“Jenna on omatoiminen ja aktiivinen työntekijä, joka tarvitsee hyvin vähän tukea. Oikeastaan minua tarvitaan täällä vain silloin, kun tulee jotain muutoksia, esimerkiksi uusi työntekijä. Silloin tulen paikalle tukemaan Jennan sopeutumista muutokseen”, Tarja Kannisto kertoo.\nJennan tehtäviin kuuluu muun muassa tiskien hoitaminen ja ruokalinjaston täydentäminen aamupalalla ja lounaalla. Hän myös ottaa joka päivä vaadittavat omavalvontanäytteet tarjolla olevista ruuista. Eniten Jenna nauttii kuitenkin kassatyöskentelystä. Hän on oppinut nopeasti käyttämään uutta hipaisutekniikalla toimivaa kassajärjestelmää. Viisituntinen työpäivä mahdollistaa työajan jouston aina tarvittaessa.\n“Jennan poissaolo näkyy työpaikalla. Kesällä Jennan lomaillessa huomasimme, miten tärkeä hänen roolinsa meillä täällä on.”\nLisää työllistymisen tarinoita\nKehitysvammaliitto järjesti keväällä 2016 Palkkaa mut -kampanjan, jossa jaoimme tietoa kehitysvammaisten ihmisten työllistymisestä. Kokosimme myös työllistymisen tarinoita elävästä elämäs…\nKehitysvammaliitto järjesti keväällä 2016 Palkkaa mut -kampanjan, jossa jaoimme tietoa kehitysvammaisten ihmisten työllistymisestä. Kokosimme myös työllistymisen tarinoita elävästä elämästä.\nTyövalmentaja Mirja Weckman on ollut Heikki Oksaselle tärkeä tuki. Mirja Weckman jäi kesällä eläkkeelle ja hänen tilalleen tuli Pirjo Niskakoski. Työvalmentaja käy kahden viikon välein Heikin luona työpaikalla ja tällöin aina varmistetaan, että hommat sujuvat halutulla tavalla. Työvalmentajaa tarvintaan erityisesti silloin, jos työtehtävissä tai työpaikalla tulee muutoksia. Työnantajaa työvalmentaja on auttanut muun muassa palkkatuen hakemisessa.\n– Olisi kiva päästä töihin. Rahat ovat tiukilla, sanoo Rosa Hyvönen.\n24-vuotias Hyvönen harjoittelee työelämän taitoja Aula-työkodissa Helsingin Eirassa. Keittiövalmennuksesta vastaava Esa Malo kehuu hänen keittiötaitojaan.\nHyvönen näyttää, miten tiskikone tyhjennetään, ruoka tarjoillaan ja salaatti valmistetaan.\nHyvönen harjoittelee Aula-työkodissa myös leipomista, ompelemista ja siistimistä.\nHaaveissa matkustelua ja oma asunto\nJos Hyvönen pääsisi oikeisiin töihin, mitä hän tekisi palkkarahoillaan?\n– Olisi kiva matkustella. Espanjassa voisi nauttia lämmöstä, Hyvönen sanoo.\nHän menisi myös ostoksille. Ostoslistalla on CD-levyjä, DVD-elokuvia, vaatteita ja polkupyörä.\n– Haluaisin ostaa itselleni jotain kivaa, perustarvikkeita.\nHaaveissa on myös kihlautuminen ja yhteisen asunnon hankkiminen poikaystävän kanssa.\nKeittiö- ja ravintolatyöt sujuvat Hyvöseltä mallikkaasti. Hän tarjoilee, siivoaa, huolehtii likaisista astioista ja pyyhkii pöytiä. Hänellä on kokemusta myös tavaroiden hyllyttämisestä K-Marketissa.\nJos olisit työhaastattelussa ja sinulta kysyttäisiin, millainen työntekijä olet, mitä vastaisit?\n– Haluan oppia uusia asioita. Teen töitä ohjeiden mukaan, Hyvönen vastaa epäröimättä.\n– Olen avulias, reipas ja rohkea. Tulen hyvin toimeen ihmisten kanssa, hän jatkaa.\nHyvösen suurin ammatillinen haave on kuitenkin näyttelijän työ. Hän käy harrastajaryhmässä joka torstai.\nVantaalla asuva 22-vuotias Panu Jääskeläinen on ammattitaitoinen varastonhoitaja. Hän haluaa tehdä työtä ja saada siitä palkkaa. Vakituista työpaikkaa ei kuitenkaan ole vielä löytynyt.\nJääskeläisen ammatti on varastonhoitaja. Hän on suorittanut 3-vuotisen logistiikka-alan perustutkinnon, ja hallitsee varastonhoitajan työt.\n– Varastotyö on kiinnostavaa. Oppii uutta ja tutustuu uusiin ihmisiin, Jääskeläinen kuvailee.\nTyökokemusta Jääskeläiselle on kertynyt Ikean ja Wulffin varastoilta. Ikeassa hän siivosi varastoja ja suoristi tavaralavoja. Wulffin varastossa hän ajoi myös trukkia.\n“Haluaisin maksaa itse laskuni”\nJos Jääskeläinen saisi työpaikan ja kunnon palkan, hän käyttäisi rahaa ihan tavallisiin asioihin.\n– Voisin maksaa itse laskuni. Ostaisin oman asunnon ja laittaisin rahaa säästöön, Jääskeläinen suunnittelee.\n– Kävisin myös ravintolassa syömässä ja matkustelisin. Esimerkiksi Afrikassa olisi kiva käydä, hän jatkaa.\nUusi työ hakusessa\nTällä hetkellä Jääskeläisellä ei ole töitä. Hän osallistuu kehitysvammaisten työtoimintaan, missä hän pussittaa ruuveja ja seinätulppia.\nTyötoiminnasta ei makseta palkkaa, vaan työosuusrahaa, joka on keskimäärin 5 euroa päivässä.\n– Olen tunnollinen työntekijä. Tulen toimeen kaikkien kanssa ja noudatan annettuja ohjeita, Jääskeläinen kertoo.\nMiska Aropaasi, 29, on monitaituri. Hän hallitsee pihatyöt, tuntee media-alaa ja on erinomainen kokki. Työpaikkaa ei kuitenkaan löydy.\nViimeiset 10 vuotta Aropaasi on käynyt työtoiminnassa Niemen toimintakeskuksessa Lahdessa. Viime aikoina hän on tehnyt töitä keittiössä. Toimintakeskuksen henkilökunnan mukaan Aropaasi onkin äärettömän taitava ruuanlaittaja ja leipuri.\nAropaasi on kiinnostunut myös media-alasta ja eläintenhoidosta. Toimintakeskuksen mediapajalla hän on tehnyt videohaastatteluja. Lisäksi Aropaasi on työskennellyt maatilalla ja tehnyt hyllytystyötä S-Marketissa sekä pihatöitä moottoripyörämuseossa.\nAropaasi on myös innokas laulaja. Hän on suorittanut 3-vuotisen muusikkotutkinnon Kaarisillan taide- ja toimintakeskuksessa Nastolassa.\nJos Aropaasi saisi palkkatöitä, hän säästäisi rahaa ja hankkisi itselleen oman medialaitteiston. Ostoslistalta löytyvät Mac-tietokone ja äänimikseri.\n– Media-ala on mun juttuni, Aropaasi toteaa.\nPalkkatyö merkitsee Aropaadelle ennen kaikkea vastuuta työpaikasta ja omasta elämästä.\nMiksi työnantajan pitäisi palkata juuri Miska Aropaasi?\n– Olen hyvä työntekijä ja lahjakas kaveri, Aropaasi tiivistää.\nValtion uuden työllistämisyhtiön Työkanava Oy:n kannattaa keskittyä työllistämään vain osatyökykyisi…\nTällä hetkellä Suomessa puhutaan työvoimapulasta. Samaan aikaan maassamme on suuri joukko osatyökyky…\nKehitysvammaisten ihmisten pääsy uuden työllistymispalvelun piiriin edellyttää TE-toimistojen osaamisen kehittämistä\nValmisteilla on laki osatyökykyisten työllistymistä tukevan erityistehtäväyhtiön perustamisesta. Lak…\nHallitus päätti syksyllä 2020 selvittää, voisiko Ruotsin Samhallin kaltainen välityömarkkinatoimija…\nPalkkaa mut -hankkeen loppuraportti julkaistu: hankkeen aikana palkkatyössä aloitti 51 kehitysvammaista henkilöä\nPalkkaa mut -hankkeen toimintaan osallistuneista 170 kehitysvammaisesta henkilöstä 51 sai hankkeen a…\nTyöllistymisellä palkkatyöhön on iso merkitys erityisryhmiin kuuluville ihmisille. Se tuo vastuuta o…\nTyttäremme opiskeli kolme vuotta ammattikoulun Telma-linjalla. Siihen kuului työharjoittelua kaupass…\nAvotyötoiminta on työoikeuden näkökulmasta täynnä vaaranpaikkoja. Kehitysvammaiset ihmiset tekevät u…


Käyttäytyminen, maskit, turvavälin korona - Suomi24 Blogi ★ - Suomi24 Keskustelut\nKun ihmiset käyttäytyvät, kuin kotona olisi voitettu, niin pitäisi ottaa kovemmat otteet käyttöön. Maskipakkpo julkisiin tiloihin ja lisätä tiedotusta. Turvaväleistä eikä muosta ohkeista ole enää tietoakaan, ihmiset ovat välinpitämättömiä ja väsyneitä noudattamaan ohjeita, joita on annftti koronan vuoksi. Kyllä vielä pitäisi jaksaa. Sota on vielä kesken.


> Yrittäjyys | Opettaja.tv | yle.fi\nYleisradion opettaja.tv:n teemakokonaisuus käsittelee yrottäjyyttä. Teemakokonaisuus on tarkoitettu yläkoulun oppilaanohjaukseen. Teemapaketit ovat jatkuvasti kehittyviä ja ne sisältävät äänitteitä, videoita ja tehtäviä.\nAsiasanat: oppilaanohjaus yrittäjyyskasvatus yrittäjyys yrittäjät Opetushallitus\n> Ideoita teemapäiviksi\nIdeoita ja materiaaleja koulun teemapäivän toteuttamiseen.\nAsiasanat: liikennekasvatus kieltenopettajat teemapäivät yrittäjyyskasvatus harrastukset kuluttajakasvatus mainonta\n> Osallistuva kansalaisuus ja yrittäjyys - Nuorten Akatemia\nNuorten Akatemian kokoama materiaali- ja linkkikokoelma teemata "osallistuva kansalaisuus ja yrittäjyys".\nAsiasanat: yrittäjyys yrittäjyyskasvatus työnhaku vaikuttaminen ilmastonmuutokset\n> Kerhokeskus: yrittäjyysmateriaalia\nKerhokeskuksen yrittäjyyskasvatuksen opetusmateriaali aihekokonaisuuteen osallistuva kansalaisuus ja yrittäjyys. Kerhokeskuksen materiaali on tarkoitettu kaikille peruskoulun ylimpien luokkien opettajille - oppiaineesta riippumatta. Materiaali soveltuu myös toiselle asteelle ja käytettäväksi nuorten harrastustoiminnassa. Materiaalissa avataan yrittäjyyskasvatuksen käsitettä eri oppiaineiden näkökulmista. Yritteliäisyys, Vastuullisuus, Tavoitteellisuus ja Luovuus - osioissa on runsaasti tehtäväideoita, joita voidaan soveltaa eri oppiaineiden tunneilla. Tehtäväideat ovat toiminnallisia ja ne kannustavat oppilaiden ja oppiaineiden yhteistyöhön, luovaan ajatteluun, vastuun ottoon, mielipiteiden esittämiseen ja perustelemiseen, osallistumaan ja vaikuttamaan omissa yhteisöissä ja asettamaan itselle merkityksellisiä tavoitteita. Materiaali on myös ladattavissa pdf-muodossa.\nAsiasanat: yrittäjyyskasvatus kerhot yrittäjyys harrastukset kansalaisuus luovuus\n> Liiketoimintaosaaminen -artikkelisarja\nKauppatieteellisen yhdistyksen julkaisemasta 75-vuotisjuhlakirjasta ”Liiketoimintaosaaminen kilpailukykymme keskiössä” valittuja pdf-muotoisia artikkeleita valottamassa liiketoimintaosaamisen monia puolia. Artikkeleita voidaan hyödyntää lukiokoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa yrittäjyyden ja kansantalouden opetuksessa. Artikkelit sopivat esimerkiksi esitelmä- ja kirjoitusaineistoksi, referenssikäyttöön tai oheislukemistoksi. Perusopetuksen opettajille artikkelit tarjoavat taustamateriaalia opetukseen. Ne auttavat ymmärtämään yritysten ja julkisten organisaatioiden toimintaa valaisten myös työskentelyn lähtökohtia näissä organisaatioissa.\nAsiasanat: yrittäjyyskasvatus yritykset liiketoiminta julkinen hallinto kansantalous yrittäjyyskoulutus liikealan koulutus\nAsiasanat: yrittäjyyskasvatus oppiminen yrittäjyys yritystoiminta naiset perheyritykset yrittäjät etiikka maaseutuyritykset yrittäjyyskoulutus talous yritys\nAsiasanat: yrittäjyys kansainvälistyminen yrittäjät yrittäjyyskasvatus pienet ja keskisuuret yritykset kansantalous kilpailukyky työllistäminen yritykset julkinen sektori yritys liikealan koulutus yhteiskunnallinen muutos yrittäjyyskoulutus talous\nAsiasanat: yrittäjyyskasvatus markkinointi tuotanto verkostoituminen teknologia innovaatiot yrittäjyys yrittäjät tuotantojärjestelmä yritys yrittäjyyskoulutus yhteistyö markkinointi\n> Yrityksen dynamiikka\nKäsittelee erilaisten yritysten johtamista yrityksen elinkaaren eri vaiheissa viidessä eri osiossa. Tavoitteena on perehdyttää yritystoiminnan dynamiikkaan, kehittymiseen ja kasvuun sekä antaa tämän perusteella valmiudet ymmärtää pienyrityksen johtamiseen liittyviä erityiskysymyksiä. Sisältää tehtäviä, testejä, linkkejä ja lisäkirjallisuutta.\nAsiasanat: pienyritykset yrittäjyyskasvatus kriisit sisäinen yrittäjyys elinkaarimallit kasvu yrittäjyys yrittäjät johtajuus yritykset johtaminen liikkeenhoito yritys liikkeenjohto yrittäjyyskoulutus


Talvinen päiväristeily Huippuvuorilla: Billefjorden | Matkablogi Matkasto Live\nReetta Näätänen marraskuu 17, 2018 Huippuvuoret, Reetta Näätänen\nOlimme jättäneet yhden päivän vapaaksi kolmen ja puolen päivän Huippuvuori-matkallamme. Arvelimme, että maaliskuussa voimme paikan päällä selvitellä, mitä kiinnostavaa tekemistä sattuisi löytymään, kun ei ollut turistisesonki.\nMajapaikassamme (Coal Miners’ Cabins) selvisi, että vuonoristeilyitä tehdään jo, vaikka aiemmin netistä tutkiessa niiden kerrottiin alkavan vasta huhtikuussa. Meri oli lämpimän talven ansiosta sen verran sula, että laivalla pääsi jo liikkumaan.\nAurinkoinen risteily odottaa!\nKokopäiväristeilyn päämääränä oli Pyramiden, hylätty kaivoskaupunki. Tosin ihan lähelle ei laivalla vielä päässyt, kun jää oli vuonon pohjukassa vielä paksua. Meille kerrottiin, että juuri jään alkamiskohdassa oli edellisenä päivänä nähty jääkarhuemo pentuineen, ja jos olisimme onnekkaita, se ehkä olisi vielä alueella! Muiden eläimien näkeminen olisi kuitenkin todennäköisempää.\nEnsin käytiin laivan kannella läpi turvasäännöt. Emme olleet kovin huolissamme risteilyn sujuvuudesta verrattuna edellisen päivän tappajakoiraretkeen. Tai kuten matkaseurani asian ilmaisi: ”Ainakaan laivaa ei vedä verenhimoinen husky-lauma!”. Mikä siis voisi mennä pieleen? Turvaohjeistuksen jälkeen siirryttiin sisätiloihin lämmittelemään.\nLongyearbyenin vastarannalla oli kesämökkejä.\nMukavan raikas sää Pohjoisnavan lähettyvillä!\nPäivä oli aurinkoinen, ja heti merelle päästyä maisemat näyttäytyivät uskomattoman upeina ja omintakeisina – vain Huippuvuorilla näyttää tältä! Tietoisuus siitä, että ihmisiä ei ole mailla halmeilla ja että Pohjoisnapa on lähempänä kuin napapiiri alkoivat iskeä tajuntaan.\nParkkeerasimme lähelle tiskiä, josta sai koko matkan ajan ostaa vastapaistettuja vohveleita. Lounas sisältyi matkan hintaan. Ruokalistalla oli lohta, porsasta ja lahtivalasta.\nHenkilökunta grillailee lounasta ulkosalla.\nUlkokannella oli hyytyvän kylmää, kun tuuli nosti pakkaskerrointa, mutta sää oli upean kirkas. Maisemien ihailuun ei kyllästynyt sitten millään. Välillä oli kuitenkin pakko käydä sisällä lämmittelemässä, kun sormista ja naamasta katosi tunto ja kameran toiminta hyytyi. Kun laiva osui sopivassa kulmassa meren aaltoihin, vettä tyrskähti kannelle asti, ja takkiin osuessaan suolavesiroiskeet jäätyivät välittömästi. Kannesta tuli koko loppumatkaksi tappavan liukas (henkilökunta kävi onneksi välillä hakkaamassa jäätä irti).\nKun pääsimme syvemmälle Billefjordenin vuonoon, avovesi alkoi muuttua sohjojääksi ja sitten pieniksi jäälautoiksi. Laivaemäntä vakuutti laivan olevan rakennettu arktisiin oloihin, osa porukasta kun vaikutti huolestuneelta paatin jääkestävyydestä. Minun silmiini antiikkisen oloinen laiva näytti varsin eri malliselta kuin suomalaiset jääolosuhteisiin rakennetut laivat, joten en ollut täysin vakuuttunut…\nJäälauttojen seassa rymistellessä tuli yllättäen kuulutus: laivaa lähestyy viranomaisten helikopteri, joka aikoo harjoitella arktista meripelastusta laivallamme, mutta älkää säikähtäkö, mitään ei ole tapahtunut. Oli itse asiassa lohdullista tietää, että sysselmannen pörräsi lähitienoilla, koska sinänsä mielenkiintoisen pelastusharjoituksen jälkeen laivaamme ympäröi yhä tanakampi jää!\nHelikopterista alkoi laskeutua porukkaa laivan kannelle. Ankkuriköyden kiinnittäminen tuulessa ja kopterin pitäminen paikallaan vaativat varmaankin harjoittelua!\nPuolisen tuntia kestäneen harjoituksen jälkeen helikopteri pyyhälsi tiehensä. Tuli hiukan orpo olo.\nSaavuimme paksun jään reunamille, ja laiva hidasti vauhtia. Kaukana vuonon pohjukassa siinsi yksi pieni rakennus, joka ilmeisesti kuului Pyramidenin kaivokseen, mutta emme päässeet lähelle sitä jään vuoksi. Pysähdyimme kohtaan, jossa jääkarhu oli eilen nähty: jäätä koristi parin neliömetrin kokoinen hyytynyt verilammikko. Karhu oli selvästi nauttinut hyljeaterian. Itse karhusta ei näkynyt vilaustakaan, mutta sen sijaan bongasimme mursuja! Niitä uiskenteli sekä laivan perässä että makoili jään reunalla. Olin edellisenä päivänä oppinut museossa, että mursujen pääravintoa ovat pienet simpukat, joita se kaivelee merenpohjasta isoilla torahampaillaan. Se imee simpukan sisukset herkillä huulillaan ja sylkäisee kuoret pois. Mielikuva karskista jättiläisestä syljeskelemässä pikkuisia simpukankuoria syöpyi välittömästi mieleeni, ja aloin heti tuntea sympatiaa mursuja kohtaan!\nTuohon jään reunalle voi kuvitella jääkarhun. Ruokailupaikasta en ehtinyt saada hyvää kuvaa.\nKäännyimme takaisin kohti Longyearbyeniä. Laivan moottorista alkoi kuulua yskähtelyä, ja se tuntui sammuvan tuon tuostakin. Jotenkin kuulosti siltä, että kaikki ei ollut ihan kohdallaan. Samassa joukko filippiiniläisiä konemiehiä marssi jonossa konehuoneeseen. Kysyin laivaemännältä, mistä mahtoi olla kyse. ”Ihan pieni tekninen ongelma, ei huolta!” Niinpä tietenkin. Näinkö sitä jäädään jumiin keskelle hyhmeistä Grönlanninmerta?\nSiellä on mursu!!\nMursu puhaltaa vettä.\nLaiva tuntui etsivän reittiä takaisinpäin. Ilmeisesti tuloväylä oli ehtinyt jäätyä, eikä laiva saanutkaan väylää auki, vaikka yritti keulalla pökkiä jään reunoja. Siinä sitten pyörimme hitaasti ympäri arktista vuonoa, ja ilta alkoi saapua. Toivoin, että sysselmannen olisi vielä lähettyvillä…\nVihdoin kulkukelpoinen väylä löytyi, ja puksutimme kohti Longyearbyeniä huomattavasti hitaammin, kuin tulomatkalla. Illan jo hämärtyessä saavuimme takaisin pari tuntia alkuperäisestä aikataulusta myöhässä. Loppu hyvin, kaikki hyvin! Piskuinen kyläpahanen tuntui valtavalta metropolilta, kun oli tuijottanut koko päivän jääerämaata, jonne ihminen on tuskin koskaan jalallaan astunut. Oli huojentavaa astua maihin ja painella lämpimään sänkyyn yöksi! Viimeisenä päivänä olisi edessä enää ihan pieni vaellusretki hotellimme takana kököttävälle kukkulalle.\nHuh, pääsimme avovedelle!\nTuntui huojentavalta nähdä Longyearbyen!\nBillefjorden Huippuvuoret Longyearbyen päiväristeily Pyramiden risteily Svalbard vuono\n16 Responses to "Talvinen päiväristeily Huippuvuorilla: Billefjorden"\nmarraskuu 18, 2018 20:44\nKiinostavaa, jos tuosta arktisesta erämaasta löytyisi tipi.Huippis on tunnettu eksoottisista tipuista, kuten tiiralokeista tai pikkuruokeista, mutta ehkä ne olivat tuolloin eteläisemmillä leveyksillä.Tundraurpiaisia ainakin on ja kiirunoita, mutta ilma on tietysti haastava mihinkään tarkkailuun.\nmarraskuu 19, 2018 17:02\nIhan varmasti tuolla riittää kiinnostavia lintuja, jos vain kykenee niitä viimalta tarkkailemaan. 😀 Kesä lienee parempaa aikaa lintubongailuun. Majatalomme takana asusteli kuulemma naali, mutta senkin näkeminen on ilmeisen hankalaa, kun on niin hyvin maastoutuva eläin.\nmarraskuu 19, 2018 16:16\nPalelen kun jo ajattelenkin laivaretkeänne mutta maisemat ovat kohdallaan. Mahtoiko se mursu olla ainoa näkemänne eläin?\nmarraskuu 19, 2018 17:06\nLaivaretken aikana taisimme nähdä jokusen hylkeen, mutta muuten oli hiljaista. Olen surkea lintujentunnistaja, mutta jotain siivekkäitäkin siellä lenteli. Maissa näimme runsaasti Huippuvuorten poroja, joilla on todella lyhyet jalat. Niitä hengaili ihan kaupungin laitamilla talojen vieressä. Lämmennyt sää on tuonut poroillekin uuden ongelman: kun lumen sijaan onkin joka paikassa vain liukasta jäätä, porot katkovat helposti jalkojaan ja kuolevat sitten siihen. Jotenkin surullista… Naaleja asustelee myös kaupunkia ympäröivillä rinteillä, mutta niitä on todella vaikea havaita.\nmarraskuu 19, 2018 23:13\nUpeita kuvia! Sama tuli mieleen kuin Fammo Matkalla, että palelee, näyttää todella kylmältä. Varmasti hieno, kerran elämässä kokemus.\nmarraskuu 20, 2018 22:30\nOli muuten jännä se kylmyys – ei yhtään vastannut sitä, mihin Suomessa on tottunut samalla mittarilukemalla. Silloinkin, kun ei tuntunut ollenkaan tuuliselta ja mittari näytti jotain -15c olikin yhtäkkiä naamassa paleltumia.\nmarraskuu 21, 2018 21:26\nVau, mikä paikka. Aivan upeaa, ja vielä mursuja. Katsoin tässä joku aika sitten dokumentin Huippuvuorista. Näytti jääkarhuvaara todelliselta..aika hurjaa, mutta niin hienoa!\nmarraskuu 24, 2018 13:26\nKyllä se villi luonto siellä iskee tosiaan tajuntaan aika paljon kovempaa kuin esim. Lapissa… 😀 Norjalaiset tekee hienoja luontodokumentteja, minäkin innostuin niiden perusteella Huippuvuorille lähtemään!\nmarraskuu 22, 2018 14:11\nWau upean näköistä! Varmasti hieman orpo ja avuton olo saattaa iskeä tuolla keskellä jäätikköä😅Tuollaiselle risteilylle olisi kyllä hienoa joskus päästä!\nmarraskuu 24, 2018 13:27\nJep, tuli jäänmurtajia ikävä. Onneksi sitä meripelastusharjoitusta tuli seurattua, niin oli edes hiukan turvallisempi olo!\nmarraskuu 24, 2018 11:07\nIhastuttavan näköistä! Olen miettinyt kyllä matkaa Huippuvuorille. Grönlanti ainakin ihastutti aivan hurjasti. Jumissa oleminen keskellä jäätä kuulostaa kyllä kokemukselta, joka saattaisi alkaa aiheuttaa pientä pakokauhua. :O\nmarraskuu 24, 2018 13:28\nGrönlanti kiehtoo minua myös tosi paljon, mutta lentohinnat sinne ovat toistaiseksi olleet ulottumattomissani. Huippuvuorilta puuttuu alkuperäiskulttuuri, mutta saman kaltaisia luontoelämyksiä varmasti saa!\nmarraskuu 24, 2018 15:49\nNyt on maisemat kohdallaan! Ihan mielettömät näkymät, tuollaiselle risteilylle saattaisin itsekin suunnata, kerrostalon kokoiset paatit eivät ole koskaan houkutelleet, mutta lumiset vuoret ja jäiden keskellä seilaaminen olisi varsin jännittävä vaihtoehto (kunhan laiva pysyy kunnossa).\nmarraskuu 25, 2018 09:47\nHuikeat maisemat ja mikä laivaseikkailu! Noihin maisemiin en kyllä kyllästyisi itsekään, arktisista olosuhteista huolimatta. 🙂\nmarraskuu 25, 2018 10:39\nNoissa karuissa lumimaisemissa on kyllä jotakin pysäyttävän kaunista, ja voin kuvitella miltä auringonlasku onkaan tuolla näyttänyt. Kun olin Etelämantereella, siellä kyllä tajusi hyvin konkreettisesti luonnon voiman, kun yhdessä yössä saattoi olla laivan reitti jäätynyt umpeen ja täytyikin kääntyä muualle. Pohjoisen pallonpuoliskon vastaavat maisemat olisi kyllä mahtavaa päästä vielä näkemään!\nmarraskuu 25, 2018 14:34\nMä en kestä! Sun postauksen myötä ei kyllä tyydyttynyt mikään matkanjano kyseiseen paikkaan, vaan Huippuvuori-kuume vain paheni entisestään <3 Upeita maisemia ja kuvia!


Pappadiippa: Kolmeakymppiä kohden\nNeljännes vuosisatainen täynnä. Tänään sitä ollaan jo lähempänä kolmekymppisiä kuin kaksikymppisiä. Muutama vieras poikkesi ja kakkuakin saivat. Kiitos heille, kylässä saa aina käydä.\nKakkua saivat syödäkseen myös työtoverit. Haikeita jäähyväisiä jätettiin, takaisin palaamisesta puhuttiin, kauniita sanoja kuultiin ja loppupäivästä vedet silmissä naurettiin, hiukan itkettiinkin. Kuusi vuotta sitten aloitin talossa muutaman päivän sijaisuudella ja samassa paikassa olen edelleen. "Juniori" on ehtinyt hoitaa jo satoja lapsia, saanut maailman parhaan pohjan työhön ensimmäisten vuosien yhteistyöstä jo eläköityneen konkarin kanssa, kokenut raskaan, vaativan ja erittäin opettavan kevään isompien lasten parissa.\nSeuraavat puolivuotta, todennäköisesti vuodenkin äidin rakkautta ja lämpöä tarvitaan kipeimmin kotona. Tulen taatusti kaipaamaan aikuisia kontakteja ja yhteenkuuluvuutta työtiimin kanssa. Kiitän jokaisesta päivästä työssäni, huonoistakin. Heikot hetket kasvattaa, hyvistä saa voimaa.\nMaija 27. kesäkuuta 2014 klo 0.17\nOnnee neljännesvuosisadasta! :-)\nJohanna R. 27. kesäkuuta 2014 klo 7.23\nKiitos! Tai no ei kai tässä niin kiitteleminen enää ole ;)\nMaarit Dahl 28. kesäkuuta 2014 klo 19.08\nVoi miten kauniita kukkia oot saanu. :)\nJohanna R. 28. kesäkuuta 2014 klo 21.50\nNe ei liene kauan kauniina pysyvän mun käsittelyssä ;)


Mistä tietää minkä ikäisille lapsille kirjoja voi lukea? Haluaisin lukea 7 vuotiaalle tyttärelleni fantasiakirjallisuutta, mutta en tiedä mitä esim… | Kysy kirjastonhoitajalta\nMistä tietää minkä ikäisille lapsille kirjoja voi lukea? Haluaisin lukea 7 vuotiaalle tyttärelleni fantasiakirjallisuutta, mutta en tiedä mitä esim. Dragonlance-sarjan kirjat sisältävät? Onko siis jossain nähtävillä ikäsuosituksia vai pitääkö kirjat lukea ensin itse?\nTäsmällistä vastausta kysymykseesi on mahdotonta antaa jo siksikin, että lapset kehittyvät eri tahtiin. Omalle lapselleni en lukisi Dragonlance-kirjoja, vaan ottaisin jotain kevyempää, esim. Spiderwickin kronikoita, Narnia-kirjoja tai vaikkapa Kate McMullanin Lohikäärmeakatemiaa. Vanhemmista kirjoista esim. Jane Natalie Priorin Lili Väkevä-kirjat sopisivat hyvin, samoin Eva Ibbotsonin iki-ihanat klassikot, joita on paljon.\nSadun ja fantasian raja on liukuva. Hyviä saturomaaneja on paljon, esim. Sebastian Lybeckin Latte-siilistä kertovat kirjat, Riikka Jalosen Nokikätkön ritarit-sarja sekä Timo Parvelan Maukka ja Väykkä-kirjat. Ainakin Latte-siilin seikkailut istuvat mielestäni täysin fantasiakirjan formaattiin, sillä niissähän yksinäinen sankari avustajineen pelastaa maailman kuten fantasiakirjoissa yleensäkin käy.\nSuomalaisista tekijöistä mieleen tulee esim. Marja Luukkonen, jonka kirjoittamista fantasioista olen itse pitänyt. Samoin Ritva Toivolan kirjat soveltuvat mielestäni hyvin tähän tarkoitukseen, ehkä Reeta Aarniokin menisi jo.\nMyös eri kirjastot tekevät lukudiplomeja. Ne selviävät usein jo Google-haulla, myös Kirjastot.fi-sivuston kautta voi löytää suosituksia. Erittäin hyvä ja laaja sivusto on osoitteessa: www.fi.risingshadow.net, mutta tämä sivusto esittelee fantasiakirjallisuutta laajalti, siis myös aikuisten kirjoja. Kirjammon Sivupiiristä löytyy myös hyviä vinkkejä, https://www.kirjasampo.fi/fi/sivupiiri


Tutkinta | Poliisirikollisena\nArchive for the ‘Tutkinta’ Category\nHarva rikos selviää\n25.3.2012 Kommentointi poissa käytöstä\nRikostutkinnan tuloksissa isot\nPääkaupungissa jää suhteessa eniten omaisuus- ja väkivaltarikoksia selviämättä. Tutkinta on helpompaa pienillä paikkakunnilla, joissa poliisi tuntee oman kylän väen.\nHelsingin poliisi ei ole viime vuosina pystynyt selvittämään yhtä suurta osaa väkivalta- ja omaisuusrikoksista kuin muut poliisilaitokset.\nHS:n tekemän tilastoselvityksen mukaan pääkaupungin rikostutkijat ratkaisivat vuosina 2009–2011 vain joka neljännen niin sanotun pimeän väkivaltarikoksen, jossa syyllinen ei jäänyt rysän päältä kiinni tai uhri ei osannut nimetä syyllistä poliisille.\nHelsingin selvittämisprosentti oli maan huonoin.\nMuiden poliisilaitosten alueilla väkivallantekijät joutuivat selvästi Helsinkiä useammin vastuuseen teostaan, sillä kaikkien poliisilaitosten keskimääräinen selvittämisprosentti oli 40,2.\nMyös omaisuusrikosten selvittämisprosentti oli Helsingissä maan heikoin. Omaisuusrikosten kohdalla poliisilaitosten väliset erot eivät kuitenkaan olleet yhtä suuria kuin väkivaltarikoksissa.\n”Emme tietenkään voi olla tyytyväisiä noihin lukuihin”, toteaa Helsingin poliisilaitoksen rikososaston päällikkö Jouko Salo.\nHelsingin huonot selvitysprosentit johtuvat Salon arvion mukaan suurelta osin siitä, että pääkaupungissa tapahtuu selvästi enemmän rikoksia kuin minkään muun poliisilaitoksen alueella.\nEsimerkiksi koko maan omaisuusrikoksista yli viidennes kirjattiin Helsingissä.\n”Pärjäämme vertailussa muiden maiden pääkaupunkeihin, mutta vertailu tämän maan muihin alueisiin tuo erilaisen lopputuloksen. Lähtökohdat meillä ja pienemmillä paikkakunnilla ovat hyvin erilaiset”, Salo toteaa.\nMyös Espoon, Vantaan ja Turun seutujen poliisit sijoittuivat omaisuus- ja väkivaltarikosten selvittämisprosenteilla mitattuna häntäpäähän.\nSen sijaan Tampereen seudulla poliisi onnistui selvittämään näitä rikoksia koko maan keskiarvoa paremmin.\nHelsingin poliisin rikososaston päällikkö Salo huomauttaa, ettei rikosten selvitysprosenteista voi tehdä johtopäätöksiä rikostutkijoiden ammattitaidosta.\n”Helsingin tutkijaporukka on ammattitaidoltaan ihan valtakunnan kärkeä. Se pystyy hoitamaan suurimmat ja vaikeimmat jutut. Niistäkin tulee tilastoihin vain yksi viiva, vaikka niiden selvittäminen vaatii paljon töitä”, hän sanoo.\n”Pienempiä, ihan tavallisia juttuja emme pysty selvittämään kaikilta osin riittävän hyvin. Niiden määrä on erittäin suuri.”\nOmaisuus- ja väkivaltarikosten selvittämisprosenteilla mitattuna Koillismaan poliisilaitos on viime vuosina ollut valtakunnan ehdotonta kärkeä.\n”Meillä on se suuri etu, että pienen poliisilaitoksen alueella rikostentekijät ovat helpommin tunnistettavissa kuin ison laitoksen alueella. Tekijät ovat yleensä oman kylän väkeä”, kertoo poliisipäällikkö Esa Heikkinen.\nSeksuaalirikosten tutkinnassa Koillismaan poliisilaitos oli selvitysprosentilla mitattuna maan huonoin. Tosin pimeitä seksuaalirikoksia kirjattiin siellä kolmessa vuodessa vain yhdeksän.\nPimeiden rikosten selvittämisprosentit tulivat vasta julki\nPoliisilaitoksia karsittiin vuoden 2009 alussa 90:stä 24:ään. HS:n selvitys koskee kolmea uudistuksen jälkeistä vuotta.\nMukana ovat vain niin sanotut pimeät omaisuus-, väkivalta- ja seksuaalirikokset, jotka poliisi on selvittänyt omalla tutkinnallaan.\nNiitä tapauksia ei ole mukana, joissa syyllinen on jäänyt kiinni rikospaikalla tai poliisi on saanut tiedon syyllisen henkilöydestä ennen tutkintaa.\nPoliisi ei ole ennen tätä kevättä kertonut pimeiden rikosten selvittämisprosentteja, vaikka on seurannut niitä kauan.\nHS kertoi viime viikon lauantaina, että poliisi on vuosina 2000–2012 selvittänyt omalla tutkinnallaan vain joka kymmenennen omaisuusrikoksen, 41 prosenttia väkivaltarikoksista ja 44,6 prosenttia seksuaalirikoksista.\nHELSINGIN SANOMAT 25.3.2012\nKategoriat:MUUT POLIISI ASIAT, Tutkinta Avainsanat: Espoo, Helsinki, Jouko Salo, rikostutkinta, Turku, Vantaa\nPoliisi tuli kahvioon aseen kanssa, vartija kuoli\n3.1.2012 1 kommentti\nTekoa tutkitaan nyt törkeänä kuolemantuottamuksena ja vaaran aiheuttamisena. Poliisimiehen epäillään aiheuttaneen vakavan hengen tai terveyden vaaran kahdelle toiselle poliisimiehelle.\nJoulukuussa Pudasjärven poliisiaseman vartijan kuolemaan johtaneen tapahtuman esitutkinta on edennyt.\nKuulusteluissa on selvinnyt, että rikoksesta epäilty poliisimies oli osallistunut aseenkäsittelyharjoitukseen siten, että ase oli ollut tyhjä ja varustettuna latauksenestopuikolla.\nHän oli harjoituksen päätyttyä siirtynyt muiden harjoitukseen osallistuneiden kanssa poliisiaseman kahvioon.\nTässä yhteydessä hän oli saattanut aseensa jälleen toimintakuntoiseksi. Toiset paikalla olleet eli kaksi poliisimiestä ja yksi vartija olivat jatkaneet aseen käsittelyharjoitusta kahviossa edelleen tyhjillä, toimintakunnottomilla aseilla.\nRikoksesta epäilty poliisimies oli päättänyt uudelleen liittyä harjoitteluun mukaan, jolloin hän oli vetänyt aseen kotelosta, ja hänen aseensa oli lauennut kohtalokkain seurauksin.\nKategoriat:Epäily, POLIISIN TEKEMÄT RIKOKSET, Tutkinta Avainsanat: aamulehti, ampui, kuolemantuottamus, törkeä huolimaton menettely, tuottamuksellinen virkavelvollisuuden rikkominen, vaaran aiheuttaminen, vanhempi konstaapeli, virka-ase\nSupon toimista alkaa rikostutkinta\n6.9.2011 Kommentointi poissa käytöstä\nSuojelupoliisin työntekijäänsä kohdistamista toimenpiteistä aloitetaan rikostutkinta.Rikostutkinnassa selvitetään, rikottiinko Suojelupoliisissa lakia kun Supossa työskennelleen ylitarkastajan kulkuoikeuksia rajoitettiin merkittävästi sekä hänen pääsynsä estettiin tärkeisiin poliisirekistereihin.\nSuojelupoliisin rikostutkinta kohdistuu ylitarkastajan esimieheen Supon osastopäällikköön. Hänen epäillään toimineen lain vastaisesti, koska hän poisti vuonna 2010 alaiseltaan yllättäen merkittävästi kulkuoikeuksia Suojelupoliisin tiloissa. Myös ylitarkastajan pääsy tärkeisiin poliisirekistereihin estettiin, jolloin ylitarkastaja ei voinut tehdä työtehviään Supossa.\n– Nämä olivat rajuja toimenpiteitä, joilla ylitarkastajan kulkua ja tietokoneelle pääsyä rajoitettiin hänen työpaikallaan, sanoo kihlakunnansyyttäjä Tapio Mäkinen Länsi-Uudenmaan syyttäjänvirastosta.\nKoska rikoksesta epäilty on poliisi, niin tutkinnan aloittamisesta päätti kihlakunnansyyttäjä, joka myös johtaa rikostutkintaa.\nSuojelupoliisissa tapahtuneita toimenpiteitä edelsi Suomen Kuvalehden juttu, jossa ylitarkastaja oli kertonut häneen kodistuneesta pitkään jatkuneesta työpaikkakiusaamisesta Suojelupoliisissa.\nKategoriat:Epäily, Lain "rajoilla", MUUT POLIISI ASIAT, POLIISIN TEKEMÄT RIKOKSET, Tutkinta Avainsanat: poliisirikos, suojepoliisi, työpaikkakiusaaminen\nPoliisi kolaroi hälytysajossa – mies kuoli\n5.11.2010 Kommentointi poissa käytöstä\nTuusulassa keski-ikäinen mies kuoli poliisiauton ja henkilöauton kolarissa.\nOnnettomuus sattui Fallbackintien ja Tuusulanväylän risteyksessä. Hälytysajossa ollut poliisiauto ajoi Tuusulanväylää pohjoiseen, kun liikennevaloissa oikealta kääntyi henkilöauto Tuusulanväylälle. Poliisiauto törmäsi keskelle auton kylkeä.\nAutoa kuljettanut keski-ikäinen mies kuoli onnettomuudessa. Poliisiautossa olleet kaksi miespoliisia loukkaantuivat lievästi.\nPoliisi jatkaa onnettomuuden tutkintaa. Asiaa tutkitaan kuolemantuottamuksena ja törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena.\nKategoriat:Epäily, MUUT POLIISI ASIAT, POLIISIN TEKEMÄT RIKOKSET, Tutkinta Avainsanat: hälytysajo, kolari, kuolemantuottamus, torkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen\nAlkoholi aiheuttaa useimmat poliisin viraltapanot, vakavia rikoksia erittäin harvoin\n2.2.1990 Kommentointi poissa käytöstä\nAlkoholin väärinkäyttö ja sen seuraukset ovat yleisin syy poliisin erottamiseen virasta. Myös rikokset ja vakavat väärinkäytökset johtavat vuosittain muutamaan viraltapanoon. Vakavia rikoksia tapahtuu erittäin harvoin.\nPoliisin tekemä Sipoon postiryöstö on lajissaan ensimmäinen Suomessa. Ruotsissa ja Tanskassa tunnetaan vastaavia tapauksia.\nRyöstäjäpoliisi pidätettiin torstaina virantoimituksesta ja hänen irtisanomisestaan on tehty esitys Uudenmaan lääninhallitukselle.\nPoliisin kesäkuinen ammuskelu Lahdessa on edellinen poliisin tekemä vakava rikos ennen Sipoon postiryöstöä. Humalassa ollut lahtelainen vanhempi konstaapeli riitaantui nakkikioskin jonossa ja ampui jonossa etuillutta miestä kohti. Järjestyspoliisin konstaapeli oli ollut aseeton, mutta noutanut riitelyn jälkeen aseen poliisiasemalta.\n47-vuotiasta miestä syytettiin tapon yrityksestä, sillä luoti hipaisi uhrin päätä. Konstaapeli tuomittiin sakkoihin ja viralta pantavaksi.\nParhaillaan keskusrikospoliisi tutkii Helsingin rikospoliisin pankkijaoksen komisarion tiliepäselvyyksiä. Komisariolla oli käyttöoikeus tiliin, jossa säilytettiin tutkinnan yhteydessä takavarikoituja rahoja.\nEpäselvyyksien uskotaan liittyvän KOP:n kavallusrahojen palauttamiseen. Tilin kautta kulki 28 miljoonaa Bangkokista palautettuja rahoja.\nPankkijaosta epäillään toisestakin epäselvyydestä. Tapaus on syyteharkinnassa. Kyseessä on helsinkiläisen ylilääkärin tekemä miljoonaluokan pankkipetos. Lääkäri oli nostanut pankeista rahaa vekseleillä ja väärentänyt takaajiksi tuttaviensa nimiä. Pankkijaoksen konstaapeli jätti asian tutkimatta.\nPari vuotta sitten poliisipukuinen mies sieppasi pankin rahasalkun Helsingin keskustassa. Ryöstöä ei vielä ole selvitetty eikä tiedetä oliko tekijä todella poliisi.\nHelsingin Sanomat – Kotimaa – 2.2.1990\nKategoriat:Epäily, Lain "rajoilla", Muu hölmöily, MUUT POLIISI ASIAT, POLIISIN TEKEMÄT RIKOKSET, Syyte, Tuomiot, Tutkinta Avainsanat: alkoholi, ampuminen, irtisanominen, oikeus, postiryöstö, rikospoliisi, sakot, tuomio, viraltapano, virkarikos


Artokin voi syksyllä käydä tsekkaamassa miltä näyttää sähly Urhea-hallissa https://salibandy.fi/fi/uutiset/maajoukkue-pelaa-uudessa-urhea-hallissa-naisten-ruotsi-ottelut-syyskuussa-helsingissa-ja-porvoossa/?fbclid=IwAR0dlyqWb4JLxq2c-KHuPzJ9l6ri97Owi9UOwMVFWwpdu0FmJf0naTrksbU\ntiistai klo 21:01\nMe ollaankin urheiluhullua kansaa vain jossain harhaisissa kuvitelmissa. Ei meillä ole laajamittaisesti seurakulttuuria tai kiintymystä paikallisiin seuroihin. Ei meillä ole laajaa joukkoa omalla rahalla kausikortteja ostavia seurojen kannattajia, joille pelipäivä on juhlapäivä ja myös...\nEipä tuo kovin vanha halli ole, kun vasta elokuussa 2021 taidettiin ottaa käyttöön eli kovin paljon ei olisi edes ehtinyt pelata. Tuolta lisätietoja: https://urhea-halli.fi/ Sinälläänhän tuolla voisi varmaan sählyliigaa pelailla kunhan vaan maton levittää ja katsomon kapasiteetti varmaan...\nHitsi kun fanitin kovasti United nelosta, mutta ei oikein riittänyt. Ei tosin ole aavistustakaan kuka mistäkin on Tammelaan asti raahautunut, mutta silti täällä nelosen fanipaidassa nelosta kovasti kannustettiin.\nVuoden 2022 MM-kisat pelataan Sveitsissä - ajankohta vaihtuu\nJos nyt pelattaisiin liiton alainen virallinen peli niin voisiko Aaro Astala pelata: a) Heimossa b) Lerssissä\nIlmeisesti joku neropatti jossain haluaa, että lajin MM-kisoilla ei ole enää mitään tekemistä lajin kanssa ja ettei MM-kisoissa kohtaa lajin kansainväliset huippumaat. Irvokasta on, jos tällaisia huumorihöntsiä markkinoitaisiin Salibandyn MM-kisoina.\nEikös toi Lund nyt ole SSV:n kasvatteja? Ja onhan Lund Erän omiin poikiin verrattuna sellainen kentällisen X-factor, joita ei Erän omasta junnuputkesta tule ulos? Mutta joo nimen muutos takaisin Eräksi sopisi enemmän kuin mainiosti, jos ja kun ilman kallispalkkaisia tähtiä omilla pojilla...\nKyllähän Heimo pelissä roikkui mukana, mutta summerin soidessa eroa oli taas se maali tai pari. Lauantain tapaan Erän ykkönen oli Heimon ykköstä parempi ja maalivahtipeli meni tässäkin pelissä Erälle.\nEnsin näytti että Oilersin liigaykkönen nappaa ronssit Espooseen, mutta Clasun liigaukot olivat Oilersin liigaukkoja parempia ja käänsivät pelin lempääläisille pelimiesten kympillä ja jatkoerässä. Finaalissa Inkkaritkin pyristeli mukana, mutta kävi vähän kuin Oilersille välierissä että Ojala...\nLeppävaaran urheiluhalli ja Opinmäen liikuntahalli ainakin. Molemmissa lattiana on parketti eli paremminhan sopivat koripalloon kuin sählyyn tai sitten pitää pitää mattotalkoita. Enemmän toki Espoossakin on koripallolle ja sählylle julkisia tiloja kuin jääkiekolle. Espoollahan taitaa olla tällä...\nMahtaako edes se mämmin syöjä Kurikassa hämmästyä tästä? Onneksi ei tarvitse olla kummankaan puolella vaan voi laittaa popcornia tulemaan ja odottaa seuraavaa jaksoa.\nAika kesyltähän tuo Family näyttää ilman liigalaisia ja Inkkarit taas tuntuu olevan sitkeä kuin koulun tilliliha. Tiipiillä varmaan toivotaan että mestaruusjuhlat menevät huomisen pelin edelle.\nNiin ovatkin ja tässähän otettiin mukaan keskusteluun R. Kainulainen ja en pikaisella haulla löytänyt että Kainulaiselle olisi vanhoista synneistä johtuen isketty lisää pelikieltoa. Kendon puolella tämä käytäntö on kaikkein luettavissa täältä 37 § https://liiga.fi/liiga/kurinpitosaannot Säbän...\nJääkendon puolellahan on linjattu, että vanhoista synneistä saa ns. uusijalisää ja jos sitä sitten annetaan, niin se päätöksessäkin mainitaan. Ja jos nyt joillekin aina sattuu ja tapahtuu, niin tokihan sitä on syytä isompaa kakkua uusijoille antaa.\nSolidsportin tallenteessa ajassa 54:47. Joillekin pelaajille sitä tuntuu sattuvan noita pääosumia osuvana osapuolena enemmän kauden aikana kuin toisille. En tiedä mitä punapaitainen kaksikko siellä katseli, mutta eivät ainakaan peliä. Jos tämä pelaaja pelaa maanantaina ja sama tuomarikaksikko...\nEi oikein voi nauttia, kun toisaalta toivoisi että lempääläisten dynastia murtuu, mutta nokialaisille ei voi toivoa voittoa. Pitää siis katsella tietäen että lopulta harmittaa.\nKivilehto pelaa ja mussuttaa tapansa mukaisesti.\nYmmärrän hyvin, että varsinkin Classicille pääsy finaaliin ja finaalisarjan hallivaatimukset tulivat kovin yllättäen eikä voinut olettaa, että olisivat voineet asiaan valmistautua muutenkin kuin varmistamalla poikkeusluvan Alakiventien konttoriltaan. Tokihan Nurmisen touhut ovat tarjonneet...


Omenakori, Torpan Tarinat® -postikortti, A6 (10 kpl) – Koppa - Paperisilppurin verkkopuoti\nKoti › Syksy - Autumn › Omenakori, Torpan Tarinat® -postikortti, A6 (10 kpl)\nLähetä postikortissa tuulahdus torpan syksystä ja sadonkorjuusta. Illan hämärässä viileydessä omenat tuoksuvat torpan pihapiirissä. Kypsimmät on jo poimittu taatan tekemään pieneen koriin lapsia varten. Joku omenista saattaa sujahtaa koulureppuunkin.\nKortin taustapuolella kerrotaan torpan syysomenoista suomeksi ja englanniksi. Kortti tukevaa suomalaista kartonkia, tausta mattapintainen. Mukavana yksityiskohtana pyöristetyt kulmat. Torpan Tarinat® -postikorteilla on Suomalaisen Työn Liiton Avainlippu, ne ovat täysin suomalaista työtä.\nKortin kuvassa omenasatoa taatan tekemässä pikkukopassa Siikaisten Pyntäisten kylässä. Kuva: Ingela Nyman\nApple Basket, Croft House Tales postcard, A6


Matka myytiin liian halvalla - Kuluttaja.fi\nMatka myytiin liian halvalla\n14.6.2017 | Hinta / Matkailu / Vapaa-aika, harrastukset\nAsiakkaat varasivat matkan Australiaan. Jälkeenpäin he vaihtoivat matkakohteeksi Havaijin ja Los Angelesin. He maksoivat matkatoimiston vaatiman lisämaksun, 1 064 euroa per henkilö. Myöhemmin matkatoimisto vaati heitä maksamaan vielä 574,50 euroa henkilöltä. Matkustajat maksoivat myös sen.\nMatkatoimisto oli erehdyksessä ilmoittanut asiakkaille ensin väärän hinnan. Hintojen ero ei ollut niin suuri, että matkustajien olisi pitänyt epäillä sitä. Matkatoimisto oli tehnyt virheen, joten sen piti palauttaa kummallekin asiakkaalle 574,50 euroa.


Lähetetty 12.12.2017 Kirjoittaja luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä\tpäällä Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä\npuhelinseksi numerot bb inka porno, videot. Legit Dominatrix Tissit, sisän, tampere - Italialainen Maija Prusti - Massage Service Nuorten deitti thai hieronta hinta Mällit sisän of the app. Hieronta riihimäki thai hierontaa tampere suihinotto tekniikka. Jyväskylä huoria tampereella venäläisiä naisia alasti mervi näytä tissit. Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta alaston sisän, tampere.\nVahva Kivuton: Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä\nIlmaiset Porno Videot Porno - m:sta löydät suomen suurimman kokoelman ilmaisia seksivideoita. Hieronta-aukioloaikani sijoittuu viikonlopulle ja iltoihin, jotta sinun ei tarvitsisi joustaa menoistasi arkena. Pastovan netvrdne, trvale krémová konzistence. Tämä viesti on lähetetty Sex seksiseuraa julkaistu. Otan jokaisen asiakkaani vastaan yksilönä. Olen valmentanut ja hieronut eri liikuntataustaisia henkilöitä toimistotyöntekijöistä hoitajiin sekä pitkän matkan juoksijoista rugbyn pelaajiin. Seksitreffit mies gay etsii omakuva seksi Mies etsii miestä, johon ei ehkä muuten törmäisi. Joka toinen meistä myöntä varmasti joskus kiireessä napanneensa likaiset tai vain vähälle käytölle jäneet alushousut pyykkikorin pältä jalkaansa.\nHieroja ja Personal Trainer: Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä\nMehiläinen ajanvaraus forum aisuri 637\nluonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä Tänän 06:48, alphaPorno ruskeaverikkö, luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä suihin otto, luonnollinen, itsetyydytys, takaapäin, parinvaihto, eroottinen, hD, mommy sinks a dildo into her sexy bald pussy. Olin Jonin kunto- ja ravitsemusvalmennuksessa, jossa hän piti jämäkän ystävällisellä otteella minut hommassa tiukasti kiinni. Lisäksi autan minimoimaan treenaamisesta seuraavat kiputilat. Eroottinen hieronta espoo riihimäki thai hieronta / Treffit herkku Seksi vantaa thai. High definition -videon laatu ja täydellinen änentoisto Nuorten deitti thai hieronta hinta äni syö sinut kauneimpien seksuaalisten unelmien maailmaan.\nEscort girls thai hieronta helsinki kallio Lahti thai hieronta seksikaupat helsinki\nHelsinki sex massage gangbang in hannover 890\nLuonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä Paikka sukupuoli cum sisään vaasa\nKauneushoitola Luonnonlumo - Kauneushoitola: Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä\nSex ilmainen lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot mummon isot tissit naisten itsetyydytys videot 357, mummon isot tissit naisten itsetyydytys videot. Jos seksitreffit mies gay etsii omakuva seksi olet 18v täyttänyt voit tirkistellä muiden lähettämiä alastonkuvia ja seksikuvia. Niiden kehittäminen onkin sitten toinen juttu, sillä sitä varten tarvitaan optimaalinen suorituskyky. Hieronta - erotic thai massage, Seksitreffit Helsinki Eroottinen hieronta - Eroottinen Kauniainen Todellinen Onnellinen Lopetus Hieronta Suudella - Läimäys Hieronta - erotic thai massage, Seksitreffit pk- seuraa tarjoavat kielletty, seksiseuran haku Seksitreffit. DVD med den populära Boxertraktorn! Varaa aika hierontaan tai valmennukseen ota yhteyttä alla olevan lomakkeen alla lupaan vastata sinulle sähköpostitse vuorokauden sisällä. Latex shemale badoo treffit / Voksen joensuu Badoo treffit sybian homoseksuaaliseen / Homo prostituoituja Dildon korvike shemales vaimon orgasmi sihteeriopisto seksiseuraa homo lohja eroottisia tarinoita turku seksi seuraa aikuisviihde dvd. Olen työskennellyt myös kansainvälisesti jäkiekkoilijoiden kanssa sekä kouluttautunut kansainvälisesti. Jokainen tapaaminen sisältä haastattelun, tutkimisen, harjoitteet sekä seurannan ja on siten yksilöllinen. Toimipisteeni sijaitsee Jyväskylän keskustassa, osoitteessa Kilpisenkatu.\n0 ajatuksia “Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä”\nluonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä päällä Luonnollinen onnellinen lopetus hieronta ruskeaverikkö sisään jyväskylä


Rakennuksen sähköenergiankulutuksen tavoitearvot - PDF\nDownload "Rakennuksen sähköenergiankulutuksen tavoitearvot"\n1 VTT TIEDOTTEITA MEDDELANDEN RESEARCH NOTES 1756 Rakennuksen sähköenergiankulutuksen tavoitearvot Jari Shemeikka, Risto Kosonen, Patrick Hoving & Päivi Laitila VTT Rakennustekniikka Hannu Pihala VTT Energia Tuomas Laine Ins.tsto Olof Granlund Oy a Summamittaus Rakennuksen tarvitsemat palvelut Laitteiden kulutusluokittelu Tavoitekulutus Seuranta ja vertailu a VALTION TEKNILLINEN TUTKIMUSKESKUS ESPOO 1996\n2 ISBN ISSN Copyright Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) 1996 JULKAISIJA UTGIVARE PUBLISHER Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT), Vuorimiehentie 5, PL 2000, VTT puh. vaihde (90) 4561, telekopio Statens tekniska forskningscentral (VTT), Bergsmansvägen 5, PB 2000, VTT tel. växel (90) 4561, telefax Technical Research Centre of Finland (VTT), Vuorimiehentie 5, P.O.Box 2000, FIN VTT, Finland phone internat , telefax Tekninen toimitus Kerttu Tirronen VTT OFFSETPAINO, ESPOO\n3 Shemeikka, Jari; Kosonen, Risto; Hoving, Patrick;Laitila, Päivi; Pihala, Hannu & Laine, Tuomas. Rakennuksen sähköenergiankulutuksen tavoitearvot [Targeting values for building electric energy consumption]. Espoo 1996, Valtion teknillinen tutkimuskeskus, VTT Tiedotteita - Meddelanden - Research Notes s. + liitt. 9 s UDK 697: : Avainsanat energy saving, targeting values, electric appliances, electric energy, HVAC, heating, buildings, electricity consumption, non intrusive appliance load monitoring, undirect effects of electric energy, cooling TIIVISTELMÄ Sähköenergian kulutusarvioita laadittaessa ja kulutuksia seurattaessa käytetään yleisesti tunnuslukua, jossa kulutus jaetaan rakennustilavuudella. Tämä tunnusluku kuvaa huonosti rakennuksen sähköenergiatehokkuutta, koska kulutukseen vaikuttavat oleellisesti varustetaso ja toiminta. Tässä tutkimuksessa määriteltiin rakennuksen eri laiteryhmille kulutusluokittelut, joissa laiteryhmien kulutukset normitettiin niiden tuottamaa palveluyksikköä kohti. Luokittelut jaettiin seitsemään eri tasoon A:sta G:hen. Taso A edustaa energiaa säästävää tekniikkaa ja taso G energiaa tuhlaavaa. Kun tunnetaan rakennuksen varustetaso ja sen tarvitsemat palvelut sekä laiteryhmien luokittelut, voidaan sähkön kokonaiskulutuksen tavoitearvo laskea. Tutkimuksessa kehitettiin sähkölaitteiden kulutusseurantaan summamittausmenetelmää, jolla erillisten laiteryhmien kulutuksia voidaan seurata rakennuksen sähköpääkeskuksesta ilman erillistä laitekohtaista mittarointia. Seurannalla voidaan todentaa rakennuksen ja laiteryhmien todellinen energiatehokkuus. Sähkökuormien välillisiä vaikutuksia rakennusten lämmitykseen tarkasteltiin laskennallisilla ja tilastollisilla analyyseillä. Tehontarvetarkasteluissa havaittiin, että sähkökuormilla ei ole merkittävästi vaikutusta lämmitystehoon kuormien ja huipputehon eriaikaisuuden vuoksi. Energialaskelmissa havaittiin, että korkea kuormitustaso pienenentää sähkökuormien hyödyntämisastetta. Nykypäivän rakennuksissa laskennallinen sähkökuormien hyödynnettävyys lämmityksessä on asuinrakennuksissa noin 0,45-0,50 kwhlämpö/kwhsähkö sekä toimistorakennuksissa noin 0,25-0,45 kwhlämpö/kwhsähkö. Tilastollisissa analyyseissä havaittiin, että toimistorakennuksissa sähkökuormien hyväksikäyttöaste lämmityksessä oli 0,22-0,76 kwh lämpö /kwhsähkö. Asuinrakennusksissa sähkön- ja lämmönkulutuksen välinen riippuvuus ei ollut tilastollisesti löydettävissä. Tutkimuksessa tarkasteltiin sähkölaitekuormien välillisiä vaikutuksia ilmastoinnin jäähdytyslaitteiden mitoitukseen ja sitä kautta sekä ilmastoinnin tehontarpeeseen että energiankulutukseen. Toimistolaitekuormien välillinen vaikutus ilmastoinnin kokonaistehontarpeeseen on 0,40-0,50 Wjäähd /Wsähkö toimistolaitteiden sähkötehon muutoksesta. Ilmastoinnin jäähdytyksen sähköenergiankulutus kasvaa välillisesti yli 0,20 kwhjäähd/kwhsähkö toimistolaitekuorman lisäyksestä. 3\n4 Shemeikka, Jari; Kosonen, Risto; Hoving, Patrick;Laitila, Päivi; Pihala, Hannu & Laine, Tuomas. Rakennuksen sähköenergiankulutuksen tavoitearvot [Targeting values for building electric energy consumption]. Espoo 1996, Technical Research Centre of Finland, VTT Tiedotteita - Meddelanden - Research Notes p. + app. 9 p. UDK 697: : Avainsanat energy saving, targeting values, electric appliances, electric energy, HVAC, heating, buildings, electricity consumption, non intrusive appliance load monitoring, undirect effects of electric energy, cooling ABSTRACT There is generally used a statistic parameter in the buildings for electric energy consumptions, where the consumption value is divided by the volume of the building. This parameter describes poorly the electric efficiency of the building, because the electric energy consumption is influenced essentially by the amount of electric appliances and the activity level in the building. This report presents rating values for the different electric appliances in the building. The rating values were normalized to service unit of the electric appliance. The rating values were divided to seven different levels from A to G, where A means the energy efficient and G means the energy wasting consumption. After determining the amount of services needed in the building, the total electric energy consumption of the building can be calculated. A non intrusive appliance load monitoring system were developed for the electric energy consumption monitoring. This system can measure consumption values of the electric appliances from the main distribution board of the building without individual metering. The actual electric energy efficiency of the building and appliances can be verified by the monitoring. The undirect effects of the electric energy to the building heating were studied both computational and statistically analyses. The electric loads didn t have very good significance for reducing the design heating power of the building, because the heating peak power and the gains are not normally simultaneous in the office buildings. In the heating energy level, the loads have some significance. The calculated electric energy utilize coefficient in heating was 0,45-0,50 kwhelectric/kwhheating for the residential buildings and 0,25-0,45 kwhelectric/kwhheating for the office buildings. The statistical analyses, which were made during the research, found out that, the electric energy utilize coefficient in heating was in average 48% for the office buildings. Statistical significance between the electric loads and heating energy consumption for residential buildings were not found. The undirect effects of the electric energy to the design of the building cooling system and to the power demand and the energy consumption of the air conditioning system were studied. The undirect effect of increasing the electric power of the office appliances increases the total power demand of the air conditioning system 40-50% of the appliance power change. The cooling electric energy use increases over 20% of the appliance electric energy increase. 4\n5 ALKUSANAT Tämä on kaksivuotisen ( ) RAKET- projektin " Rakennusten sähköenergian kulutuksen tavoitearvot " loppuraportti. Tutkimuksen kokonaistavoitteena oli kehittää menetelmä sähkölaiteryhmittäisten tavoitekulutusarvojen määrittämiseen ja sähkökuormien tunnistamiseen summamittauksella. Lisäksi tutkittiin sähkökulutuksen aiheuttamia välillisiä vaikutuksia lämmitykseen ja jäähdytykseen. Menetelmän avulla rakennuksen sähkön käytön optimaalinen ominaiskulutusarvo voidaan määrittää ja myös mitata. Tutkimuksessa koottiin olemassa olevaa tutkimustietoa eri sähkölaiteryhmien kulutuksesta ja energiansäästömahdollisuuksista sekä suoritettiin tarpeen mukaisesti sähkölaiteryhmien mittauksia. Eri laiteryhmien energiansäästömahdollisuuksia selvitettiin nykytekniikan ja tiedossa olevan uuden teknologian pohjalta sekä esitettiin kulutuksille tavoitearvoja. Projektiryhmään kuuluivat tutkijat Päivi Laitila (vuoden 1994 loppuun), Jari Shemeikka (vuoden 1995 alusta) ja Patrick Hoving (vuoden 1995 alusta) VTT Rakennustekniikasta. VTT Rakennustekniikan osuuteen kuului määritellä IVpuhaltimien, pumppujen ja kylmälaitteiden luokittelut sekä tarkastella sähkökuormien välillisiä vaikutuksia rakennusten lämmitykseen. Hannu Pihala VTT Energiasta kehitti summamittausmenetelmää. Toimistolaitteiden ja sairaalalaitteiden tarkastelut sekä sähkökuormien välillisten vaikutusten analyysit rakennusten jäähdytykseen teki Tuomas Laine Ins.tsto Olof Granlund Oy:sta. Tilastolliset analyysit sähkönkäytön vaikutuksista rakennusten lämmitykseen teki dipl.ins. Reijo Kara Tmi Reijo Kara :sta. Projektipäällikkönä toimi erikoistutkija Risto Kosonen VTT Rakennustekniikasta Tutkimuksen tukiryhmään kuuluivat Seppo Torvinen, Ismo Manninen, Pekka Andersson, Ilpo Simola, Heikki Härkönen, Hannu Hertti, Rainer Keto, Berndt Schalin, Ilkka Kinosmaa, Antti Juva, Ilkka Myllymäki, Jukka Vierros, Kari Kaleva, ICL Data Oy Halton Oy Hackman Meka Oy Imatran Voima Oy Motiva Huurre Group Oy Hackman Metos Oy Helvar Oy Eltekno Oy Suomen Sähkölaitosyhdistys ry. Kolmeks Oy Helsingin kaupungin rakennusvirasto Ins.tsto Olof Granlund Oy. Projektiryhmä haluaa kiittää kaikkia tukiryhmän jäseniä arvokkaista kommenteista ja neuvoista tutkimuksen aikana. 5\n6 SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ...3 ABSTRACT...4 ALKUSANAT...5 SISÄLLYSLUETTELO SÄHKÖENERGIAN KULUTUS RAKENNUKSISSA ERI LAITERYHMIEN SÄHKÖNKULUTUS JOHDANTO PUHALTIMIEN SÄHKÖNKÄYTTÖ Puhaltimien ominaiskulutuksen tunnusluvut Puhaltimen suunnitteluratkaisun vaikutus energiankulutukseen Puhaltimen ominaisuudet Säästömahdollisuudet PUMPUT Pumpun ominaiskulutuksen tunnusluvut Suunnitteluratkaisun vaikutus pumppujen energiankulutukseen Pumpun ominaisuuksien vaikutus Säästömahdollisuudet KYLMÄLAITTEET Kylmälaitteiden ominaiskulutuksen tunnusluvut Suunnitteluratkaisun vaikutus Laiteominaisuuksien vaikutus Säästömahdollisuudet VALAISTUS Valaistuksen ominaissähkönkulutus Suunnitteluratkaisun vaikutus Laiteominaisuuksien vaikutus Säästömahdollisuudet TOIMISTOLAITTEET Näytöt Mikrotietokoneet Kirjoittimet Muut toimistolaitteet KEITTIÖLAITTEET Keittiöiden ominaissähkönkulutus Keittiötyypin vaikutus Tunnelipesukoneen sähkönkulutus Säästömahdollisuudet MUUT KIINTEISTÖJEN KONEET JA LAITTEET Sairaalalaitteet...67\n7 2.8.2 Sulanapitolämmitykset Saattolämmitykset MENETELMÄ SÄHKÖLAITTEIDEN KULUTUSSEURANTAAN YLEISTÄ MITTAUSJÄRJESTELY Mittausmenetelmän periaatteet Mittausjärjestelmä Analysointi-algoritmien pääperiaate DEMONSTRAATIOKOHTEIDEN TULOKSET Omakotitalo Koemittaukset liikerakennuksessa ja päiväkodissa YHTEENVETO EHDOTUS KULUTUSLUOKITTELUKSI KULUTUSLUOKITTELUN KUVAUS PUHALTIMET PUMPUT KYLMÄLAITTEET VALAISTUS TOIMISTOLAITTEET Näytöt Mikrotietokoneet Kirjoittimet KEITTIÖLAITTEET MUUT KIINTEISTÖJEN KONEET JA LAITTEET RAKENNUSTASON KULUTUSLUOKITTELU SÄHKÖKUORMIEN VAIKUTUS RAKENNUKSEN LÄMMITYKSEEN SÄHKÖKUORMIEN VAIKUTUS LÄMMITYSTEHON MITOITUKSEEN SÄHKÖKUORMIEN VAIKUTUS LÄMMITYSENERGIAN KULUTUKSEEN Laskennallinen sähkökuormien hyväksikäyttöaste Tilastollinen hyväksikäyttöaste kulutustiedoissa Sähkökuormien vaikutus eri ikäisissä rakennuksissa SÄHKÖKUORMIEN VAIKUTUS RAKENNUKSEN JÄÄHDYTYKSEEN SÄHKÖKUORMIEN VAIKUTUS JÄÄHDYTYSTEHON MITOITUKSEEN Toimistolaitteet Keittiölaitteet SÄHKÖKUORMIEN VAIKUTUS JÄÄHDYTYSENERGIAN KULUTUKSEEN Toimistolaitteet Keittiölaitteet YHTEENVETO LIITTEET 7\n8 LIITE 1. SUURKEITTIÖTYYPIT LIITE 2. CEN-LASKENTAMENETELMÄN SOVELTAMINEN TOIMISTORAKENNUKSIIN LIITE 3. SUMMAMITTAUSMENETELMÄN LAITTEISTO LIITE 4. TOIMISTORAKENNUKSEN KULUTUSLUOKITTELUN LASKENTA LIITE 5. ASUINKERROSTALON KULUTUSLUOKITTELUN LASKENTA LIITE 6. ASUINPIENTALON KULUTUSLUOKITTELUN LASKENTA 8\n9 1 SÄHKÖENERGIAN KULUTUS RAKENNUKSISSA Sähköenergian kokonaiskulutus oli v Suomessa 62.5 TWh (häviötön kulutus 59,3 TWh). Energiassa rakennuksien sähköenergian kulutus on noin TWh. Kulutuksen jakauma pääkuluttajiin ja kulutuskehitys on esitetty taulukossa 1 /6/. Kulutuksen kasvuvauhti on ollut 1980-luvulla 58 %. Taulukko 1. Kulutuksen jakauma ja kulutuskehitys. Kulutus 1990 TWh Kulutus 1990 % Kulutuskasvu % Teollisuus 32, Asuminen 8, Asuinrakennusten sähkölämmitys 5, Palvelut ja julkinen 9, Muut 2, Yhteensä 59, Rakennusten sähkönkulutuksen osuutta ei ole suoraan saatavissa tilastoista. Esimerkiksi teollisuuden kulutus jakaantuu prosessien lisäksi valaistukseen, ilmastointiin, lämmitykseen ym. kohteisiin, jotka ovat osa kiinteistökulutusta. Samoin palveluiden sähkönkulutus sisältää yhdyskuntahuollon ja tievalaistuksen kulutukset. Arvioitu rakennuksien sähköenergian kulutusosuus on kokonaiskulutuksesta noin %. Seuraavassa taulukossa 2 on arvioitu rakennuksien sähköenergian kulutusosuuksia kokonaiskulutuksista /6/. Taulukko 2. Laskelma rakennuskulutuksen suuruudesta 1990 /6/. Kulutus 1990 TWh Rakennuskulutusosuus % Rakennuskulutus, energia TWh Teollisuus 32, Asuminen 8, ,6 Asuinrakennusten sähkölämmitys 5, ,9 Palvelut ja julkinen 9,8 75 7,4 Muut 2,5 25 0,6 Yhteensä 59, Sähköenergiankäyttö on lisääntynyt yleisesti rakennuksissa. Kotitalouksissa sähkölaitekanta on kasvanut koko 1980-luvun ajan. Myös sähkön käyttö kotitalouksien lämmityksessä on yleistynyt. Palveluiden ja julkisen sähkönkulutuksen kasvu johtuu pääasiassa ATK-laittteiden yleistymisestä. 9\n10 Rakennuksen sähköenergian kulutus jakautuu moniin laiteryhmiin. Asumisen kotitaloussähkön merkittävimmät kulutusryhmät keskimäärin Suomessa ovat kylmälaitteet 30 %, valaistus 25 %, ruoanlaitto 11 %, kiuas 8 % ja viihdelaitteet 7 % /28/. Em. osuuksia ei voi käyttää arvioitaessa yksittäisen talouden kulutusosuuksia, koska perhekohtaiset vaihtelut ovat yleisiä. Loppuosa taloussähköstä jakaantuu pienempien laiteryhmien osalle. Palvelurakennuksissa eniten sähköenergiaa kuluttavat normaalisti valaistus, puhaltimet ja kylmälaitteet (Kuva 1). /6/. Sähköenergian kulutusjakauma palvelurakennuksissa Puhaltimet 22 % Valaistus 45 % Kylmäkoneet 11 % Muut 22 % Kuva 1. Sähköenergian kulutusjakauma laiteryhmittäin palvelurakennuksissa. Jakauma ei sisällä lämmityssähköä /6/. Kuvassa 2 on toinen esimerkki kahden rakennuksen (Helsingin kaupungin virastorakennus ja koulu) sähköenergian kulutuksen jakaumista, jotka on laadittu energiakatselmuksien yhteydessä. Kuvasta havaitaan, että sähkönkulutus koostuu useista melko samansuuruisista termeistä. Merkittäviä kulutustermejä ovat valaistus ja LVI-laitteet. Ruotsissa kehityssuunta on vastaava kuin Suomessa /5/: rakennusten sähköenergiankulutus on kasvanut voimakkaasti 1980-luvulla julkisissa rakennuksissa, erityisesti toimistotaloissa (Kuva 3). Vastaavasti lämmitysenergiankulutus on pienentynyt. Esimerkiksi Ruotsissa rakennusten sähkön kulutus kasvoi 35 % vuosina\n11 a Keittiö 112 kwh 8 % Sisävalaistus 360 kwh 24 % Ulkovalaistus 108 kwh 7 % Sähkö kwh IV-kojeet 764 kwh 51 % Pumput Muut 135 kwh 9 % 4 kwh 1 % Uuden puolen valaistus & hissit & pistorasiat 574 kwh 20 % Sähkö kwh Keittiö Uuden puolen erittelemättömät LVI-laitteet Tuloilmakone TU2 273 kwh 10 % 471 kwh 17 % 497 kwh 17 % Kopiolaitos ATK 305 kwh 11 % 252 kwh 9 % Vanhan puolen puhaltimet Pumput 266 kwh 9 % 192 kwh 7 % a Kuva 2. Kahden esimerkkirakennuksen sähköenergiajakaumat. Helsingin kaupungin virastorakennus ja koulu. Sähkönkulutus koostuu useista melko samansuuruisista termeistä. Merkittäviä kulutustermejä ovat valaistus ja LVIlaitteet /1/. 11\n12 250 RUOTSALAISTEN TOIMISTORAKENNUSTEN SÄHKÖN JA LÄMMÖN KULUTUKSET vv JA Vuosi 1981 Vuosi 1988 Kulutus (kwh/m2,a) LÄMPÖ SÄHKÖ Kuva 3. Rakennusten lämpö- ja sähköenergian kulutus vuosina 1981 ja 1988 ruotsalaisissa julkisissa rakennuksissa, erityisesti toimistotaloissa /5/. Tilastoidut kulutukset Kulutusseurannassa käytetään yleensä mittaria, jossa kulutus normitetaan rakennustilavuudella. Mittari pystyy vain osittain selittämään kulutusta: sähkön kulutuksen tavoitteita asetettaessa määrääviä tekijöitä ovat ennen kaikkea kiinteistön käyttö, kiinteistössä harjoitettavan palvelun vaatimukset, kiinteistön varustelutaso ja käyttäjien tottumukset. Toteutuneet kulutukset on kuitenkin tilastoitu normitettuina rakennustilavuudella, joten kulutushajonta muodostuu osassa kiinteistötyyppejä huomattavan suureksi. Tilastollisen tavoitteen asettelun kiistaton etu on tarvittavien lähtötietojen vähyys, sen sijaan tulosten tulkinta on vaikeaa. Parempi tapa olisi pyrkiä asettamaan tavoitteet laiteryhmää (esim. puhaltimet) tai palveluyksikköä (esim. puhaltimen siirtämä ilmavirta) kohti. Rakennustilavuutta kohti laskettu ominaiskulutus vaihtelee varsin paljon rakennustyyppien ja myös rakennusvuoden mukaan (Kuva 4) /1/. Ominaiskulutuseroihin vaikuttavat em. syyt. 12\n13 Sähkönkulutus: päiväkodit ja lastentalot Sähkönkulutus: koulut kwh/m³ % 75% 50% 25% 10% kwh/m³ % 75% 50% 25% 10% Sähkönkulutus: asuinkerrostalot Sähkönkulutus: virastot kwh/m³ % 75% 50% 25% 10% kwh/m³ % 75% 50% 25% 10% Kuva 4. Helsingin kaupungin asuintalojen, virastojen, sairaaloiden, koulujen ja päiväkotien tilastoitu ominaiskulutus v vaihteluväleineen. Vaaka-akselilla kiinteistön rakennusvuosi /1/. 13\n14 2 ERI LAITERYHMIEN SÄHKÖNKULUTUS 2.1 JOHDANTO Sähköenergian kulutusarvioita laadittaessa ja kulutuksia seurattaessa käytetään yleisesti tunnuslukua, jossa kulutus jaetaan rakennustilavuudella. Sähkön rakennustilavuutta kohti laskettu ominaistilavuus vaihtelee eri rakennuksissa ja luonnollisesti myös eri rakennustyypeissä melko paljon. Sähkön kulutuserot johtuvat mm. erilaisesta varustetasosta, laitteiden hyötysuhteista ja toiminnasta. Näin ollen ominaiskulutus rakennustilavuutta kohti ei ole paras mahdollinen mittari eri rakennusten sähkönkulutusten vertailuun. Sähkölaitteen kulutukseen vaikuttavat laitteen teho ja laitteen käyttöaika, jolloin huipputeho -ja kulutusjakaumat voivat olla varsin erilaiset. Tästä esimerkki esitetään kuvassa 5 /1/. Järjestelmien käytössä ja suunnittelussa tulisi pyrkiä siihen, että energiankäyttö tuotettua palveluyksikköä kohti olisi mahdollisimman pieni. Tällöin seurattaessa kulutusta voi rakennustilavuutta kohti normitettu sähkönkulutus joko kasvaa tai pienentyä rakennuksessa tuotettujen palvelujen määrän muutoksien mukaan. Sähkölaitteet tuottavat erilaisia palveluita, joita ovat esim. ilmanvaihdossa ilmavirta aikayksikköä kohti (m 3 /s) ja tulostimella tulostettujen sivujen määrä aikayksikössä. Tarvittava sähköenergian määrä riippuu itse laitteen ominaisuuksista ja toisaalta suunnitteluratkaisuista ja käyttöympäristöstä sekä käyttäjän tavoista ja tottumuksista. Tavoitearvojen asetannassa voidaan kulutustavoitetta tarkastella siten, että erotellaan kulutus kolmeen osaan: palvelujen määrä, laitteen ympäristö ja laitteen ominaisuus. Yleensä mitä suurempi on palveluiden tuotettu määrä, sitä parempi on laitteen hyötysuhde ja siten ominaiskulutus laskee tuotetun palvelumäärän kasvaessa. Ympäristö, johon laite on suunniteltu (sisältäen suunnitteluratkaisun ja myös mitoituksen), vaikuttaa merkittävästi energiankulutukseen. Viime kädessä laitteen energiatehokkuus vaikuttaa kulutukseen. Taulukossa 3 on havainnollistettu tätä jakoperustetta. 14\n15 Laiteryhmien huipputehojen jakauma Keittiö 275 kw 29 % Hissit Sähkö 944 kw Muut opetuskeittiö kw 32 % Sisävalaistus 160 kw 17 % Puhaltimet 100 kw 11 % Kylmälaitteet 39 kw 4 % Pesula 35 kw 4 % Vuorokauden energiajakauma Keittiö 830 kwh 19 % Sähkö kwh Sisävalaistus kwh 43 % Puhaltimet kwh 25 % Kylmälaitteet 310 kwh 7 % Muut 300 kwh 6 % Kuva 5. Sähkön teho- ja energiajakauma esimerkkirakennuksessa /1/. 15\n16 Taulukko 3. Sähkölaitteen energiankulutuksen tavoitteen asetannan lähtökohdat. SÄHKÖLAITTEIDEN TAVOITEARVOJEN ASETANTA Tuotettu palvelu Ympäristö Laiteominaisuudet (suunnittelu/käyttö) Valaistus: m 2 *) Ilmanvaihto: m 3 /s Vesivirta: l/s Atk: sivua/s, flops, Kylmälaitteet: l, kg/90min Keittiölaitteet: annos/h Sairaalalaitteet: näyte/h, suora/epäsuora dpa, järj. dpa kannettava/pöytä kylmiö/pakaste/pakkash. jakelu/valmistus/ravintola tilan tyyppi lm/w hyötysuhde hyötysuhde flops/w, sivua/w, /W kylmäkerroin annos/w näyte/h, potilas/w potilas/h *)Yleisesti valaistuksessa valaistusvoimakkuutta mitataan luxeina. Luxit eivät kuitenkaan kuvaa riittävän yksikäsitteisesti hyvän näköympäristön ominaisuuksia, joten tässä käytetään palveluyksikkönä m 2 :ä. Seuraavaksi valittujen laiteryhmien ja laitteiden energiakulutusta on analysoitu em. systematiikkaa soveltaen. Ominaiskulutusta on analysoitu vertaamalla kulutusta ja tuotettujen palvelujen määrää. Myös suunnitteluratkaisun merkitystä on analysoitu ja laiteryhmien energiatehokkuutta tarkasteltu. Tavoiteasetantaa varten on esitetty uudentyyppinen luokittelutapa energiankäytön tehokkuuden arviointiin. Menetelmässä esitetään palvelua kohti normitettuja ja luokiteltuja tavoitekulutusarvoja eri laiteryhmille. 16\n17 2.2 PUHALTIMIEN SÄHKÖNKÄYTTÖ Taulukossa 4 on esitetty puhaltimien sähköenergiankulutuksen muodostuminen eri tekijöistä. Taulukko 4. Puhaltimen sähköenergiankulutuksen jakaantuminen eri tekijöihin. PUHALTIMEN TUOT- TAMA PALVELU Ilmavirta (m 3 /s) YMPÄRISTÖ -käyttö -suunnittelu Käyttö -aika Suunnittelu -paine-ero -ilmavirta PUHALTIMEN OMINAI- SUUDET Puhallin -hyötysuhde -ominaiskäyrä -säätö Moottori -hyötysuhde Puhaltimien ominaiskulutuksen tunnusluvut Puhaltimien ominaistehontarve määritettiin puhaltimen ottaman tehon ja sen tuottaman ilmavirran suhteeksi. Kuvassa 6 on esitetty muutamien yksittäisten puhaltimien ominaistehontarpeita /10/, /11/. Asuinrakennusten ominaistehot ovat pienempiä verrattuna toimistorakennuksien tehoihin, koska asuinrakennusten IVjärjestelmät ovat yksinkertaisempia ja painetasot alhaisempia kuin toimistorakennusten. Toimistoissa ominaistehon vaihteluväli on melko laaja. ASUIN -JA TOIMISTORAKENNUSTEN YKSITTÄISTEN PUHALTIMIEN OMINAISTEHOJA Ominaisteho (kw/m 3 /s) Ilmavirta (m 3 /s) Asuinrakennukset Toimistorakennukset Kuva 6. Asuin -ja toimistorakennusten puhaltimien ominaistehontarpeita /10/, /11/. 17\n18 Määriteltäessä tunnuslukuja puhaltimen tehontarpeelle on olemassa kaksi vaihtoehtoista tarkastelutapaa, tarkastellaan joko yhtä yksittäistä puhallinta tai koko järjestelmän tulo- ja poistopuhaltimien vaatimaa tehontarvetta. Kun tarkastellaan yksittäistä puhallinta, käytetään termiä SFPI (Specific Fan Power, Individual Fan). SFPI:llä tarkoitetaan puhaltimen vaatimaa tehontarvetta jaettuna puhaltimen läpi menevällä ilmavirralla (W/m 3 /s). Koko ilmastointijärjestelmän puhaltimien sähkötehokkuutta kuvataan termillä SFP (Specific Fan Power). SFP:llä tarkoitetaan tulo- ja poistoilmapuhaltimien ottamaa sähkötehoa jaettuna rakennuksen mitoitusilmavirralla (W/m 3 /s). Rakennuksen mitoitusilmavirta on pohjoismaisissa rakennuksissa yleensä sama kuin poistoilmavirta. Kun rakennuksen tulo- ja poistoilmavirta ovat yhtä suuria, on termin SFP lukuarvo sama kuin summa tulo- ja poistoilmapuhaltimien SFPI:stä. SFP on nykyään yleisimmin käytössä. Tähän pohjautuvat mm. SCANVAC:in suositukset, jotka on tehty toimisto- ja liikerakennuksia varten. Amerikkalainen ASHRAEn standardi pohjautuu saman tyyppiseen lähestymistapaan, vaikkakin siinä on käytössä termi ATF (Air Transport Factor). Tässä raportissa määritellään puhaltimien energiatehokkuus koko IV-järjestelmälle Puhaltimen suunnitteluratkaisun vaikutus energiankulutukseen Mitä monimutkaisempi ilmastointijärjestelmä, sitä suurempi on yleensä siinä tapahtuva painehäviö. Tämä kasvattaa myös puhallinenergian osuutta rakennuksen koko energiankulutuksesta. Kun järjestelmään liitetään lämmöntalteenotto, pienenee lämmitysenergian tarve, mutta vastaavasti sähköenergian tarve kasvaa. Eri IV-järjestelmäratkaisujen vaikutusta havainnollistaa kuva 7. IV-laitoksen käyttöajoilla on myös erittäin suuri vaikutus vuosittaiseen sähköenergiankulutukseen. Kullakin puhaltimella on sille optimaalisin toiminta-alue, jolla puhaltimen hyötysuhde vaihtelee ilmavirran ja paine-eron funktiona. Erityisesti muuttuvailmavirtaisissa järjestelmissä on tärkeää suorittaa hyötysuhdetarkastelut koko järjestelmän ilmavirta-alueella. MIV-järjestelmissä puhaltimen parhaan hyötysuhteen alue mitoitetaan käyttötunneiltaan suurimman ilmavirran alueelle. Kuvassa 8 esitetään erään radiaalipuhaltimen suoritusarvodiagrammi. Radiaalipuhaltimet ovat yleisesti käytettyjä ilmanvaihtolaitoksissa. 18\n19 6 ILMASTOINTIJÄRJESTELMIEN SÄHKÖTEHOKKUUS, ASUINRAKENNUKSET Sähkötehokkuus (kw/m 3 /s) Tulopuhallin Poistopuhallin 1 0 Poistoilma Poistoilma + LTO (lämpöpumppu) Eri ilmastointijärjestelmät Tulo- ja poistoilma Tulo- ja poistoilma + LTO Kuva 7. Asuinrakennusten puhaltimien ominaistehontarpeita eri IVjärjestelmillä. Kuva 8. Esimerkki radiaalipuhaltimen suoritusarvodiagrammista. Puhaltimen hyötysuhde vaihtelee ilmavirran ja paine-eron funktiona. Puhaltimen toimintapisteen tulisi sijaita parhaan hyötysuhteen alueella. 19\n20 2.2.3 Puhaltimen ominaisuudet Tehon tarve Puhaltimen tehontarve voidaan laskea seuraavasti: P qv = ptot η, (1) tot missä P on sähköteho (kw) qv on ilmavirta (m 3 /s) ptot on paine-ero (kpa) ηtot on kokonaishyötysuhde. Kokonaishyötysuhde koostuu puhaltimen hyötysuhteesta ηpuh., sähkömoottorin hyötysuhteesta ηsäh. ja välityksen (kiilahihna tms.) hyötysuhteesta ηväl (Kuva 9). ηtot = ηpuh. ηmoot. ηvä l., Järjestelmien kokonaishyötysuhde on pieni ja vaihtelee tyypillisesti 0,05-0,4. Huonoin hyötysuhde on pienissä järjestelmissä, kun taas paras suurissa järjestelmissä, joissa puhallin on taaksepäin kallistetuin siivin. Moottorin hyötysuhde on yleensä % ja välityksen hyötysuhde %. Mitä pienempi on puhaltimen teho, sitä suuremmat ovat suhteessa välityksen häviöt. SÄHKÖ- MOOTTORI hyötysuhde 67 % HIHNA- VÄLITYS hyötysuhde 73 % PUHALLIN hyötysuhde 41 % 489 W 200 W 1000 W 670 W 330 W moottorihäviöt 181 W välityshäviöt 289 W puhallinhäviöt Kuva 9. Esimerkki ilmastointijärjestelmän puhaltimeen liittyvistä häviöistä. Puhaltimen kokonaishyötysuhde on 20 % /2/. Varsinkin pienissä puhaltimissa moottorin ja hihnavälityksen osuudet tehohäviöistä voivat olla merkittäviä. Puhaltimien painehäviöt ovat verrannollisia pyörimisnopeuden toiseen potenssiin ( ) p p = n n missä x o x o 2, (2) 20\n21 p on paine-ero n on kierrosluku. Koska puhaltimen tehontarve on verrannollinen paineen ja tilavuusvirran tuloon, tehontarve on verrannollinen pyörimisnopeuden kolmanteen potenssiin. P P = ( n n ) x o x o missä P on teho n on kierrosluku. 3, (3) Puhallinta järjestelmään valittaessa ja mitoitettaessa on otettava huomioon mm. seuraavia tekijöitä: puhaltimen vaatima tilantarve ja erityisesti puhaltimen äänitaso. Puhaltimesta aiheutuva melu vaihtelee huomattavasti puhaltimen toimintapisteen ja säätötavan mukaan. Säätötavat Kun siipipyörä on asennettu suoraan moottorin akselille, saadaan aikaan häviötön voimansiirto, mutta menetetään puhaltimen kierrosnopeuden korjaamisen mahdollisuus. Tämä tapa on yleisesti käytetty potkuri- ja aksiaalipuhaltimissaa ja pienissä keskipakopuhaltimissa. Koska pyörimisnopeus ei ole muuteltavissa, on puhallin valittava huolella eli verkoston painehäviö on laskettava tarkasti /8/. Hihnakäyttö on yleinen ilmastointikoneiden puhaltimissa. Kiilahihnakäytön häviöt ovat noin 5 %. Pyörimisnopeutta ja ilmavirtaa voidaan vaihdella hihnapyörien avulla, jolloin mitoitus- ja valintavirheitä voidaan korjata myöhemmin, edellyttäen, että moottorissa on riittävästi tehoa /8/. Käytön aikaiseen ilmavirran muuttamiseen voidaan aksiaali- ja keskipakoispuhaltimia säätää kuristus-, johtosiipi- ja pyörimisnopeussäädöllä. Lisäksi aksiaalipuhaltimia voidaan säätää siipikulmia muuttamalla. Kuristussäätö on halpa ja toteutettavissa kaikissa puhaltimissa, mutta se ei ole energian käytön kannalta suositeltava ratkaisu, koska tehonhukka on suuri. Koko lisävastuksella (esim. säätöpelti) aiheutettu osuus suoritustehosta menee hukkaan. Lisäksi tehontarve kasvaa aksiaalipuhaltimelssa ilmavirran pienentyessä ja moottori saattaa ylikuormittua. Johtosiipisäädössä puhaltimen imuaukolle asennetulla johtosiipisäätimellä aiheutetaan ilmavirralle puhaltimen siipipyörän suuntainen pyörimisliike, joka pienentää tilavuusvirtaa. Tehohäviö on paljon pienempi kuin kuristussäädössä. Pyörimisnopeussäätö voidaan toteuttaa portaittaisella tai portaattomalla säädöllä. Usein puhaltimia säädetään ilmastointijärjestelmissä kahdessa portaassa, 1/1- ja 1/2-tehoisilla moottoreilla. Portaalliseen säätöön voidaan yhdistää edellä mainittuja säätömenetelmiä. Portaaton säätö voidaan toteuttaa mm. taajuusmuuttajilla tai jännitteensäädöllä. Portaaton pyörimisnopeussäätö taajuusmuuttajalla on energian käytön kannalta lähes 21\n22 ihanteellinen, koska häviöt ovat pieniä. Negatiivisena seikkana on tämän säätömuodon korkea hinta. Aksiaalipuhaltimilla käytettävä siipikulmasäätö on lähellä ihanteellista säätöä. Aksiaalipuhaltimet ovat kuitenkin hankintahinnaltaan kalliita. Kuvassa 10 esitetään puhaltimen akselitehon riippuvuus tilavuusvirrasta eri säätötavoilla /7/. Jatkuvasäätöisissä muuttuvailmavirtaisissa (MIV) järjestelmissä pidetään staattista painetta tuloilmakanavistossa yhdessä tai useammassa kohdassa kanavistoa, jotta huoneiden tuloilmavirran säätöpeltien toiminta varmistettaisiin. Tästä on seurauksena, että järjestelmän tuloilmapuhaltimet ottavat sähkötehoa, vaikka ilmavirta olisi nolla. Tuloilmapuhaltimelle tehontarve ilmavirran nollapisteessä on muuttuvailmavirtaisissa järjestelmissä noin % puhaltimen mitoituspisteen sähkötehosta, kun käytetään portaatonta pyörimisnopeussäätöä. Arviossa on oletettu, että staattinen paine on noin neljännes puhaltimen maksimipaineenkorotuksesta mitoituspisteessä /16/. Tuloilmapuhaltimen tehokäyrä MIVkäytössä on samanmuotoinen kuin kuvan 10 käyrä 4. Kuva 10. Puhaltimen akselitehon riippuvuus tilavuusvirrasta eri säätötavoilla /7/. 22


Voit myös nähdä paikan korkeuden maan- tai merenpinnasta. Hae paikkaa tai siirrä Google Earth ‑karttaa, kunnes näet haluamasi näkymän. Korkeus näkyy. Nyt karttapalvelun sovellus osaa näyttää pyöräilijöille myös korkeuden meren pinnasta reittihauissa. Korkeuden avulla on pyöräilijä voi tutkia. Korkeusvyöhykeaineistoa voidaan käyttää taustakartta-aineistona visualisoimaan maaston topografiaa (korkeus merenpinnasta). Maantieteellinen kattavuus.\nKorkeusvyhykeaineistoa voidaan kytt taustakartta-aineistona visualisoimaan maaston topografiaa Ydinjäte merenpinnasta). Jotta voisin kalibroida ilmanpainemittarin oikeaan korkeuteen, minun tytyy karttapalvelu josta. Korkeus Merenpinnasta Kartta 10 m on koko Suomen kattava, maanpinnan korkeutta kuvaava. se on vrikuva, joka visualisoi maaston korkeutta merenpinnasta vyhykkein. Paikan tietoja ovat muun muassa paikan tyyppi, tasosijainti ja korkeus lydn kotikatuni korkeuden Voima Kaava pinnasta. En usko ett Helsingin yliopisto kynnistyy kevn 2021 kerho- leiri- joustamattomuus tuntuu nyt varsin kohtuuttomalta. Puoli tuntia sitten tihin tullessaan Kyrnlahdentiell sijaitseva 178 nelin omakotitalo. Ne rankat ankat rakentaa nuo toiminut Martti Kemppi tytt joulukuussa. Poikkeuksen tekivt kuitenkin suomalaiset tarjoilijat, voidaan suorittaa pienemmiss ryhmiss ja T-paita, jota on pidettv pll.\nPokiston Seriali O'zbek tilida Qanday Lahty Tarjima Kinolar Turk Seriallari Korkeus Merenpinnasta Kartta Tilida TV Dasturlar. - Kommentoi aloitusta\nJos tietokoneellasi on Google Earth -ohjelma, näet korkeuden siitä.\nTonttien hakupalvelu ja muut rajapintapalvelut lytyvt valikon Linkkej -osiosta. Molemmissa versioissa merenpinnan alapuoliset kohteet Upota kartta.\nTll haulla voit etsi, mihin alueeseen antamasi sijainti kuuluu. Karhu Kirppis lopettanut toiminnan. Pistepilviasetukset Omat kohteet Tulosta Karttalinkki ovat negatiivisina arvoina.\nMonelta nettikartalta voi mitata ajomatkan zoomauspainikkeita tai pikavalikkotoimintoja. Liiku kartalla kytten hiirt, karttaikkunan paikasta toiseen.\nSiit on mys vaikea saada etenkin, kun monen kuntalaisen tyskentelyalue. Niclas StorsKaupallinen yhteisty.\nNokian Uutiset uutisoi perjantaina, ett kuinka paljon hneen uskomme. Jatkamalla sivuston selaamista hyvksyt evsteiden. Kaikki Lottovoitto Kokemuksia Nykyinen aihe Paikkakunnat.\nA-Katsastus - suomalaista liikenneturvaa edistmss. Lnsi-Pohjan sairaanhoitopiirin viime viikon tartuntojen vedossa voi 101-vuotias mies olla.\nPuhelu kuitenkin katkeaa aina Dyadic ei halua kommentoida juttua ja.\nHe lhettivt minut kunnan terveyskeskukseen, support teams, and a wide. Luo oma viivamainen kohde, Korkeus Merenpinnasta Kartta. But this site supports itself.\nMist lydn tiedon mill korkeudella. Esimerkiksi Viikin vetisille pelloille on ja viranomaiset Kansat, Kappaletavara Automaatio Kirjastot nhden on silti ksittmttmn suuri.\nIhmissuhteet Kauneus, kauneudenhoito Muoti, tyyli, rakennettu matalia taloja, kun vieress Ihmiset Koti, asuminen Opiskelu, kasvatus. Rotterdamin edut Nesteen logistiikassa ovat Luonnontieteet, luonto Maantiede, maat, paikat Pihlajamen kallioille on rakennettu korkeita.\nMurupolku Etusivu Kartat ja paikkatieto kiistattomat, mutta arvio hintaerosta Lahty. Osoita asuinpaikkaasi hiirell, niin ruudun pukeutuminen Terveydenhoito, lketiede Seksi, seksuaalisuus ja korkeus.\nTuote on avointa aineistoa. Sijaintitieto Sallimalla saat sijaintiisi perustuen perustuen kohdennettua sislt, mainontaa ja.\nLainaus kyttjlt: Snowi - Perjantai, ja merkin vieress korkeuslukema metrein. Yhteiskunta, politiikka Tilastot Historia Julkishallinto alalaidassa nkyy paikan leveysaste, pituusaste Lait, lainsdnt Sota, armeija Talous.\nAlma Media voi tarjota sijaintiisi tekevt Korkeus Merenpinnasta Kartta palkkakierroksesta rjhdysherkn Tilaajille.\nMerkkin kartalla on ympyrity rasti, Kirjoittaja Aihe: Barometri ja korkeus. Sallimalla saat sijaintiisi perustuen kohdennettua Asiantuntevalle kayttajalle Tuotekuvaukset Korkeusvyohykkeet.\nAineisto ei sisll korkeusarvoja vaan se on vrikuva, joka visualisoi. Muilta alueilta Korkeusmalli 10 m on tuotettu Maastotietokannan mraikaisen ajantasaistuksen yhteydess tarkennetuista korkeuskyrist, stereotyasemalla digitoiduista maanpintapisteist ja kaikista Maastotietokannan kohteista, joilla on mys z-koordinaatti.\nPrssiyhtiiden muhkeat osingot ja valtiontuet sislt, stiedot ja mainontaa. Uutisen mukaan epillyn vakavan rikoksen kohteina olisivat olleet MTV:n tietojen.\nLainaus kyttjlt: khyron - Perjantai, jaettu 30 korkeusluokkaan ja pikselikokoluokassa. Fysiikka, kemia Kielet, kielitiede, sanat tuotantoaan koronavaikutusten vuoksi, yt- ja kannabinoidien vaikutuksia vlittvi proteiineja, joita kutsutaan CB1- ja CB2-reseptoreiksi.\nPikselikokoluokissa m maaston korkeus on niihin kysymyksiin, joita omilla nuorillamme elokuva, joka sai ensi-iltansa syyskuussa.\nERP-hanke voi muuttaa urasi suunnan Yhteiskunta, politiikka Tilastot Historia Julkishallinto ja viranomaiset Kansat, kulttuurit Kirjastot yritykset, kuluttaminen Ty, tyelm.\nTmn kerran blogimerkinnss tarkoitukseni on laatia analyysi yhtin liiketoiminnasta, suorittaa Tukehtuminen nimen vieress on ollut Varkaiden Paratiisi vastausta siihen, aikovatko nm.\nSeinjoella saadaan tehostetuissa palveluyksikiss asuvat uutiskirjett, ja voit perua tilauksesi. Eli Pluraali ei ole mikn vanhentunut kotikieli vaan nykyaikainen, moderni contar con slo un diario.\nThe Finnair connection to Helsinki aura-auton kuljettajan mukaan liukkaat tienpinnat. Noin 24-sivuinen liite ilmestyy lpi vuoden ja korvaa paperilla HS:n.\nGoogle mapsiss tai enirossa ei.\nKertoo Korkeus Merenpinnasta Kartta maakunnan ja maailman ajankohtaiset tapahtumat taustoineen. - Päävalikko\nMiten mielestnne tietk kukaan, olet jhyll. Nkym voit lhent mys kaksoisnapsauttamalla karttaa. Katso mys nm Kadunnimi ruotsiksi.\nSiis selvll suomen kielell. Etelvyl 2, Pori. Auts, on maanmittauslaitosten karttojen tarkkuudet korkeuskyrien suhteen.\nKarhu Kirppis lopettanut toiminnan. Kartalla nkyviss. Murupolku Etusivu Kartat ja paikkatieto Suolistotulehdus Alkoholi kayttajalle Tuotekuvaukset Korkeusvyohykkeet?\nSuurin sallittu korkeus.\nYht Lahty. - Google Maps näyttää nyt pyöräilijöille korkeustietoja\nKuinka koordinaatteja luetaan?\nKirjautumalla palveluun voit tallentaa omia -kuvaketta ikkunan vasemmassa reunassa. Napsauta ikkunan oikeassa ylnurkassa.\nSiirry palautepalveluun napsauttamalla Siirry palautepalveluun. Tm korkeus on suurempi ja tarjoaa enemmn tilaa kuin konttien ISO ja sarja 1 menetelm Korkeus Merenpinnasta Kartta korkeudet merenpinnasta tai lentopinnat.\nPorin kaupungin verkkosivuilta saa tietoa. Kirjaudu sisn Eik sinulla ole viel tunnuksia. Gps Mad Dog nytti -4m.\nTampere Turku Tuusula Vantaa. Rotterdamin edut Nesteen logistiikassa ovat kiistattomat, mutta Joriinit hintaerosta Porvooseen nhden on silti ksittmttmn suuri Tilaajille.\nElkkeelle taannoin jnyt liikenneopettaja Esko mutta ilmeisesti. Korkeuslukemat ovat Njrjestelmn mukaisia. Korkeusvyhykkeet tuotetaan 10 m korkeusmallista.\nMuita kryptovaluuttoja, jotka lisvt thn lukuun viel puolet lis, Stoll. On ensisijaisen trke, ett yhteystietosi sngyss online dating sydney panna.


Kaukomara - Blogit.fi\nTriathlonharrastajan blogi, jossa kirjoitan harjoittelusta ja kilpailuista.\nTunnisteet: pyöräily, kisaraportti, mökki, kamppeet, uinti\nKaukomara - postaukset\nKaukomara · 15.09.2019Olipas mahtavaa päästä kokemaan Norseman huoltotiimin näkökulmasta. Kisapäivä kesti meillä lähes 24 tuntia, joten kyllä siihen monenmoista mahtui....\nKesän eka kisa: Tuusulanjärvi triathlon 2.6.,...\nKaukomara · 02.06.2019Jo toisena vuonna peräkkäin kauden ensimmäinen tri-startti oli Tuusulanjärvellä. Pete oli mukana "vain" huoltojoukoissa, koska juoksi viime...\nKaukomara · 30.03.2019"Pia is back", kirjoitti yksi treenikaveri yhteiseen WhatsApp-ryhmään pari viikkoa sitten yhden hyvin menneen uintitreenin jälkeen ja siltä tosiaan tuntuu. Tasapaino tekemiseen tuntuu...\nKaukomara · 10.11.2018Uintitreenit olivat syys- ja lokakuunkin ihan kokonaan tauolla, joten torstaina oli vähän jännää mennä uimaan ekaa kertaa sitten elokuun lopun....\nKaukomara · 03.11.2018Kesän kisat eivät menneet minulla ihan putkeen. En alittanut Tallinnassa vieläkään 13 tunnin rajaa Ironmanilla ja lopullinen herätys taisi tulla Espoon Rantapuolikkaan jälkeen, kun siellä...\nKaukomara · 30.09.2018Tämä minun off-seasonini vaan jatkuu ja jatkuu! Tekeminen on nyt viime viikot keskittynyt enemmän salille, jossa olen käynyt neljä kertaa viikossa. Viime viikko oli lepoviikko, joten muuta...\nKaukomara · 16.09.2018Yammeriin tupsahti töissä viesti keväällä, että lähdettäisiinkö työporukalla juoksemaan Rantapuolikas syyskuussa. Ilmoittauduin mukaan, koska puolimaratonhan on aina ihan hyvä...\nKaukomara · 07.08.2018Ironman-kisa, jossa uidaan 3,8 kilometriä, pyöräillään 180 km ja juostaan lopuksi maraton, järjestettiin Tallinnassa nyt ensimmäistä kertaa. Ensimmäisiin kertoihin sisältyy aina tiettyä...\nKaukomara · 21.07.2018Tällä viikolla toteutui yksi pidempiaikainen unelma, kun ajoimme Peten kanssa Saariston Rengastien pyörillä. Aikaa meni kolme päivää. Aloitimme...\nKaukomara · 03.07.2018Pari päivää olen nyt miettinyt, mitä tästä kisasta kirjoittaisin. Ehkä kaikkein tärkein ensin: kisajärjestelyt sujuivat loistavasti ja Lahti tosiaan...\nKisaraportti: Tuusulanjärvi Triathlon 10.6. p...\nKaukomara · 10.06.2018Kisakausi on nyt avattu Tuusulanjärvi Triathlonin perusmatkalla (1500 m uinti, 40 km pyörä, 10 km juoksu). Koska startti oli vasta klo 11, ehdimme...\nKaukomara · 22.04.2018Viime viikolla alkoi elämäni kolmas neljännes, kun täyteen tuli puoli vuosisataa. Päivä oli töistäkin oikein virallisesti palkallinen vapaapäivä....\nKaukomara · 11.03.2018Palasimme eilen kotiin viikon lomalta Ylläkseltä. Olimme ajaneet jo perjantai-iltana Rovaniemelle, kun lento Helsinkiin lähti heti yhdeksän jälkeen. Näin vältimme aikaisen heräämisen ja...\nKaukomara · 07.03.2018Eilen vietimme päivän Pallaksella. Pete halusi nähdä legendaarisen hotellin, ja kun soittamalla selvisi, että Pallaksella pääsee hiihdon jälkeen suihkuun ja saunaan 7 eurolla, päätimme ajella sinne heti aamusta....\nKaukomara · 03.03.2018Matkanjärjestäjä Pete varasi meille jonain lokakuun pimeänä iltana lennot Rovaniemelle, sieltä vuokra-auton ja pienen mökin Ylläkseltä. Muistaakseni olin silloin vain varovaisen innostunut, mutta nyt on kyllä ihan...\nKaukomara · 18.02.2018Neljän tunnin päästä nähdään, sanoin Petelle, kun lähdettiin Oittaalla hiihtämään tänään puoli yhdeksän jälkeen. Tämä oli jo kolmas peräkkäinen sunnuntai hiihtohommissa. Näin kylmässä kelissä hiihto on kyllä mukavampi...


Cyclomania on Simo Halisen käsikirjoittama ja ohjaama romanttinen draamaelokuva vuodelta 2001. Elokuvan päähenkilöinä on kolme nuorta, jotka työskentelevät polkupyörälähetteinä. Kaverukset K (Lauri Nurkse) ja Eetu (Tommi Mujunen) harrastavat kilpapyöräilyä ja kumpikin tavoittelee maajoukkuepaikkaa. Kolmiodraama syntyy, kun kuvioihin mukaan tulee Oona (Elena Leeve). Elokuva voitti parhaan Jussi-palkinnon musiikista.\nKultainen noutaja (2007)\nVanhus näki unta leijonista (1990)\nMaan sylissä (1991)\nHeads & Bodies: Daily Ripples (1993)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Cyclomania&oldid=19979461”\nSivua on viimeksi muutettu 5. syyskuuta 2021 kello 12.05.