SILMU ry Maaseudun Leader -kehittämisohjelma. MAASEUDUN KEHITTÄMISYHDISTYS SILMU ry LANDSBYGDENS UTVECKLINGSFÖRENING SILMU rf - PDF\nSILMU ry Maaseudun Leader -kehittämisohjelma. MAASEUDUN KEHITTÄMISYHDISTYS SILMU ry LANDSBYGDENS UTVECKLINGSFÖRENING SILMU rf\nDownload "SILMU ry 2007-2013. Maaseudun Leader -kehittämisohjelma. MAASEUDUN KEHITTÄMISYHDISTYS SILMU ry LANDSBYGDENS UTVECKLINGSFÖRENING SILMU rf"\n1 SILMU ry Maaseudun Leader -kehittämisohjelma MAASEUDUN KEHITTÄMISYHDISTYS SILMU ry LANDSBYGDENS UTVECKLINGSFÖRENING SILMU rf\n2 Kannen kuva: Tea Itkonen, akvarellipiirros 2007 Kehittämisohjelman kirjoitustyö: Mari Mäki-Kahma-Lahti Kehittämisohjelman julkaisuasu: Ulla-Maija Knuutti, Laurea-ammattikorkeakoulu, Hyvinkää\n5 SISÄLLYSLUETTELO ALKUSANAT 7 1 SILMU ry rf 1.1 UUSI ALUE UUSI OHJELMA Toiminta-alueen taustoja SAMPo ry Idässä Itää ry Gro i Öst rf YHDISTYMISPROSESSI JA UUDET HAASTEET YHDISTYKSEN STRATEGIA 11 2 UUSI TOIMINTA-ALUE 2.1 TOIMINTA-ALUEEN KUVAUS TOIMINTAYMPÄRISTÖN TILASTOTIETOJA Väestörakenne ja perustiedot Elinkeinorakenne ja työpaikat Palvelujen kuvaus LAAJAN TOIMINTA-ALUEEN HAASTEET 17 3 MAASEUDUN KEHITTÄMISOHJELMA MÄNTSÄLÄN SUURALUE Strategia Ohjelman laatimisprosessin kuvaus lyhyesti Tavoitteet Nykytilan arviointi Toimintalinjat 20 a. Yrittäminen ja työ 20 b. Osaaminen 21 c. Kylä ja kulttuuri 22 d. Lähi-infra 23 e. Ympäristö ja luonto PORVOON JA LOVIISAN SUURALUEET Strategia Ohjelman laatimisprosessin kuvaus lyhyesti Tavoitteet Nykytilan arviointi Toimintalinjat 28 a. Elinkeinot ja työllisyys 28 b. Kylien kehitys 29 c. Saaristo 30 d. Kaupunki maaseutu 31 e. Ympäristö 31 f. Kulttuuri 32 g. Nuoriso 32\n6 4 YHTEISTYÖ JA KANSAINVÄLISYYS 4.1 SIDOSRYHMÄYHTEISTYÖN MAHDOLLISUUDET Kunnat Uudenmaan TE -keskus Maakuntaliitot Työnjako yrityspalveluiden osalta Muut yhteistyötahot Verkostoituminen KANSAINVÄLINEN TOIMINTA 35 5 TOIMINNAN TOTEUTUS 5.1 HALLINTO Yleistä Jäsenistö Hallitus Toimisto KEHITTÄMISHANKKEET JA NIIDEN VALINTA TIEDOTTAMINEN 39 6 RAHOITUS 41 7 SEURANTA, ARVIOINTI JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN 7.1 SEURANNAN TOTEUTUS JA ARVIOINTI TOIMINNAN KEHITTÄMINEN 44 LIITTEET Liite 1: Neuvottelumuistio Liite 2: Neuvottelumuistio Liite 3: Leader -ohjelmatyöryhmän jäsenet Liite 4: Ohjelmantyöryhmän muistio Liite 5: Perustamiskokouksen pöytäkirja Liite 6: Ohjelmatyöryhmän muistio Liite 7: Ohjelmatyöryhmän muistio Liite 8: SILMU ry rf hallitus vuonna 2007 Liite 9: SILMU ry rf hallituksen kokous Liite 10: Tilastotietoja alueelta Liite 11: Kuntaosuudet Liite 12: Kunnanjohtajien kokous Liite 13: SILMU ry rf säännöt Liite 14: Toimintaa kuvaavia indikaattoreita Liite 15: Toiminnan tulosten indikaattoreita Liite 16: Toiminnan menestystekijöitä\n7 ALKUSANAT SILMU ry rf on riippumaton maaseudun kehittämisväline, joka on perustettu valtakunnallisten maaseudun kehittämisohjelmien avulla luomaan, edistämään ja tukemaan alueensa yhteisöllisiä hankkeita. Yhdistys on sitoutunut toiminta-alueensa maaseutualueiden monipuolisen kehityksen ja hyvinvoinnin takaajaksi. Yhdistys on tietoinen alueensa kaksijakoisuudesta. Toiminta-alueella on ydinmaaseutualueita, missä korostuvat harvan asutuksen tuomat palveluiden tavoitettavuusongelmat, koulutusasteen alhaisuus, elinkeinorakenteen haavoittuvuus sekä maatalouden palvelujen rakenteellinen muutos heikompaan suuntaan. Toisaalta myös kasvuhakuisen, vahvasti pääkaupunkiseudun metropolialueen vaikutuksessa olevan alueen kilpailukykyisen elinkeinoelämän toimintaedellytysten vahvistamisella on suuri merkitys. Maantieteellisesti yhtenäisen alueen polarisoituneesta kehityksestä huolimatta tavoitteena on luoda koko toiminta-alueelle ympäristö, joka on turvallinen, viihtyisä ja virikkeitä luova. Ympäristön tulee myös kannustaa yhteistoimintaan asukkaiden kesken sekä tarjota hyvät ja kiinnostavat puitteet elinkeinotoiminnan harjoittamiselle. Yhdistys haluaa vahvistaa ja syventää ihmisten suvaitsevuutta ja vastuuta lähimmäisistään ja kanssaihmisistään. Oman lähialueen ympäristöhankkeet opettavat ymmärtämään, että local on yhtä kuin global (paikallisuus maailmanlaajuisuus) kysymys on vain hankkeiden mittaerosta. SILMU ry rf:n toiminta perustuu avoimuuteen sekä toimijatahojen alueelliseen tasapuolisuuteen. Yhdistys on aktiivisessa yhteistoiminnassa alueen muiden sidosorganisaatioiden ja naapuritoimintaryhmien kanssa. Alueen kunnat ovat tärkeimpiä julkisen tahon kumppaneita. Lisäksi yhteistyö Uudenmaan TE -keskuksen sekä maakuntaliittojen kanssa on alueellisen toiminnan ja kehityksen kannalta merkittävää. SILMU ry rf on uusivanha konkari, jonka perustajayhdistykset - Idässä Itää ry ja SAMPo ry - ovat olleet maaseudun kehittämistyössä mukana jo viimeiset kymmenen vuotta. Tämä ohjelma on yhdistysten ja alueiden kansalaisten yhteinen tahto ja näkemys siitä, miten maaseutualueita tulee kehittää kolmentoista kunnan alueella vuosina Ohjelman kehittämisosa (luku 3) on jaettu kahteen osioon ilmentämään alueen erilaisia tarpeita ja toimenpiteitä niiden tyydyttämiseksi. Sisällöltään ne ovat perustajayhdistysten ohjelmien kansalaistyön tuloksia ja ilmentävät näin aidosti SILMU ry rf:n toiminta-alueen tahdon. Perustajayhdistysten ohjelmat harmonisoitiin yleisiltä osiltaan SILMU ry rf:n näköisiksi. Harmonisointi toteutettiin yhdessä ohjelman laatimista varten perustetun ohjelmatyöryhmän ja perustajayhdistysten toimistojen kanssa. Varsinainen kirjoittaminen ja julkaisuasuun saattaminen teetettiin ostopalveluna. Hallitus 7\n8 1 SILMU ry rf 1.1 UUSI ALUE UUSI OHJELMA Toiminta-alueen taustoja Suomen ensimmäisellä EU-rakennerahastokaudella toimi nykyisellä SILMU ry rf:n toiminta-alueen 13 kunnan alueella kaksi toimintaryhmää (SAMPo ry ja Itä-Uudenmaan Leader II). Toisella kaudella muuttuivat yhdistysten toiminta-alueet, jolloin toimintaryhmien kymmenen kunnan alueelle perustettiin uusi yhdistys Idässä Itää ry. Sampo ry jatkoi toimintaryhmänä kolmen kunnan alueella SAMPo ry Maaseudun kehittämisyhdistys SAMPo ry perustettiin vuonna Tällöin toiminta-alueena oli Askolan, Mäntsälän, Pornaisten, Porvoon ja Sipoon kunnat. Paikallisen omaehtoisuuden maaseutuohjelmaa (POMO) toteutettiin ohjelmakaudella ja Alueellisen maaseudun kehittämisohjelmaa (ALMA) Toisen ohjelmakauden aikana toiminta tapahtui yhdessä Askolan, Mäntsälän ja Pornaisten kuntien kanssa. Ohjelmakausien hankkeet ovat painottuneet kylien kehittämiseen ja ympäristön tilan kohentamiseen. Hankkeiden vaikutukset näkyvät monella kylällä vireänä toimintana, harrastusmahdollisuuksien parantumisena, elinympäristön viihtyisyyden lisääntymisenä ja palvelujen saatavuuden parantumisena. Rahoitettuja hankkeita ajalla on yhteensä 162. KUVA 1. SAMPo ry toiminta-alue\n9 1.1.3 Idässä Itää ry Gro i Öst rf Itä-Uudenmaan Leader II pohjalle perustettu Idässä Itää ry Gro i Öst rf on toteuttanut toimintaryhmätyötä POMO+ -rahoituksella vuosina Projektum nimisen paikallisen kehittämisohjelman mukaisesti. Projektum -ohjelmalla on neljä toimintalinjaa ja pääasiallinen kehittämistarve on syntynyt maaseudun rakennemuutosten johdosta. Ohjelman pyrkimyksenä on ollut alueellisen ja kyläkohtaisen yhteenkuuluvuuden lisääminen ja sitä kautta ihmisten hyvinvoinnin, yhteistoiminnan ja paikallisen identiteetin vahvistaminen. Ohjelmalla on haluttu luoda edellytyksiä ihmisten realistisiin mahdollisuuksiin asua ja toimia maaseudulla, jotta haja-asutusalueiden pienet kylätkin pysyisivät elinvoimaisina. Itä-Uudenmaan Leader II ja Idässä Itää ry Gro i Öst rf toimintojen kautta on vuosina rahoitettu 230 paikallista kehittämishanketta. KUVA 2. Idässä Itää ry toiminta-alue\n10 1.2 YHDISTYMISPROSESSI JA UUDET HAASTEET Uutta EU:n rahastokautta varten toimintaryhmät laativat uudet kehittämissuunnitelmansa, jotka jätettiin maa- ja metsätalousministeriölle Toukokuussa 2006 ministeriö antoi kaikille Suomen 58 toimintaryhmälle suunnitelmista palautteen, jossa 15 ryhmää (joukossa kaikki Uudenmaan TE -keskuksen alueen ryhmät) saivat kehotuksen käydä tuloksellisia keskusteluja muiden naapuritoimintaryhmien kanssa niin, että kaikkien toimintaryhmien alueista tulee pitkällä tähtäimellä toimintakelpoisia. Täydennetyt ohjelmat toimitettiin ministeriölle Koska kesän aikana ei aluemuutoksiin taikka yhdistymisten osalta ollut tapahtunut mainittavaa edistystä, tuli ministeriöstä marraskuun alussa uusi kirje. Kirjeessä todettiin, että mikäli toimintaryhmien alueet eivät muutu alueen keskinäisten neuvottelujen tuloksena, mikään neuvottelujen osapuolena olevista toimintaryhmistä ei täytä Leader -toiminnan kriteerejä, eikä saa Leader -rahoitusta. Takarajaksi oli määrätty Runsaan viikon aikana ja kymmenen alueellisen ja paikallisen kokouksen tuloksena päätti Idässä Itää ry:n ja SAMPo ry:n hallitusten muodostama yhteistyöryhmä uuden, yhteisen yhdistyksen perustamisesta, joka tulisi toteuttamaan yhdistysten alueella Manner-Suomen neljännessä toimintalinjassa tarkoitettua Leader -ohjelmaa (Liitteinä 1 ja 2 kokousmuistiot ja ). Perustajayhdistykset nimesivät ohjelmatyöryhmän, jonka tehtäväksi annettiin uuden yhteisen ohjelman laatiminen (Liitteet 3-9). Vanhat yhdistykset Idässä Itää ry ja SAMPo ry vastaavat vielä molemmat omista velvoitteistaan nykyisen ohjelmakauden osalta vuoden 2008 loppuun asti. Uuden yhdistyksen perustamiskokous pidettiin Yhdistys sai nimekseen Maaseudun kehittämisyhdistys Landsbygdens utvecklingsförening SILMU ry rf, josta käytetään nimeä SILMU ry rf (Liite 5). 10 KUVA 3. SILMU ry rf toteuttaa toimintaryhmätyötä 13 kunnan ja noin asukkaan alueella. Toimintaalueeseen kuuluvat: Artjärvi, Askola, Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Pernaja, Pornainen, Porvoo (keskustan ulkopuoliset alueet), Pukkila, Ruotsinpyhtää (ruotsin- ja kaksikieliset alueet) ja Sipoo (Nikkilän keskustan ulkopuoliset alueet).\n11 1.3 YHDISTYKSEN STRATEGIA Uusien paikallisten virtauksien käyttäminen maaseudun hyvinvoinnin ja tasapuolisen kehityksen turvaamiseksi SILMU ry rf haluaa olla alueen ihmisiä läsnä ei pelkästään lähellä ja kuunnella herkällä korvalla asukkaiden toiveita oman asuin- ja elinympäristön hyväksi. Yhdistys haluaa syventää ihmisten suvaitsevaisuutta ja vastuuta lähimmäisistään. Tavoitteena on ohjata kansalaisenergiaa sekä uusia paikallisia ideoita maaseudun hyvinvoinnin ja tasapuolisen kehityksen turvaamiseksi. Tavoitteisiin päästäkseen yhdistyksen tulee ylläpitää avoimet ja yhteistyökykyiset suhteet kuntien, TE -keskuksen ja ministeriön kanssa samoin kuin toimia vahvasti mukana alueen toimijaverkostossa. Yhdistyksen tulee toteuttaa tehtäväänsä Leader -ohjelman ja oman kehittämissuunnitelman mukaisesti ja olla pyrkimyksissään johdonmukainen ja rehellinen. 2 UUSI TOIMINTA-ALUE 2.1 TOIMINTA-ALUEEN KUVAUS Maantieteellisesti yhtenäinen toiminta-alue, jossa ruotsinkielisten osuus on 27 %, sijaitsee vain kivenheiton päässä pääkaupunkiseudusta. Historia tulee vastaan joka askeleella Kuninkaantien, Pohjoismaiden tärkeimmän matkailuväylän, kulkiessa pitkin etelärannikkoa. Yhdessä maanviljelyhistorian muovaamine peltoaukeineen, pienine kyläkeskuksineen sekä runsaslukuisine vesistöineen ne luovat alueelle merkittävän ominaisilmeen. Alueen järvet ovat pienikokoisia ja matalia, usein jo soistuvia. Jokien vetovoimaisuus koskineen ja penkereineen ilmenee niiden virratessa läpi vanhojen viljelysaukeiden kohti Suomenlahtea ja sen vehreän kaunista saaristoa. Toiminta-alue on pääkaupunkiseudun läheisyydestä johtuen väestöllisesti kasvava, todennäköisesti myös tulevaisuudessa. Alueen sisällä on kuitenkin selvästi nähtävissä polarisoituvaa eli alueellisesti eriytyvää kehitystä. Tämä luo merkittäviä haasteita, mutta antaa myös mahdollisuuksia, keskenään erilaisten maaseutualueiden yksilölliselle kehittämiselle. Jotta toimintaryhmän panokset määrällisine ja laadullisine tavoitteineen voitaisiin jakaa alueen asukkaiden kesken mahdollisimman tasapuolisesti ja samalla alueen yksilöllisyyttä tukien, on toimintaalue jaettu kolmeen omaleimaiseen, sisäiseltä identiteetiltään mahdollisimman yhteneväiseen suuralueeseen: Mäntsälä, Porvoo ja Loviisa. 11\n12 Hannu Vaahtoranta Kunnista Askola, Mäntsälä ja Pornainen muodostavat maantieteellisesti ja toiminnallisesti yhtenäisen alueen, jonka kuntien väkiluku on yhteensä noin henkilöä, joista ruotsinkielisiä 2 %. Mäntsälän suuralueen muuttovoittoisille kunnille tunnusomaista on nopea väestönkasvu. Alhaisempi asuntojen hintataso, kohtalaisen lyhyet etäisyydet, viihtyisäksi koettu maalaisympäristö ja luonnonläheisyys houkuttelevat varsinkin nuoria perheitä muuttamaan alueelle. Perinteinen maanviljelys on, kuten muuallakin Etelä-Suomessa, saamassa rinnalleen monialaista maatalousyrittäjyyttä ja laajentuneet markkinat mahdollistavat maatilojen toimintojen monipuolistamisen. Maaseudun yrittäjät kilpailevat suurien toimijoiden kanssa pääkaupunkiseudun kasvavien markkinoiden lisäksi myös paikallisista asiakkaista. Musti- ja Porvoonjoen penkereet ja kosket siltoineen antavat omaleimaisen ilmeen kulttuuriympäristölle. Pitkän maanviljelyhistorian muovaamat peltoaukeat ja pienehköt kyläkeskukset ovat alueelle tyypillisiä. Monimuotoinen luonto runsaan viidenkymmenen kilometrin päässä pääkaupunkiseudusta tarjoaa vaihtelua jyrkiltä kallioilta avautuvaista näkymistä aina soiden karpalopaikkoihin. 12\n13 Ritva Pihlaja Sipoon ja Porvoon kunnat muodostavat toisen yhtenäisiä piirteitä sisältävän suuralueen, jonka maaseutualueiden väkiluku on noin henkilöä. Porvoon suuralue on pääkaupunkiläheisyydestään johtuen luonteeltaan voimakkaasti kehittyvä. Sisäistä polarisoitumista aiheutuu kuitenkin siitä, että kehittyminen, sekä elinkeinollisuudessa että pääkaupunkiseudun läheisyyden vaikutteiden osalta, konkretisoituu pääosin kuntakeskuksissa ja suuremmissa taajamissa. Kuntien väestönkasvu tapahtuu pääosin kuntakeskuksien kaavoitetuilla alueilla, kun taas pienet kylät kokevat väestötappioita. Erityisesti alueen eteläisissä kylissä ja saaristoalueilla palvelujen tarjonta on vähäistä ja työpaikat harvassa. Alueen erityispiirteenä on luonnonkaunis saaristo, joka on arvostettua matkailu-, virkistys- ja asuinaluetta, mutta ikääntyvän ja vähenevän väestön sekä palvelujen osalta hyvinkin kehittämistarpeessa olevaa. Porvoon suuralue on kaksikielinen, noin 36 % väestöstä on ruotsinkielisiä. Varsinkin saaristoalueet ja eteläiset kylät ovat kieliperinteeltään hyvin ruotsinkielisiä. Porvoon suuralueen elinkeinorakenne painottuu palvelujen tuottamiseen. Merkittävää osaamista ja uusia työpaikkoja on alueelle tuonut Kilpilahden rannikolle sijoittunut öljynjalostustoiminta. Maaseutumaisemat painottuvat kulttuurihistoriallisten jokivarsien asutukseen, pienten idyllisten kylien ja vehreän kulttuurimaiseman varaan. 13\n14 Elsa Laine Artjärvi, Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Myrskylä, Pernaja, Pukkila ja Ruotsinpyhtää muodostavat väkiluvultaan noin henkilön Loviisan suuralueen, joka on muusta Etelä-Suomesta poiketen varsin maatalouspainotteinen. Alue luokitellaankin Loviisan kaupunkia lukuun ottamatta ydinmaaseutuun kuuluvaksi. Maatalouden voimakas rakennemuutos on selvästi nähtävissä näissä ydinmaaseudun kunnissa, joissa maa- ja metsätalouden työpaikkojen prosentuaalinen osuus on peräti yli viidennes kaikista työpaikoista. Toimivien maatilojen sekä maatalouden tulokertymän voimakas vähentyminen asettaa suuria vaatimuksia korvaavien tulolähteiden synnyttämiseen. Lisäksi alueen kartanot ovat keskittäneet tuotantonsa vähemmän työllistävään tuotantosuuntaan ollen nykyisin suurelta osin vilja- ja metsätiloja. Rakennemuutos vaikuttaa voimakkaasti myös maaseudun kulttuurimaisemaan ja luontoon, kun perinteiset tuotantotavat pien- ja perhetiloineen väistyvät ja lypsykarjatalous alueella vähenee. Voimakas maatalouteen painottuminen on myös historiallisesti jarruttanut alueen muun elinkeinorakenteen kehittymistä. Ruotsinkielen asema suuralueella on merkittävä, 34 % väestöstä on ruotsinkielisiä. Ruotsinkielisten asukkaiden osuus korostuu etenkin Liljendalissa (77 %) ja Pernajassa (65 %). 14\n15 2.2. TOIMINTAYMPÄRISTÖN TILASTOTIETOJA Väestörakenne ja perustiedot SILMU ry rf:n toiminta-alueen kuntien yhteenlaskettu väkiluku on , josta noin asukasta asuu maaseutualueella, joka on ohjelma-aluetta. Ohjelma-alueesta on rajattu Porvoon keskusta-alue ja Sipoon Nikkilän keskusta-alue. Osa Ruotsinpyhtään kunnan alueesta kuuluu Kymen läänin toimintaryhmä Sepra ry:n ohjelma-alueeseen (ks. SILMU ry rf kartta s.10). TAULUKKO 1. SILMU-alueen kuntien pinta-ala ja väkilukutietoja suuralueittain Kunta Pintaala Väkiluku Asukastih. Ruot.k.os < 14v.os v. os. > 65v. os. (km² ) (as) (as/km²) % % % % Artjärvi ,7 0,7 14,8 59,5 25,6 Lapinjärvi ,9 33,4 16,0 61,9 22,1 Liljendal ,9 76,7 17,1 63,6 19,3 Myrskylä ,1 11,1 17,7 61,9 20,4 Pernaja ,4 65,0 18,9 63,5 17,5 Pukkila ,9 0,6 20,7 62,9 16,3 Ruotsinpyhtää ,5 47,2 15,5 65,1 19,4 Loviisa ,1 38,6 14,6 64,3 21,2 LOVIISA ,1 34,2 16,9 62,8 20,2 Askola ,4 2,7 20,8 65,9 13,3 Mäntsälä ,4 0,9 23,1 64,3 12,6 Pornainen ,5 2,0 27,5 63,1 9,3 MÄNTSÄLÄ ,4 1,9 23,8 64,4 11,7 Sipoo ,4 39,0 23,3 64,1 12,5 -ohjelma-alue ,0 Porvoo ,7 32,5 19,3 67,1 13,7 -ohjelma-alue ,5 PORVOO ,6 35,8 21,3 65,6 13,1 Yhteensä ,5 27,0 18,5 63,7 17,8 Kuntakohtaiset luvut ovat kuntien kokonaislukuja. Luvut perustuvat tietoihin. Lähde: Kuntaliitto 2005 Toiminta-alueen kuntien yhteenlaskettu pinta-ala on km2 ja se sijaitsee pääkaupunkiseudun ja Kotkan vaikutusalueiden välissä. Pääkaupunkiseudun läheisyydessä sijaitseville muuttovoittoisille kunnille tunnusomaista on väestörakenne, jossa nuorten osuus on merkittävä. Toiminta-alueen maaseutumaisessa itäosassa väestörakenteessa on puolestaan havaittavissa suuri vanhusväestön osuus, mikä on seurausta alueen kuntien muuttotappioista. 15\n16 2.2.2 Elinkeinorakenne ja työpaikat Alueella sijaitsevien työpaikkojen rakenne noudattaa palveluiden ja jalostuksen osalta pienin painoeroin koko maan linjaa. Porvoon suuralueen työpaikoista 62,6 % on palvelualoilla ja Mäntsälän suuralueen työpaikoista vastaavasti 57,3 %. Jalostustoimintaa harjoitetaan eniten Ruotsinpyhtäällä, Loviisassa, Askolassa ja Porvoossa. TAULUKKO 2. SILMU-alueen kuntien työpaikka ja työpaikkasidonnaisia lukuja Kunta Maa- ja metsät. Jalostus Palvelut Työp.omav. Työt.aste** Artjärvi 34,8 20,8 40,6 72,7 8,5 Lapinjärvi 22,3 21,7 52,6 87,5 8,3 Liljendal 21,7 21,1 55,7 76,2 7,6 Loviisa 1,6 39,0 58,0 116,1 10,4 Myrskylä 21,9 25,3 49,4 67,3 10,2 Pernaja 15,9 19,1 62,3 49,6 6,3 Pukkila 19,0 21,5 54,5 66,9 6,4 Ruotsinpyhtää 11,1 41,4 43,6 65,4 8,6 LOVIISA 18,5 26,2 52,1 75,2 8,3 Askola 12,7 38,4 46,4 60,9 6,6 Mäntsälä 6,9 25,8 65,2 61,6 6,1 Pornainen 11,9 24,7 60,4 41,4 5,7 MÄNTSÄLÄ 10,5 29,6 57,3 54,6 6,1 Porvoo 1,8 36,7 60,3 88,2 7,6 Sipoo 4,5 29,0 64,8 59,3 4,5 PORVOO 3,2 32,9 62,6 73,8 6,1 Keskiarvo* 14,3 28,0 54,9 70,2 7,4 Koko maa 4,0 25,1 69,0 100,0 * Keskiarvo yhteensä on laskettu kuntakohtaisesti ** Työttömyysaste 2005 lopun tilanne Luvut perustuvat tietoihin Lähde: Kuntaliitto 16 Toiminta-alueen itäinen osa, Loviisaa lukuun ottamatta, on sekä alueellisesti että valtakunnallisesti tarkasteltuna varsin maatalouspainotteinen. Useimmat kunnat ovat ydinmaaseutukuntia, joissa maatalouden osuus työpaikoista on yli 20 %. Jos maatalouden rakennemuutos jatkuu entisellään ja samanaikaisesti myös palveluita ajetaan alas, näyttää maa- ja metsätaloudesta työllistyvien tilanne todella uhkaavalta. Toimeentulomahdollisuuksien kiristyminen koskettaa tällöin huomattavaa osaa alueen ihmisiä. Tuotantoaan jatkaneiden maatilojen keskimääräiset tulot maataloudesta ovat laskeneet vuosina Itä-Uudellamaalla keskimäärin 10,6 % ja Uudellamaalla 6,7 %, kun puolestaan koko maassa vastaavat tulot ovat nousseet 7,9 % (ks. Liite 10; 1). Maataloudesta saatavan tulotason laskiessa yhä useammat harjoittavat lisäksi muuta yritystoimintaa. Alueen viljelijät ja yhtymien osakkaat käyvätkin työssä tilan ulkopuolella huomattavasti enemmän kuin Suomessa keskimäärin (ks. Liite 10; 2). SILMU -alueen kuntien työpaikkaomavaraisuus on alhainen. Erityisen matala se on Pornaisissa, Pernajassa, Sipoossa, Askolassa ja Mäntsälässä. Elinkeinorakenteen voimakkaan muutoksen vuoksi alueelle on tunnusomaista pendelöinti eli työssäkäynti oman kunnan ulkopuolella. Pendelöinti on runsasta ja useimmissa kunnissa suurempaa kuin koko maassa keskimäärin ja siinä on myös nähtävissä pääkaupunkiseudun työllistävä vaikutus (ks. Liite 10; 3).\n17 Kuntatasolla koulutusaste on koko maan tapaan alhaisempi maaseutumaisesti asutuissa kunnissa kuin taajaan tai kaupunkimaisesti asutuissa kunnissa (ks. Liite 10; 4) Palvelujen kuvaus Kuntien paineet palvelujen tuottajina ovat lisääntyneet jatkuvasti. Niiden keskittäminen kuntakeskuksien läheisyyteen ei kuitenkaan palvele kaikkia asukkaita tasapuolisesti. Pääkaupunkiseudun läheisyydestä huolimatta SILMU ry rf:n toiminta-alueelle on tyypillistä maaseutumainen haja-asutus. Lähes asukkaasta valtaosa asuu alueen yli sadassa kylässä. Palvelujen saatavuus vaikuttaa merkittävästi kylien elinvoimaisuuteen ja esimerkiksi pankkien ja postien toimipisteiden väheneminen koetaan ongelmana erityisesti alueen syrjäisissä kylissä. Terveyskeskuspalveluita on saatavissa ainoastaan toiminta-alueen kuudesta suurimmasta kunnasta. Palveluiden heikko saavutettavuus huonojen kulkuyhteyksien vuoksi (ks. Liite 10; 5) on merkittävä puute kansalaisten yhdenvertaisten palveluiden sekä hyvinvoinnin toteutumiselle. Tämän vuoksi on tärkeää, että osa palveluista pysyy kylillä saavutettavissa. Heikot joukkoliikenneyhteydet vaikuttavat myös yksityisautoilun lisääntymiseen ja palvelujen hakemiseen kauempaa, mikä ei tue ajatusta kestävästä kehityksestä. Kaikilla maaseudun asukkailla ei myöskään ole mahdollisuutta, tai edes halukkuutta, lisätä yksityisautoilua, mikä saattaa osaltaan vaikuttaa ihmisten muuttoaikeisiin kohti suurempia keskuksia. Lisäksi useissa kunnissa on talousarviovalmistelun yhteydessä todettu monien kyläkoulujen lakkauttamisesitykset. Pelkästään Porvoon kaupunki ilmoitti syksyllä 2005 tarpeesta sulkea kymmenkunta kyläkoulua. Samoin on useita linja-autoreittejä ilmoitettu olevan lakkauttamisuhan alla. On erittäin todennäköistä, että tulevalla ohjelmakaudella peruspalvelujen saatavuus juuri harvaan asutulla maaseudulla heikkenee edelleen. 2.3 LAAJAN TOIMINTA-ALUEEN HAASTEET SILMU ry rf:n toiminta-alue on laaja käsittäen 13 kuntaa, ja sen väestömäärästä enemmistön luokitellaan asuvan kaupungin läheisellä maaseudulla. Toiminta-alue ei kuitenkaan ole luonteeltaan yhdenmukainen vaan kehitys on alueellisesti eriytyvää. Polarisoitumista on nähtävissä tapahtuvan kuntakoon mukaan, mutta myös kuntien sisällä ja varsinkin haja-asutusalueiden ja keskusta-alueiden välillä. Tämä luo suuria haasteita hyvinvoinnin tasaiselle jakautumiselle ja kylien elinvoimaisuuden suotuisalle kehittymiselle. Toiminta-alueen läntinen osa pääkaupunkiseudun läheisyydessä on vahvasti muuttovoittoaluetta. Alhaisempi asuntojen hintataso, kohtalaisen lyhyet etäisyydet, viihtyisäksi koettu maalaisympäristö ja luonnonläheisyys houkuttelevat varsinkin nuoria perheitä alueelle. Tämä puolestaan lisää kuntien paineita palvelujen tuottajina. Työskentely asuinkunnan ulkopuolella vaikuttaa seudulle juurtumiseen ja lisää tarvetta liikenneyhteyksien kehittämiselle. SILMUalueen itäosan ydinmaaseutukuntien taantuva kehitys tuo puolestaan mukanaan siihen liittyvät ongelmat kuten työpaikkojen ja palvelujen puutteet. Myös eteläinen saaristoalue erityisolosuhteineen luo kehittämisohjelmalle omat haasteensa. Voimakas, nopea ja jatkuva muutos asettaa suuria haasteita ja edellyttää resursseja maaseudun kehittämiselle, kehityksen hallittavuudelle ja strategioiden laadinnalle toimintaryhmän koko alueella. Uuden ja vanhan kohtaaminen kulttuuriympäristössä, yhteisöissä ja toimintatavoissa on paikalliselle kehittämistoiminnalle suuri haaste, mihin maaseudun kehittämisyhdistys SILMU ry rf pyrkii vastaamaan. 17\n18 3 MAASEUDUN KEHITTÄMISOHJELMA MÄNTSÄLÄN SUURALUE Strategia Strategia perustuu alueen vahvuuksien ja mahdollisuuksien hyödyntämiseen sekä heikkouksien tunnistamiseen ja uhkien torjumiseen. ALMA -kauden strategia: Maaseudun ja kaupungin vuorovaikutuksen lisääminen ei oikein istunut kuvaamaan yhdistyksen kehittämistoiminnan luonnetta. Se oli liian yleisluontoinen. Nähtiin, että toiminta-alueen erityispiirre tulisi näkyä teemassa. Teema: Muuttuva maaseutu pääkaupunkiseudun läheisyydessä - perinteitä kunnioittava, aikaansa seuraava Voimakas muuttoliike alueelle on sekä voimavara että uhka elinympäristölle ja asukkaille. Juurettomuus, eriarvoistuminen, syrjäytyminen ja paikalliskulttuurin katoaminen ovat näköpiirissä, ellei tietoisesti oteta huomioon pääkaupunkiseudun vaikutusta alueen kehitykseen. Ellei kylissä panosteta uusien yritysten perustamiseen eikä huolehdita asukkaiden viihtyvyydestä ja turvallisuudesta eikä mahdollisuuksista osallistua yhteisten asioiden hoitoon, nykyinen maaseutumainen alue menettää ominaispiirteensä. Maaseudun autioituminen muualla Suomessa aiheuttaa ongelmia pääkaupunkiseudulla ja sen lähialueilla, sillä voimakkaan väestönkasvun myötä paine uusien lähiöiden luomiseen kasvaa. Toisaalta suuralueen sijainti pääkaupunkiseudun välittömässä läheisyydessä tarjoaa mahdollisuuden myös sen vahvuuksien hyödyntämiseen. Teema toteaa toiminnan lähtökohdat ja pyrkii kuvaamaan kehittämistyön luonteen. Kehittämistyössä pyritään näkemään suuralueen muutoksen suunta, olemaan ennakoiden tukemassa myönteistä kehitystä tai estämässä kielteisten muutosten toteutumista Ohjelman laatimisprosessin kuvaus lyhyesti Ohjelma on laadittu työryhmätyöskentelynä periaatteinaan avoimuus, vuorovaikutuksellisuus ja paikallisen asiantuntemuksen laaja-alainen hyödyntäminen. Suunnitelman laadintaan ovat edellisellä ohjelmakaudella osallistuneet SAMPo ry:n hallituksen jäsenet, viranhaltijoita sekä toimintalinjojen alojen edustajia laajasti ja tasapuolisesti kaikkien kolmen kunnan alueelta. Toimintalinjatyöryhmien jäsenet edustavat asiantuntemuksen lisäksi monipuolisesti paikallisia toimijoita ja näkemyksiä. Perusteellinen kuvaus laatimisprosessista liitteineen on kuvattu SAMPo ry:n jättämässä ohjelmassa. Maaseutuohjelmaa on lisäksi myöhemmin täydennetty ja tarkennettu saatujen ohjeiden ja palautteen mukaisesti. Suunnitteluprosessista tiedottaminen on toteutettu SAMPo ry:n kotisivuilla suunnittelun etenemisen myötä. Toimintalinjatyöryhmien muistiot ovat olleet myös alueen kuntien kotisivuilla. Paikallislehdissä on tiedotettu suunnitteluprosessin etenemisestä alkaen kevään 2005 yhteistyöneuvotteluista naapurikuntien kanssa aina strategiasuunnitelman valmistumiseen syksyllä 2005 asti. 18\n19 3.1.3 Tavoitteet alueen asukkaiden hyvinvoinnin ja ympäristön viihtyisyyden lisääminen pääkaupunkiseudun mahdollisuuksien hyödyntäminen alueen toimintaedellytysten lisäämiseksi alueen vetovoimaisuuden lisääminen sekä asuinpaikkana että yritystoiminta-alueena pienyrittämisen toimintaedellytysten ja mahdollisuuksien lisääminen alueellisen, sosiaalisen ja sukupuolisen tasa-arvon edistäminen rikkaan kulttuuriympäristön ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen kestävän kehityksen periaatteiden huomioonottaminen alueen kehittämisessä yhdistyksen tiedottamisen kehittäminen ja tunnettavuuden lisääminen Nykytilan arviointi Mäntsälän suuralueen kuntien samanlainen perusolemus ja toimintaympäristö maaseutumaisine ja monimuotoisine luonnonympäristöineen luovat edellytykset luontevaan yhteistoimintaan yhteiskunnan eri osa-alueilla sekä pohjan harmoniselle alueen kehittämiselle. Alueella on luontaisesti totuttu yhteistoimintaan elinkeinojen ja vapaa-ajan eri osa-alueilla. Pääkaupunkiseudun kehitys on merkittävin yksittäinen tekijä alueen kehityksen kannalta. Muutoksen hallittavuus on edellytys myönteiselle kehitykselle. Etelään tapahtuva voimakas muuttoliike ja suurien taajamien asuntojen hintojen korkea taso yhdistettynä suomalaisten kaipuuseen asua omakotitalossa on vahvistanut alueelle tapahtuvaa muuttoliikettä. Esimerkiksi Pornaisten kunnan muuttovoittoisuus on ollut usean vuoden ajan yli 3 %.Voimakas rakentaminen on työllistänyt runsaasti paikallisia urakoitsijoita ja palveluyrittäjiä, mutta toisaalta se on lyhyellä tähtäimellä lisännyt kuntien velvoitteita ja ollut haittaamassa muun muassa julkisten palvelujen tarjontaa, julkisen liikenteen kehittymistä, aiheuttanut yksityisautoriippuvuutta jopa lyhyilläkin matkaetäisyyksillä ja vähentänyt toiminnallisten tapahtumien tarjontaa. TAULUKKO 3. Nelikenttäanalyysi (SWOT) Mäntsälän suuralueen nykytilanteesta VAHVUUDET HEIKKOUDET viihtyisä, korkealaatuinen asuinympäristö vireät kyläyhteisöt monimuotoinen luonnonympäristö vahva yrittämisen kasvuympäristö lisääntyvä sitoutuminen alueen kehittämiseen paikallisista lähtökohdista vahvistuva verkostoituminen julkisen tahon alueellinen yhteistoiminta tasapäinen väestön ikärakenne pieni on kaunista alhainen työpaikkaomavaraisuusaste heikentyvät julkisen liikenteen palvelut uusien asukkaiden alhainen sitoutuminen ympäröivään yhteisöön MAHDOLLISUUDET UHAT työpaikkojen ja markkinoiden läheisyys jatkokoulutuspaikkojen saatavuus kesäasukkaiden merkitys uusien näkökulmien omaksumisessa kansainvälisyys olemassa olevat yhteiset tilat matkailupalvelujen kysyntä sähköiset verkot uusien asukkaiden energia alueen halki kulkevia valtakunnan liikenteen pääväyliä hallitsemattoman muuttoliikkeen ja rakentamisen vaikutus ympäristöön ja sosiaaliseen hyvinvointiin maatalouden voimakas rakennemuutos maaseutuyritysten vähäinen osallistuminen kehittämisyhteistyöhön yritysten jatkajien vähyys syrjäytymisen lisääntyminen välinpitämättömyys kanssaihmisiä ja ympäristöä kohtaan ammattityövoiman puute 19\n20 3.1.5 Toimintalinjat Toimintalinjat kuvaavat niitä keskeisiä alueita, joilla kehittämistoiminnan nähdään parhaiten tukevan muuta alueella olevaa toimintaa ja paikkaavan puutteita, jotka olennaisesti vaikuttavat paikallisen kehityksen suuntaan. Linjan kuvauksessa esitetään tavoitteet ja kehittämistoiminnan mahdollisuudet. Teemoilla halutaan tuoda esille kehittämistoiminnan osa-alueita, joilla työryhmät ovat nähneet olevan tarpeita paikalliseen omaehtoiseen kehittämiseen. Näiden toivotaan innostavan paikallisia toimijoita ja auttavan hankkeiden rajaamisessa. Manner-Suomen maaseutuohjelmassa on neljä toimintalinjaa (TL 1-4), joita kaikkia myös SIL- MU ry rf:n ohjelmassa toteutetaan alueellisen painotuksen mukaisesti. Yhdistyksen ensisijaisiksi tehtäviksi Mäntsälän suuralueella nähdään maaseutualueiden elämänlaadun ja elinkeinoelämän monipuolistaminen sekä Leader -lähestymistavan mukaisista kehittämistoimenpiteistä vastaaminen, joten pääpaino on Manner-Suomen maaseutuohjelman toimintalinjojen 3 ja 4 mukaisissa toimenpiteissä. Toimintalinjapainotukset Yrittäminen ja työ 25 % Kylä ja kulttuuri 25 % Osaaminen 10 % Ympäristö ja luonto 20 % Lähi-infra 20 % KUVIO 1. Toiminnan painoarvo kehittämistyössä a. Yrittäminen ja työ Yrittäminen ja työ -toimintalinjalla halutaan olla tukemassa alueen mikro- ja maaseutuyritysten vahvistamista kovenevassa kilpailutilanteessa. Tavoitteena on myös monipuolistaa elinkeinorakennetta ja rohkaista asukkaita, mm. naisia ja nuoria, yrittäjyyteen. Tukeminen kohdistuu yritysten uusiutumis- ja osaamispohjan syventämiseen, uusien tuotteiden hankkeistamiseen sekä verkostomaisen toiminnan, tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen. Linjan avulla tuetaan yritysten ja yrittäjien tietoteknologian valmiuksien parantamista sekä hyödynnetään verkostoitumisen etuja. 20


Attendo Kanavakoti, Laukaa\nEtsimme sairaanhoitajaa Attendo Kanavakotiin, Laukaalle.\nAttendo Kanavakoti on Laukaassa toimiva 16-paikkainen mielenterveyskuntoutujien palvelukoti, joka tarjoaa palveluasumista. Henkilökunta on paikalla arkisin klo 07 - 20 ja viikonloppuisin klo 09 - 17.\nHakijalta edellytämme sairaanhoitajan koulutusta sekä 20 op. psykiatrisen hoidon opintoja. Aitoa kiinnostusta ja kokemusta työskentelystä mielenterveyskuntoutujien kanssa, hyviä sosiaalisia taitoja sekä iloista ja reipasta työasennetta. Työntekijässä arvostamme innostunutta ja sitoutunutta asennetta työhön. Olet joustava, oma-aloitteinen ja haluat oppia uutta. Et myöskään pelkää tarttua haasteisiin.\nKanavakoti tarjoaa työntekijälle mahdollisuuden hyödyntää erilaisia taitoja ja monipuolista osaamista. Onnistumisen kannalta on tärkeää, että koet itsenäisen työotteen ja palvelukotityöskentelyn monipuolisen tehtäväkentän mielekkäänä ja työhön motivoivana tekijänä. Olet kiinnostunut kulttuurista ja halukas tekemään työtä palvelukodin toimintaa kehittäen.\nTartu mielenkiintoiseen tilaisuuteen ja tule mukaan kehittämään laadukasta kokonaisvaltaista kuntoutustyötä. Tarjoamme haastavan työn, viihtyisän työympäristön ja mahdollisuuden kehittyä työssäsi.\nTäytä hakemus ja liitä mukaan ansioluettelosi ja lähetä ne mahdollisimman pian osoitteessa: https://rekry.attendo.fi/Application/Index/553/, kuitenkin 4.8.2019 mennessä. Lisätietoja tehtävästä antaa palvelupäällikkö Eija Hyvönen p. 044 494 3385 eija.hyvonen@attendo.fi. Paikka täytetään heti sopivan työntekijän löydyttyä.\nOsoite: Tohkalantie 13, 41340, Laukaa\nAttendo on Suomen johtava yksityinen hoivapalveluiden tuottaja. Olemme edelläkävijä asumispalveluiden tuottamisessa ikäihmisille, vammautuneille ja kehitysvammaisille ihmisille sekä mielenterveyskuntoutujille. Lisäksi tarjoamme lastensuojelupalveluita kunnille. Olemme joustava ja kannustava työnantaja, jonka yrityskulttuurin määrittävät arvomme osaaminen, sitoutuminen ja välittäminen. Lue lisää www.attendo.fi.\n044 780 0597


Miten Suomeen saataisiin lisää maailmanluokan jalkapalloilijoita? | Pk 35 Vantaa\nSuomea pidetään jääkiekkomaana ja jääkiekko onkin meillä erittäin suosittu laji. Tästä huolimatta myös jalkapallo on suosittu laji, joka kerää suuren määrän harrastajia joka vuosi. Suomea ei kuitenkaan pidetä jalkapallon huippumaana eikä Suomessa ole saatu kasvatettua kovin suurta määrää maailmanluokan pelaajia. Tilanne on aivan toinen jääkiekon osalta. Mitkä syyt vaikuttavat tähän?\nValmennus on osittain vanhanaikaista ja visiot epärealistisia\nFifan rankingissa Suomi on pudonnut putoamistaan, ollen vuonna 2015 sijalla 90. Jopa Sudan, Ruanda ja Viro ovat kirineet Suomen ohi Fifan ranking-tilastoissa. Suomen paras sijoitus tällä listalla on ollut sija 33, jonka Suomi saavutti vuonna 2007. Tästä syystä Suomen jalkapallon tila vaikuttaa huolestuttavan matalalta ja visiot siitä, että Suomi saataisiin nostettua kymmenen parhaan eurooppalaisen jalkapallomaan joukkoon muutaman vuoden sisällä kuulostavat epärealistisilta. Samanlaisia epärealistisia tavoitteita on ollut nähtävissä lasten ja nuorten valmennuksen parissa, jossa tavoitteena on kehittää sellainen valmennustapa, joka olisi koko Euroopan tehokkain. Aikaa tämän tavoitteen saavuttamiselle on varattu huikeat 3-5 vuotta. Jos valmennuksen pohjana on näin epärealistiset tavoitteet, on koko valmennuksen pohja aika heikoilla kantimilla.\nValmennuksessa on päätetty panostaa pelaajien kehittämiseen kokonaisvaltaisella tavalla. Heidän kehittymistään on päätetty seurata aikaisempaa tarkemmin ja järjestelmällisemmin. Valmentajakoulutuksen vaikuttavuuden tutkimiseen on päätetty panostaa. Valmennuksessa hyödynnetään jo nyt runsaasti nykyaikaista tekniikkaa, mutta tekniikan hyödyntämismahdollisuuksia voitaisiin tutkia lisää. Tekniikan hyödyntäminen on mahdollista valmentamisen lisäksi myös esimerkiksi seuran elinvoiman kehittämistoimissa sekä valmentajien kouluttamisessa.\nMonissa jalkapallon huippumaissa on korostettu jo pitkään jalkapallon älyllistä luonnetta. Voidaankin kysyä painotetaanko Suomessa liiaksi jalkapallotaitojen harjoittelua unohtaen pelin älyllisyys sekä loogisuus. Huippumaiden valmennusjärjestelmä on syntynyt kulttuurinsiirtoprosessin kaltaisella tavalla vuosikymmenten saatossa eikä tällaista valmennusjärjestelmää ole mahdollista luoda hetkessä.\nSuomalaisen jalkapalloilun kehittämisessä olisikin tärkeää määritellä suomalainen pelitapa sekä suomalainen ihannepelaaja. Nämä käsitykset vaihtelevat maasta toiseen ja ellei tällaista määrittelyä ole tehty, on vaikea tietää, mihin valmennuksella oikein pyritään. Osa huippumaista panostaa pallon hallintaan perustuvaan valmennukseen sekä aktiiviseen pelitapaan, mutta myös muunlaiset valmennusmallit voivat olla aivan yhtä toimivia.\nJalkapalloa harrastaa Suomessa yli 500 000 henkilöä, joista lähes 130 000 on lisenssipelaajia. Näin suuresta harrastajamäärästä huolimatta Suomessa ei kuitenkaan ole saatu kasvatettua montaakaan maailmanluokan pelaajaa. Liian pienestä harrastajamäärästä tämän ei pitäisi johtua. Esimerkiksi Islannissa pelaajia on huomattavasti Suomea vähemmän, mutta huippuammattilaisia maassa on kasvatettu huomattavasti Suomea enemmän. Tämän voidaan arvioida johtuvan joko suomalaisen valmennuksen tasosta tai siitä, ettei jalkapallon pariin hakeudu riittävää määrää liikunnallisesti lahjakkaita harrastajia. Yhdeksi syyksi on esitetty sitä, että monet lahjakkaat urheilijat hakeutuvat pelaaman jääkiekkoa.\nSuomalaista jalkapallovalmennusta on pyritty kehittämään erilaisten kehittämismallien avulla, mutta niistä ei ole ollut toivotunkaltaista apua. Ollaankin tilanteessa, jossa näitä kehittämismalleja pitäisi kehittää. Monissa seuroissa tunnutaan olevan siinä tilanteessa, että valmentamista jatketaan perinteisillä tavoilla, vaikka jalkapallon huippumaissa on jo ehditty kehittää ja ottaa käyttöön huomattavasti näitä malleja kehittyneempiä valmennustapoja.\nKehittämistarpeita pohdittaessa tulee pohtia esimerkiksi A-maajoukkueen tilannetta, Veikkausliigan ammatillisuutta, Veikkausliigan tasoa, suomalaista peli-identiteettiä, peruspelaamisen mallia, maailmanluokan pelaajien määrää, juniorivalmennuksen laatua, seurojen sekä valmentajien systemaattista toimintaa, jalkapallon käsitteistön laajuutta sekä yhteneväisyyttä, jalkapallon arvostusta, lasten sekä nuorten kilpasarjojen tasoeroja sekä junioreiden valmennuksessa esiintyvää tehokkuusajattelua. Nyt tarvitaan analysointia sekä valmennuksessa ilmenevien ongelmien kohtaamista. Ellei näitä ongelmia myönnetä ja uskalleta kohdata rohkeasti, Suomen jalkapallovalmennuksen taso tuskin nousee sille tasolle, jolla sen pitäisi olla, jotta Suomi voisi sanoa kuuluvansa huippujalkapallomaiden joukkoon.


Perinteikäs ja yltäkylläisen omenainen Happy Joe Old Country saapuu markkinoille - Uutiset - Hartwall\nHappy Joe Old Country -siiderissä maistuvat vuosisatojen pituiset omenanviljelysperinteet ja ihanteellisessa ilmastossa kypsyneet omenat. Suositun Happy Joe -siideriperheen viimeisin tulokas on maultaan kuiva, täyteläinen ja hedelmäinen. Uutuus on kehitetty vastaamaan suomalaisten siiderimieltymyksiin ja kuivempien ja luonnollisempien makujen kasvavaan kysyntään.\nHappy Joe Old Country -siideri on valmistettu omenoista, jotka paistattelevat koko pitkän kasvukautensa ihanteellisessa, lauhkean merellisessä ilmastossa. Siideriin käytetyt omenat kasvavat hedelmällisellä Altes Landin viljelysalueella Elbe-joen suistossa, josta uutuussiideri saa myös nimensä. Alueen omenankasvatusperinteet ulottuvat aina 1300-luvulle saakka. Syyskuun lempeän ilta-auringon viimeisetkin säteet makuunsa varastoineet omenat ehtivät kypsyä auringossa jopa 1 500 tuntia.\n”Halusimme tehdä siiderin, joka kunnioittaa raaka-aineitaan ja sopii nautittavaksi sekä seurustelun kyytipoikana että monipuolisena ruokajuomana”, sanoo tuotepäällikkö Harri Rantala ja jatkaa, ”Siiderien menekki kasvaa parhaillaan maailmalla enemmän kuin minkään muun alkoholijuoman, ja sen huomaa myös kotimaassa. Suomalaisten makumieltymykset ovat kypsyneet ‒ ja myös omenoiden alkuperä kiinnostaa entistä enemmän.”\nOmenan pureva raikkaus ja lempeä hedelmäisyys samassa pullossa\nSiideriin valikoidaan viimeisimmän satokauden paras yhdistelmä alueella kasvavista omenalajikkeista. Juoma on koostettu yhdeksästä eri omenalajikkeesta tasapainoisen, luonteikkaan ja erottuvan maun löytämiseksi. Old Countryn valmistuksessa on käytetty muun muassa Jonagold-, Elstar-, Braeburn- ja Gala-omenoita.\n”Makua kehittäessä haussa oli täydellinen yhdistelmä omenan purevaa raikkautta ja lempeää hedelmäistä makeutta. Suomalaiset arvostavat aitoja ja tuttuja makuja, ja juomakulttuuriin vaikuttavat niin ikään muut suosiotaan nostavat trendit. Laadukkaita miedompia alkoholijuomia kaivataan nykyään yhä enemmän sellaisiin tilanteisiin, joissa on aikaisemmin nautittu vahvempia alkoholijuomia”, Rantala iloitsee.\nHappy Joe Old Country tulee kauppoihin maaliskuun lopulla 275 ml pullossa ja 330 ml tölkissä.\nLisätietoja: Harri Rantala, tuotepäällikkö Oy Hartwall Ab, +358 50 4040 088 harri.rantala@hartwall.fi\nPainokelpoiset kuvat: http://mediapankki.hartwall.fi/l/gDjbzWmw5D6X\nHartwall on mukana kasvuyritystapahtuma Slushissa juomapartnerina\nOriginal Long Drinkin ja Billebeinon uusi vaatemallisto kaikkien ulottuville – tuotot Brother Christmasille


Vakoiluohjelma pääsi murtamattomaan iPhoneen - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 6.2.2015 10:36 , Päivitetty: 6.2.2015 10:37\nIPhone-puhelimista on löytynyt uusi haittaohjelma, joka vie puhelimen tietoja ja pystyy kuuntelemaan puhelimen ympäristöä.\nApplen iPhone-puhelimissa on havaittu vakoiluohjelma, joka kerää laitteesta muun muassa tekstiviestejä, yhteystietoja, valokuvia, sijaintitietoja ja listan asennetuista sovelluksista, kertoo tietoturvayhtiö Trend Microhttp://blog.trendmicro.com/trendlabs-security-intelligence/pawn-storm-update-ios-espionage-app-found/. Tietoturvayhtiön XAgentiksi ristimä vakoiluohjelma lähettää puhelimesta keräämänsä tiedot rikollisten hallitsemalle palvelimelle. Se voi myös käynnistää puhelimen mikrofonin ja äänittää puhelimen ympäristöä.\nXAgent on tiettävästi ensimmäinen vakoiluohjelma, joka on voitu asentaa Applen omaa ja murtamatonta iOS-käyttöjärjestelmää käyttävään puhelimeen. Aiemmin haittaohjelmia on löydetty iPhone-puhelimista, jotka on ensin murrettu, jotta niihin on voinut asentaa ohjelmia myös muualta kuin Applen App Store -sovelluskaupasta.\nTrend Micron mukaan XAgent-ohjelmaa on vaikea havaita iOS7-käyttöjärjestelmää käyttävissä puhelimissa, sillä haittaohjelman ikoni ei näy iPhonen valikoissa. Sen sijaan uudempaa iOS8-käyttöjärjestelmää käyttävissä puhelimissa ohjelman piilotus ei onnistu, eikä se myöskään käynnisty itsekseen puhelimen käynnistyksen jälkeen. Trend Micron tutkijat olettavatkin, että vakoiluohjelma on laadittu ennen iOS8-käyttöjärjestelmän julkaisua.\n– Pidän tätä arviota kyllä erittäin uskottavana, sanoo tietoturva-asiantuntija Mikael Albrecht F-Securesta Digitodaylle.\nAlbrechtin mukaan kyseessä on merkittävä löytö, sillä iPhonessa ei ole merkittävää virusongelmaa, toisin kuin esimerkiksi Android-puhelimissa.\nTrend Micron mukaan XAgentia on käytetty erityisesti kohdistettuihin hyökkäyksiin, eli se on pyritty tartuttamaan vain tiettyjen kohteiden puhelimiin. Tekijänä on todennäköisesti sama venäläismielinen ryhmä, joka on tietoturvayhtiön tutkiman "Operation Pawn Storm" -vakoiluoperaation takana.\nXAgent-haittaohjelman asennus ei kuitenkaan onnistu aivan huomaamatta. Pawn Storm -vakoiluoperaatiossa hyökkääjät ovat pyrkineet tartuttamaan haittaohjelmia muun muassa länsimaiden viranomaisten Windows-tietokoneille. Trend Micron mukaan XAgent voi tarttua iPhoneen, jos se kytketään usb-liitännällä saastuneeseen tietokoneeseen.\nToinen tapa on vakoiluohjelman lataaminen suoraan iPhoneen puhelimeen lähetetyn linkin kautta. XAgentin levittäjät käyttävät hyväkseen sovelluskehittäjille tarkoitettua menetelmää, jolla iPhoneen voidaan ladata sovelluksia muualta kuin App Storesta.\n– Tämä prosessi näyttää käyttäjälle kuitenkin monta ilmoitusta, jossa varoitetaan mahdollisesti vaarallisen ohjelman asentamisesta, Albrecht sanoo.\n– Asennus vaatii siis käyttäjän hyväksynnän, eli ihminen on edelleen tietoturvan heikoin lenkki.\nPoistaakseen epäilyksiä hyökkääjät ovat pyrkineet ensin tartuttamaan haittaohjelman kohteen lähipiiriin. Ajatuksena on, että kohde ei osaisi epäillä ystävältään tai työtoveriltaan tullutta linkkiä vaaralliseksi.\nKaulakoru murtaa Macin hetkessä\nHakkeri näyttää videolla, miten tietokoneen murtaminen onnistuu muutamassa sekunnissa kaulakorun kokoisella laitteella. Lue lisää ›\nHätkähdyttävän osaava Regin-haittaohjelma on NSA:n tekosia, Kaspersky selvitti yhdessä Der Spiegelin kanssa. Lue lisää ›\nIPhone voi saastua haittaohjelmasta – kyllä, myös lukittuna\nWireLurker todistaa, että myös sorkkimattomat, lukitut iPhonet voivat saada haittaohjelmatartunnan. Mutta miksi asia tuotiin julki vasta nyt? Lue lisää ›


Tule Kasinotalletuksella Uhkapeli - Suomen paras nettikasino valikoima\nNettikasinoiden sääntelyllä pyritään myös suojelemaan pelaajia, luomaan oikeudenmukaiset ja turvalliset olosuhteet nettipelaamiseen ja ehkäisemään nettikasinopetoksia. Monista vakavista kasinosivustoista huolimatta vuonna 2021 on valitettavasti edelleen huijareita, jotka eivät halua ottaa sitä vakavasti tai ryöstää pelaajia. Mutta jos pelaat oikeasta rahasta, haluat pystyä suojautumaan petoksilta nettikasinolla ja luottaa turvallisuuteen ja Tule Kasinotalletuksella vakavuuteen. Petokset voivat vaikuttaa nettikasinon eri osa-yihin ja siten saada erilaisia muotoja. Seuraava yleiskatsaus osoittaa, mitä vilpillinen käyttäytyminen ja hyvämaineinen toiminta eroavat: Kuinka hyvämaineiset toiminnot ja kasinopetokset eroavat toisistaan\nOn kuitenkin kohtuutonta, jos käsittämättömistä syistä nostoja ja tilinlykkäystä viivytetään tai kieltäydytään. Käyttöehdoissa esitetään myös pelaajien ja nettikasinon oikeudet ja velvollisuudet. Tämä sisältää operaattorin, joka voi jäädyttää pelaajan tilin. Tähän voi olla perusteltuja syitä, kuten se, milloin epäillään manipulointia, sääntöjen rikkomista tai rahanpesua. Asia on selvitettävä asiakaspalvelun avulla. Jotkut Tule Kasinotalletuksella pelaajat pelkäävät, että kasinotilisi yksinkertaisesti keskeytetään suuren voiton tapauksessa. Tämä voi olla kasinohuijaus epäilyttävän palveluntarjoajan kanssa. Hyvämaineiset operaattorit eivät kuitenkaan lukitse tilejä mielivaltaisesti. Ehtojen rikkominen voi kuitenkin johtaa tilin keskeyttämiseen. Näitä ovat muun muassa seuraavat:\nVakavat nettikasinot petoksia vastaan Jos talletat roistomaista palveluntarjoajaa ja pelaat kasinopelejä, menetät lähes varmasti oikean rahasi. Vain hyvämaineisilla nettikasinoilla sinulla on pitkäaikaisia voittoja oikeasta rahastasi. Käytä siksi tällä sivulla tiivisttäviä tietoja luotettavien ja luotettavien tarjouksiin. Oikean nettikasinon valitseminen on entistä helpompaa ja nopeampaa, jos hyödyt toimittajiemme tutkimuksesta. Testaamme säännöllisesti uhkapelisivustoja ja kerromme testeissämme, mitkä internet-pelihallit toimivat kuten. Suosituksemme suomalaisille pelaajille ovat vuoden 2021 parhaita nettikasinoita. Klikkaa ja lue lisää: Kasinopeli, Jolla On Todellinen Voitto Androidille.


Anna palautetta ja tee kehitysehdotuksia Digi- ja väestötietovirastolle\n0295 000(ma-pe 8-21, la 9-15)\nJos sinulla on puhe- tai kuulovamma, voit lähettää kysymyksesi tekstiviestinä numeroon\nKansalaisneuvonta auttaa Suomi.fi-palveluiden käytössä\nUudistunut Suomi.fi tarjoaa julkiset palvelut elämäsi tilanteisiin yhdessä osoitteessa.\nHaluatko etsiä tietoa?\nTietoa kaikille kansalaisille\nKansalaisten palvelut Suomi.fi-sivustolla\nTietoa yrittäjille ja yhteisöille\nYrittäjän ja yhteisöjen palvelut Suomi.fi-sivustolla\nPerustietoa maahanmuuttajalle InfoFinland.fi-sivustolla\nTietoa EU-kansalaisille ja yrittäjille EU:ssa\nKäytännön tietoa Euroopan Unionista Sinun Eurooppasi -sivustolla\nHaluatko asioida verkossa?\ndvv.fi kela.fi poliisi.fi te-palvelut.fi vero.fi traficom.fi Myös asuinkuntasi voi tarjota sähköisiä asiointipalveluita – käy kuntasi verkkosivuilla.\n"Ei tehdä viranomaisasioinnista farssia"\n"Ei tehdä viranomaisasioinnista draamaa"


Jatkohoitoon Länsi-Pohjan keskussairaalan päivystyspoliklinikalta ja tarkkailusta : Yhteystietoja Kemin ja Tornion asumispalveluja tarjoavista yksiköistä\nHeikkilä, Tiina; Kellokoski, Virpi; Rajanen, Elisa (2011)\nTIINA HEIKKILÄ, VIRPI KELLOKOSKI & ELISA RAJANEN:\nJATKOHOITOON LÄNSI-POHJAN KESKUSSAIRAALAN PÄIVYSTYSPOLIKLINIKALTA JA TARKKAILUSTA\nYhteystietoja Kemin ja Tornion asumispalveluja tarjoavista yksiköistä\nProjektityö: 46 sivua ja 2 liitettä\nOhjaajat: Seppo Kilpiäinen & Marianne Slidén\nAsiasanat: potilassiirrot, päivystyspoliklinikka, tarkkailuosasto\nProjekti koostuu teoriaosiosta, projektiraportista sekä yhteystietokansiosta. Projektiraportissa kuvataan projektin sisältöä, etenemistä ja luotettavuutta.\nTerveydenhuollossa siirretään päivittäin potilaita hoitoyksiköstä toiseen. Potilassiirtoja voidaan tehostaa hyvällä siirtoprosessin organisoinnilla, suunnittelulla ja moniammatillista yhteistyötä hyödyntäen. Jotta potilasturvallisuus säilyy ja hoidon jatkuvuus paranee, on potilassiirroissa tärkeää informoida tarvittavat tiedot siirrettävästä potilaasta vastaanottavalle yksikölle.\nProjektin teoriaosiossa käsitellään potilassiirtoja ja moniammatillista yhteistyötä eri organisaatioiden välillä sekä yhteystietokansiossa olevien hoitoyksiköiden asukkaiden yleisimpiä toimintakykyä heikentäviä tekijöitä. Projektityön tarkoituksena on tuottaa Länsi-Pohjan keskussairaalan päivystyspoliklinikan tarkkailuosastoille yhteystietokansio Kemin ja Tornion hoivahoitoa ja ympärivuorokautista asumispalvelua tarjoavista yksiköistä. Kansio sisältää jatkohoitopaikkojen yhteystiedot ja mahdolliset hoitoresurssit. Tarkkailuosastojen lisäksi kansiota voivat käyttää myös muut keskussairaalan osastot.\nTeoriaosiossa tavoitteena on osoittaa moniammatillisen yhteistyön merkitys potilassiirroissa. Projektin tuotoksen avulla tarkkailuosastojen henkilökunnan jokapäiväinen työ helpottuu potilaan kotiutus- ja siirtovaiheessa.


Uudelleen käsitelty ALMA:n data on nyt laitettu vapaasti tiedeyhteisön saataville | ESO Suomi\nALMA:n arkistodatapalvelun kautta on nyt julkistettu paremmin käsitelty versio Venus-planeetan datoista, jotka on kerätty Chilessä sijaitsevalla Atacama Large millimetri/Submillimeter Array (ALMA), eli ALMA-radioteleskooppiverkostolla.\nALMA:n, jossa ESO on yhteistyökumppani, avulla tehdyt havainnot sisarplaneetastamme tehtiin vuonna 2019 Cardiffin yliopistossa Isossa-Britanniassa toimivan Jane Greavesin johtaman tähtitieteilijäryhmän toimesta. Tutkimusryhmä käytti ALMA:n dataa vahvistaakseen, oliko harvinainen fosfiinimolekyyli peräisin Venuksen pilvistä sen jälkeen, kun tästä elementistä oli havaittu merkkejä Havaijissa sijaitsevan Itä-Aasian observatorion operoiman James Clerk Maxwell Telescope (JCMT) radioteleskoopin havainnoissa.\nLöytö kiinnitti kansainvälistä huomiota, koska fosfiini voisi toimia mahdollisena biomarkkerina. Se synnytti myös tervettä tieteellistä keskustelua, jonka seurauksena tutkimustiimit ympäri maailmaa analysoivat tehtyä tutkimusta ja siihen liittyviä tietoja.\nSelvitystyön tuloksena ALMA:n henkilökunta huomasi ALMA:n datoihin liittyvän ongelman. Venuksen havainnoissa ilmeni vääränlaista ”aaltoilua”, jolla voisi olla vaikutusta fosfiinihavaintoihin. Hyvin kirkkaista aurinkokunnan kohteista, kuten Venuksesta, saatujen heikkojen signaalien havaitseminen voi olla erityisen haastavaa, koska vaatimukset siitä, miten ALMA olisi asetettava tämäntyyppistä havainnointia varten, ovat erittäin tiukat. Lisäksi ALMA:n henkilökunta havaitsi, että ohjelmistoon liittyy pieniä ongelmia, jotka yhdessä Venus-havaintojen erityisvaatimusten kanssa aiheuttivat datassa ilmenevää ”aaltoilua”.\nKun mahdollinen ongelma oli tunnistettu, ESO:ssa toimivan Euroopan ALMA-keskuksen henkilöstö poisti tiedot ALMA:n tiedearkistosta selvittääkseen ongelmaa. Aineistosta on nyt ladattu uudelleen kalibroitu ja tarkempi versio ALMA:n arkistoon, jossa se on tähtitieteen yhteisön käytettavissä.\nGreaves ja hänen tutkimusryhmänsä ovat käyttäneet uudessa tutkimuksessa (ei vielä vertaisarvioitu) uudelleen kalibroitua dataa Venuksen ilmakehästä. Muut Venuksen tutkimisesta kiinnostuneet ryhmät voivat nyt hyödyntää datan paremmin käsiteltyä versiota arvioidakseen fosfiinin havaitsemisen lähtökohtia, mikä auttaa meitä oppimaan lisää sisarplaneetastamme.


UPM:n tuotteet esillä Itämeripaviljongissa Helsingissä\nKalusteet on suunnitellut Harri Koskinen\n(UPM, Helsinki, 1.7.2011 klo 9.15) – UPM ProFi tekee design-yhteistyötä ja tukee ympäristönsuojelua Itämeripaviljongissa purjehduksen avoimissa Euroopan mestaruuskisoissa 30.6.–14.7.2011. Helsingin Hernesaareen pystytetyn Itämeripaviljongin kahvilan terassialue ja kalusteet on valmistettu ympäristöystävällisestä UPM ProFi Deck -komposiitista. Paviljongin on rakentanut yhteistyökumppaneidensa kanssa SavetheC, joka valmistaa kierrätyspurjeista merihenkisiä designtuotteita.\nLähes satapaikkaisen kahvilan terassimateriaalina on käytetty lämpimän beigen sävyistä UPM ProFi -terassilautaa. Harri Koskisen suunnittelemissa kalusteissa on käytetty lumensinistä UPM ProFi Deckiä ja UPM:n WISA-koivuvaneria.\n“SavetheC-yhteisö ja lahjakkaat suunnittelijat ovat samanhenkisiä kumppaneita meille. Paviljongissa yhdistyvät design ja kierrätys näyttävästi komposiittimateriaalimme avulla”, sanoo UPM ProFi -liiketoiminta-alueen johtaja Markku Koivisto.\nUPM ProFin komposiittituotteet ovat tyylikkäitä, ympäristöystävällisiä ja kierrätettäviä, eivätkä ne sisällä haitallisia kemikaaleja. UPM ProFi soveltuu lukuisiin ulkokäyttökohteisiin ja on houkutteleva valinta niin teknisten ominaisuuksien kuin ulkonäönkin ansiosta.\nUPM ProFista tuli tänä vuonna ensimmäinen CE-merkintään oikeutettu eurooppalainen puumuovikomposiittivalmistaja. Tuotteilla on myös PEFC-metsäsertifikaatti.\nVuonna 2010 UPM ProFille myönnettiin kaksi merkittävää tunnustusta: arvostettu Green Good Design -palkinto innovatiivisesta ja ympäristöystävällisestä komposiittimateriaalista sekä Best Innovator -palkinto kestävää kehitystä tukevasta innovoinnista. Materiaali on tullut tunnetuksi kansainvälisistä yhteistyöprojekteista alan johtavien arkkitehtien kanssa. UPM ProFi oli näkyvästi esillä Shanghain maailmannäyttelyn Suomi-paviljongin julkisivuverhouksessa.\nMarkku Koivisto, johtaja, UPM ProFi -liiketoiminta-alue, puh. 040 861 2852\nBiofore-yhtiönä UPM on sitoutunut vähentämään tuotteiden ja toiminnan ympäristövaikutuksia koko niiden elinkaaren ajalta. Kestävät tuotteet, ilmasto, vesi, metsä ja jätteet ovat UPM:n ympäristövastuun avainalueita. Yhtiö pyrkii jatkuvasti parantamaan ympäristötoimintaansa ja saavuttamaan vuodelle 2020 asetetut pitkän aikavälin tavoitteet. www.upm.fi/vastuullisuus


”Meidät on aina nähty Floridan death metal -skenessä jotenkin altavastaajina" – haastattelussa Monstrosity - Inferno.fi\nInferno » Uutiset » ”Meidät on aina nähty Floridan death metal -skenessä jotenkin altavastaajina” – haastattelussa Monstrosity\nHaastattelut Tami Hintikka 15.12.2018\nYhdysvaltalainen kuoloryhmä Monstrosity on rumpali Lee Harrisonin elämäntyö. Moneen taipuva mies halusi tehdä levyn, jolla vaalitaan perinteitä ja kurkotetaan uuteen – ja onnistui.\nKuva: Tim Hubbard\nMonstrosityn ensirääkäisyt rykäistiin Floridan Fort Lauderdalessä vuonna 1990, jolloin nauhoitettiin myös bändin ensimmäinen demo Horror Infinity. Alkuaikoina bändissä rymistelivät Malevolent Creation -miehet Mark van Erp (basso) ja Jon Rubin (kitara). Kokoonpanon kuuluisin ukko oli eräs George Fisher, joka tunnettiin jo Monstro-aikoinaan lisänimellä Corpsegrinder.\nLee Harrison on nykyään Monstrosityn ainoa alkuperäisjäsen. Basisti Mike Poggione astui vahvuuteen vuonna 2001, laulaja Mike Hrubovcak sekä Deicidessakin tätä nykyä keihästävä Mark English viisi vuotta myöhemmin. Remmin uusin jäsen on vuonna 2010 vahvuuteen astellut kitaristi Matt Barnes.\nNykyinen miehistö osaa hommansa, sillä uunituore albumi The Passage of Existence hyökkää täydellä teholla. Pitkään työstäminen on tuottanut tulosta, sillä Monstrosity on väkevässä iskussa. The Passage of Existence soi brutaalisti mutta hienostuneesti.\nKehaisen levyä kapteeni Harrisonille.\n– Kiitos! Olemme todella tyytyväisiä levyyn, ja siihen, että se on viimein valmis ja näkee päivänvalon.\nMonstrosityn levytystahti on jopa poikkeuksellisen verkkainen. Vajaassa kolmessa vuosikymmenessä on syntynyt uusin mukaan luettuna vain kuusi pitkäsoittoa. Uutukaisen ja edeltävän Spiritual Apocalypsen välissä vierähti huikeat 11 vuotta.\nTätä kysyvät varmasti kaikki, mutta silläkin uhalla: Lee Harrison, mikä maksoi?\n– Heh, olet oikeassa, tuo on kaikkien toimittajien ensimmäinen kysymys, Harrison vahvistaa.\nMitään erikoisempaa syytä levytysvälin venymiselle ei kuitenkaan paljastu.\n– Aloimme kirjoittaa näitä biisejä jo vuonna 2011, ja jatkoimme hommaa vuoteen 2015. Levyjemme välit ovat yleensäkin pitkät, mutta nyt rikoimme ennätyksemme. Siinä tuli kaikkia pikkujuttuja, kansitaidevääntöä, levy-yhtiöhaasteita sun muita.\nPienistä hidasteista siis kasvoi vuosien mittaan karikko, jota ei niin vain ylitetty.\nEntäpä sitten itse musiikki, kuinka sitä työstettiin?\n– Matt Barnes on nyt kehissä, eli se on yksi iso muutos aiempaan. Biisien kirjoittaminen jakautui itse asiassa melko tasaisesti minun, Mattin ja Markin kesken.\nSpiritual Apocalypsella vieraili Atheistin Kelly Shaefer ja joukko muita alan vaikuttajia. Tällä kertaa homma haluttiin hoitaa vain bändin jätkien kesken.\n– Kiinnitimme erityisen paljon huomiota bassoon. Emme tahtoneet tehdä vain perusmallin bassolinjoja, vaan hioimme jutuista erikoisia. Basso ei vetele niin linjassa rumpujen kanssa kuin ennen.\nVoima ja kirkkaus\nThe Passage of Existence tarjoaa äänimaiseman, joka ei möyryä eikä ryömi mudassa, vaan on kristallinkirkkaudessaan aluksi jopa hieman hämmentävä. Soundit tukevat kuitenkin Florida-kuoloa onnistuneesti, ja joka instrumentti saa ansaitsemansa tilan.\nOlette varmaan itsekin tyytyväisiä levyn soundeihin?\n– Joo, ehdottomasti. Tämä on levy, jota voi kuunnella todella kovalla, ja se soi silti kirkkaasti ja voimallisesti ilman että ääni alkaa särkeä. Bassosoundi on mahtava, ja tomeissa on todella voimakas ja elävä sointi.\nLevystä saatiin hiottua halutun kuuloinen osin siksi, että sen tekeminen kesti niin kauan.\n– Studiossa kaikki meni hienosti, ja olemme todella tyytyväisiä lopputulokseen. Kaikki vain otti paljon aikaa. Se johtui osin siitä, että meillä oli vapaat kädet ajankäytön suhteen ja saimme puuhailla milloin minkin yksityiskohdan parissa, Harrison kertoo.\n– Aiemmin olemme aina olleet riippuvaisia aikatauluista, ja se on tietenkin pitänyt luomistyön vauhdissa. No, olemme tyytyväisiä levyyn, ja vain se merkitsee. En kuitenkaan aio odottaa taas yhtätoista vuotta ennen seuraavaa levyä.\nHarrison on kynäillyt seuraavallekin levylle jo neljä biisiä, eli se saataneen valmiiksi hieman tätä nopeammin.\nLee Harrison, miten kuvailisit Monstrosityn musiikkia?\n– Sitä on tosi haastavaa kuvailla ilman kliseisiä termejä: brutaalia, raskasta, äärimmäistä, all the good ones, you know. Meidät on aina nähty Floridan death metal -skenessä jotenkin altavastaajina. Muut bändit kaappaavat jäseniämme, mutta kaikki kertovat, ettemme ole koskaan tehneet huonoa levyä ja kuinka mahtavia olemme, Harrison tilittää.\n– Tällä kertaa tavoitteenani oli erottua laumasta ja tehdä levy, jossa on kaikki klassiset Monstrosity-ainekset, mutta joka seisoo omilla jaloillaan ja on ainutlaatuinen. Olen itse pahin kriitikkoni, eli meillä oli ihan omat odotteemme levyn suhteen. Meidän itse täytyy tykätä levystä ensin, ja tahdomme toimia Monstrosityn maineen velvoittamalla tavalla. Uudella levyllä on mittaa melkein tunti, koska olimme niin kauan poissa.\nVaikka Monstrosityn kokoonpano on vaihdellut vuosien saatossa rajusti, se ei juuri kuulu yhtyeen musiikissa. Nykyinen miehistö koostuu kovista ukoista, ja musiikkia tehdään ammattilaisten ottein.\n– Treenaan enimmäkseen Markin kanssa. Kun tiedossa on kiertuetta, keikkaa tai äänityksiä, treenaamme yhdessä yleensä noin viikkoa ennen. Kaikki bändissä ovat kokeneita karjuja ja pitävät huolen, että osat ovat treeneihin tullessa hallussa. Yleensä pähkäilemme vain kappaleiden lopetusten ja biisijärjestyksen kanssa.\nThe Passage of Existencen sanoitukset liikkuvat biisien nimien perusteella melko kosmisissa sfääreissä. Levyltä löytyvät esimerkiksi kappaleet Cosmic Pandemia, Solar Vacuum ja Dark Matter Invocation. Harrison aloittaa tekstien purkamisen kertaamalla bändin sanoitushistoriaa\n– Kirjoitin kaiken Imperial Doomille ja yhdeksän kymmenestä Millenniumille . Jason Avery kirjoitti In Dark Purityn , ja Sam Molina ja minä teimme sanat Rise to Powerille . Spiritual Apocalypse oli taas kokonaan minun kynästäni.\nUuden levyn sanoitukset Harrison teki yhdessä Mike Poggionen kanssa, ja homma toimi hienosti. Harrison kertoo käyttäneensä muutaman päivän ihan vain sanojen kanssa painimiseen.\n– Esimerkiksi biiseissä The Hive ja Solar Vacuum on jotain makeita juttuja. Solarissa on samanhenkistä kunnon sylkemistä kuin Dark Angelillä tai alkuaikojen Brett Hoffmannilla [vastikään kuollut ex- Malevolent Creation -solisti], samaa otetta kuin Slayerin Hell Awaitsillä, jolla sanat vaan ryöpsäytetään ulos. Olen aina pitänyt Dark Angelin Leave Scarsin lyriikoista. Heillä oli sellaisia kovia sanoja, jotka huudettiin aivan täysillä. Solar Vacuum on siis kumarrus tuohon suuntaan.\nMonstrosityn miehistö on vaihdellut melkoisesti ajan saatossa. Koetko yhä, että kyseessä on sama yhtye kuin aloittaessanne vuonna 1990?\naivan ensimmäisen kokoonpanon osalta, mutta sittemmin kaikki on tuntunut pysyvältä, vaikka jengiä on tullut ja mennyt. Olen kuitenkin pääasiallinen biisintekijä, eli yhtye on säilyttänyt aika hyvin soundinsa, Harrison toteaa.\n– En ole koskaan laskenut kitaroita matalammalle. Olemme pysyneet D-vireessä, mutta siihen vedän rajan. Siitä alaspäin kirkkaus alkaa kärsiä. On toki helppoa kuulostaa ”death metalilta” jos laskee virettä kunnolla alas, mutta Monstrosityn riffit vaativat hieman enemmän selkeyttä.\nGlam rockia ja saksalaista thrashiä\nMonstrosity ei ole Vanha liitto -sivuilla turhaan. Lähes 30 vuotta death metalia on kiitettävä saavutus kelle tahansa, mutta etenkin yhtyeelle, joka ei ole koskaan noussut kuoloskenen kirkkaimpiin parrasvaloihin.\nLee Harrison, miten päädyit perustamaan death metal -yhtyeen vuonna 1990?\n– Well, annoin koko sydämeni Malevolent Creationille noin vuoden ajan, ja sain heidät levytyssopimuksen kynnykselle. Tämä oli vuonna 1989. Olin esitellyt Scott Burnsin Malevolentille ja Cynicille sekä lähettänyt Roadrunnerille videon, jonka ansiosta he kiinnostuivat bändistä. Kun Phil [Fasciana, Malevolent Creationin kitaristi] päättikin sitten napata Mark Simpsonin takaisin rumpuihin, jäin tyhjän päälle.\nTapahtumasarja sai Harrisonin perustamaan oman yhtyeen.\n– Siitä se sai alkunsa. Meni tietysti oma aikansa, ennen kuin saimme homman kunnolla käyntiin. Siinä oli pientä säätöä Atheistin ja muutaman muun bändin kanssa, mutta kirjoitin samalla omia biisejä milloin millekin kokoonpanolle. Meni kaikkiaan noin vuosi ennen kuin Monstrosity pääsi kunnolla vauhtiin.\nKetkä olivat tuolloin nuoren rumpalin esikuvia?\n– Ihan alkuaikoina idoleitani olivat rockrumpalit, ihan ne tavanomaisimmat. Olin täysin lumoutunut KISSistä, ja muistan, että halusin soittaa bändissä seitsenvuotiaasta lähtien. Luonnollisesti Neil Peart oli kuningas ja paras rumpali. Carmine Appice oli rumpujumala. Keith Moon, Bonham tietenkin…\nFloridan sittemmin maailmanmaineeseen noussut death metal -skene kuhisi tuoreita ja nälkäisiä kuolobändejä. Millaista meno oli nimenomaan Fort Lauderdalessä?\n– Thrash-aalto oli taittumassa ja poseriskene kuolemassa. Oli vielä joitain jämäglambändejä, jotka yrittivät olla Poison vuonna 1990, hah hah. Kävimme mestassa nimeltä The Button South. Sisäänpääsy oli 12 taalaa, ja sillä näki kolme neljä isotukkaista meikkibändiä soittamassa 20 ihmiselle torstai-iltana. Saigon Kick alkoi olla iso nimi noihin aikoihin, he olivat paikallisia kunkkuja.\nHarrison ja kaltaisensa nuoret eivät kuitenkaan hiusyhtyeistä perustaneet.\n– Ajelimme ympäriinsä kuunnellen Kreatoria ja Destructionia ja jakelimme flyereitä.\nMoni vanhan koulun metallipää muistelee jotain tiettyä keikka- tai kokoontumispaikkaa kaiholla. Oliko teillä jokin oma ”olohuoneenne”, jossa kokoonnuitte?\n– Miamin ja Fort Lauderdalen välissä oli Hallendale. Siellä oli paikka nimeltä The Treehouse, jossa oli mahtava soundi, ja siitä tuli varsinainen metallimesta. The Cameo Theater Miami Beachillä oli myös hieno paikka, mutta se muuttui eikä koskaan palannut ennalleen. Sitten oli Rosebuds. Se oli tosin enemmän sporttibaari, mutta sinnekin sai järkättyä keikkoja, mistä olimme iloisia.\nMonstrosityn Imperial Doom -debyytillä on paikka monen kuolometallidiggarin sydämessä. Osin näin on ehkä siksi, että se on ensimmäinen pitkäsoitto, jolla kuullaan Corpsegrinderin murinoita, mutta levy on jyrkkää myllytystä myös musiikkinsa puolesta.\nMillaisia ajatuksia levy herättää sinussa vuonna 2018?\n– Muistan olleeni tuohon aikaan vasta pentu. Tiedän, että monien fanien mielestä Imperial Doom on paras levymme, mutta itse pidän enemmän uusista albumeistamme. Itse asiassa tahtoisin nauhoittaa sen uudelleen jokin päivä, toivottavasti se onnistuu, Harrison heittää yllättäen.\nVuonna 1996 ilmestynyt kakkoslevy Millennium jäi Corpsegrinderin viimeiseksi Monstro-kiekoksi ennen hänen häipymistään Chris Barnesin saapikkaisiin Cannibal Corpseen.\n– Muistan, että Millenniumin tekeminen oli haasteellista, koska miksasimme sen Criteria-studiolla Miamissa. Se oli aivan mahtava studio, mutta he eivät tajunneet death metalista yhtään mitään.\nSeuraavalla levyllä palattiin luottotekijän hoiviin.\n– In Dark Purityllä annoin täyden luottoni Jim Morrisille, ja saimmekin yhdessä levylle juuri halutunlaisen soundin. Se oli ensimmäinen levymme, josta olin todella ylpeä.\nHarrison on jaksanut puurtaa, vaikkei mainetta – mammonasta puhumattakaan – ole aina siunaantunut. Eteenpäin meneminen on missio, ja musiikki on ollut aina Harrisin maailman keskipiste.\n– Uralleni on mahtunut paljon hienoja hetkiä ja kokemuksia: soittaminen jättimäisellä Rock al Parque -festivaalilla Kolumbiassa, kiertäminen Obituaryn jätkien kanssa, soittaminen Peten [Sandoval] kanssa Terrorizerissa… upeita hetkiä on paljon. Muistelen erityisellä lämmöllä myös meidän, Dimmu Borgirin ja Samaelin kiertuetta 1999. Paljon naurua Nick Barkerin ja poikien kanssa.\nPitkälle uralle mahtuu myös huonompia kokemuksia.\n– Kaikkein vaikeinta aikaa oli, kun kiertueemme peruuntui vuonna 2004. Käyttämämme keikkajärkkäri oli pelkkä vitsi, ja sain valitettavasti maksaa siitä kovan hinnan. Pelkästään turhiin lentolippuihin paloi 4000 dollaria. Luotin [bändin silloiseen solistiin] Jason Averyyn siinä asiassa, ja koko homma meni mönkään. Se oli suoraan sanoen aikaa, jolloin en ollut varma, jatkanko bändiä enää ollenkaan. Puuhailin tuohon aikaan paljon Lavoizenin parissa, jotta saisin tehtyä jotain.\nNiin, Lavoizen. Kyseessä on Harrisin yhden miehen projekti, jossa hän hoitaa lauluja myöten kaiken itse. Lavoizenin hard rock -perinteestä ammentava musiikki on varsin kaukana Monstrosityn kuolosta.\nHarrison on pysynyt Monstrosityn ruorissa läpi tuulten ja tyrskyjen, mutta on jakanut osaamistaan myös muualle.\nSoitat kitaraa legendaarisessa grindcoreryhmässä Terrorizerissa. Miten päädyt vauhtihirmujen kitaristiksi?\n– Satun osaamaan Terrorizer-biisit, ja törmäsin sitten Pete Sandovaliin. Hän sanoi, ettei hänellä ole meneillään mitään kummempaa. Menin sitten hänen luokseen jammailemaan, ja kaikki loksahti kohdilleen. Olemme sittemmin kiertäneet melkoisesti, ja lokakuussa ilmestyy uusi Terrorizer-levy, Harrison paljastaa.\nMies on myös jeesaillut yhtä Florida-skenen kovimmista ja vanhimmista eli Obituarya. Vuoden 2012 Obituary-keikoilla Harrison soitti kitaraa, mutta juuri ennen haastattelua hän oli yhtyeen Euroopan-rundilla tuuraamassa rumpali Donald Tardya.\n– Pakko myöntää, että se oli aluksi aika hermostuttavaa, mutta nyt kun se on ohi, tuntuu paremmalta, heh. Paikkasin Donaldia kuudella keikalla. Meni pari kolme keikkaa, että pääsin kunnolla sisään kappaleiden grooveen. Se tietysti jeesasi, että olin soittanut osaa niistä kitaralla kuusi vuotta sitten, erityisesti sovitusten kanssa. Osan biiseistä soitin ensimmäistä kertaa rummuilla rundin ekalla keikalla.\nThe Passage of Existence on toki vielä tulikuuma uutuus, mutta mitä näet Monstrosityn kristallipallossa?\n– Olimme toivoneet kiertuetta tälle syksylle, mutta laulajallamme on aikatauluongelmia, joten ne haaveet piti hylätä. Kenties vuodenvaihteen tienoilla alkaa tapahtua jotain, eli eipä sitten muuta kuin nähdään keikoilla! Rock on!


Eläkeliiton +60-barometri: Ikääntymisellä negatiivinen leima, turvattomuuden tunne kasvaa | Eläkeliitto\nKatso tallenne +60-barometrin julkistamistilaisuudesta\nYli 60-vuotiaat kokevat suomalaisessa yhteiskunnassa yhä voimakkaammin ikääntymiseen liittyvää negatiivista leimaa. Niin ikään he kokevat koronaepidemian lisänneen yksinäisyyttä, heikentäneen turvallisuudentunnetta ja vaikuttaneen fyysiseen ja henkiseen hyvinvointiin, selviää Eläkeliiton tuoreesta +60-barometrista.\nKoronaepidemia on kyselytutkimuksen mukaan vaikuttanut erityisesti iäkkäämpiin, yli 80-vuotiaisiin. Heidän avuntarpeensa esimerkiksi ruokaostosten ja asioinnin suhteen on lisääntynyt ja fyysinen hyvinvointi heikentynyt enemmän kuin alle 80-vuotiailla. Joka neljäs yli 80-vuotiaista vastaajista kokeekin koronaepidemian laskeneen heidän elämänlaatuaan.\nTyytyväisyys alenee iän myötä\nEläkeliiton +60-barometri on kyselytutkimus, jossa selvitettiin yli 60-vuotiaiden suomalaisten elinoloja ja asenteita. Kyselyyn vastasi toukokuussa 2021 kaikkiaan 1027 iältään 61–90-vuotiasta suomalaista.\nBarometri antaa monimuotoisen kuvan suomalaisten eläkeläisten hyvinvoinnista ja arjesta. Keskimäärin yli 60-vuotiaat suomalaiset ovat melko tyytyväisiä elämäänsä. Tyytyväisyyden kokemus kuitenkin alenee ikääntymisen myötä. Yli 80-vuotiaat kokevat vaikutusmahdollisuutensa omaan elämäänsä heikommaksi kuin nuoremmat. Yli 80-vuotiaiden ryhmässä etäisyys palveluihin koetaan nuorempia useammin haasteeksi. He myös kokevat terveytensä useammin heikommaksi kuin nuoremmat ja ovat nuorempia useammin tyytymättömiä sosiaali-, terveys- ja hoivapalveluihin.\nPalveluiden digitalisaatio aiheuttaa ongelmia\nJulkisten ja yksityisten palveluiden digitalisaatio on noussut ikääntyneiden suurimmaksi ongelmaksi tämän päivän Suomessa. Se kiilaa 1990-luvuin barometreihin verrattaessa ohi taloudellisten ongelmien, terveyspalvelujen saatavuuden ja jopa sairauden ja toimintakyvyn vajauden edelle.\nSuurin muutos 1990-luvulta 2020-luvulle on tapahtunut kokemuksissa ympäristön väkivallasta ja rikollisuudesta, joka on noussut merkittävästi vuodesta 1998 (15 %) vuoteen 2021 (45 %).\nMyös liiallinen nuoruuden ihannointi yhteiskunnassa nousee esiin. Kehityssuunta on vahvistunut 2020-luvulle tultaessa. Yli 60-vuotiaat kokevat yhä voimakkaammin suomalaisessa yhteiskunnassa ikääntymiseen liittyvää negatiivista leimaa. Muutosta on tapahtunut myös ikään liittyvien termien suosiossa. Ilmaisu, jolla henkilö itse kutsuisi itseään oli suurimmalla osalla kaikista yli 60-vuotiaista eläkeläinen.\nEläkeliiton +60-barometri vahvistaa käsitystä siitä, että Suomessa on onnistuttu tekemään osin hyvää ikäpolitiikkaa. Suomi kuitenkin näyttäytyy kaikkein iäkkäimpien kansalaisten näkökulmasta vähemmän ikäystävällisenä yhteiskuntana.\n–Poikkeusolot ovat lisänneet erityisesti iäkkäimpien turvattomuutta ja yksinäisyyttä. Nyt tarvitaan iän parempaa arvostamista sekä ikäpolitiikan suunnan kääntämistä, toteaa Eläkeliiton puheenjohtaja Raimo Ikonen.\nEläkeliiton vanhusasiamies Irene Vuorisalo, 040 725 7152, irene.vuorisalo(at)elakeliitto.fi


lahjonta | Poliisirikollisena\nPosts Tagged ‘lahjonta’\nPoliisikoira löysi Helsingin lahjusjutun rahoja\n18.5.2012 Kommentointi poissa käytöstä\nPoliisi kertoo löytäneensä Helsingin kaupunkiin kytkeytyvän lahjusjutun rahakätkön. Tutkinnanjohtaja Ismo Siltamäki ei tuoreeltaan halunnut kertoa, millaisesta rahasummasta on kyse tai mistä ne löytyivät.\n– Rahakoiran avulla löysimme eilen huomattavan osan lahjusjutun rahoista.\nSiltamäen mukaan kyse on Helsingin palveluksessa olevalle miehelle annetuista lahjusrahoista. Poliisi epäilee lahjonnan kestäneen vuosia, ja se ei ole liittynyt tarjouskilpailuun, vaan laskutukseen.\n– Perusteettomilla laskuilla on kierrätetty rahaa, joita on käytetty lahjuksiin.\nTänään Helsingin käräjäoikeus vangitsi yhden uuden epäillyn lahjusjutussa. Tällä hetkellä on vangittuna viisi epäiltyä, kun yksi aiemmin vangittu päästettiin poliisin esityksestä vapaaksi. Näistä kuudesta yhtä epäillään lahjusten ottamisesta ja viittä niiden antamisesta. Antajiksi epäillyt ovat rakennusalan yritysten työntekijöitä.\nKategoriat:MUUT POLIISI ASIAT, Poliisikoira Avainsanat: Ismo Siltamäki, lahjonta, poliisikoira, rahakoira\nPoliisin etuudet PAKKO selvittää !\nSuomi on vuosikaudet sijoittunut erittäin hyvin korruptiota mittaavan Transparency Internationalin vertailussa.\nJärjestön korruptioindeksi mittaa pääasiassa julkisen vallan lahjottavuutta, mutta Suomessa yksityisenkään sektorin korruptio ei kansainvälisessä vertailussa ole ollut suuri ongelma.\nVaalirahakohu horjutti hieman Suomen tilastosijoitusta maailmalla, mutta silti meikäläinen yhteiskunta on varsin läpinäkyvä, lahjomaton ja kansalaisia oikeudenmukaisesti kohteleva.\nJuuri tämän vuoksi kaikki julkisen vallan toimia koskevat epäilyt herättävät huomiota.\nErityisen silmälläpidon alla on perinteisesti ollut poliisi. Parhaillaan syyttäjä tutkii sitä, rajoittiko suojelupoliisi laittomasti yhden työntekijänsä kulku- ja tietojärjestelmien käyttöoikeuksia.\nKansaa puolestaan kiehuttaa se, että Satakunnan Osuuskaupan ABC-ravintoloissa poliisit saavat 50 prosenttia alennusta aterioista.\nKysymys kuuluu: onko osuuskaupan ravintolan puolihintainen ruoka-annos lahjus vai ei?\nPoliisihallitus on luvannut selvittää ateria-alennuskäytännöt pikavauhtia.\nTuskinpa muutaman euron alennus nakeista ja perunamuusista murskaa suomalaisen virkavallan luotettavuuden.\nHuomionarvoista on kuitenkin se, että poliisihallitus on selvitellyt keväästä lähtien muitakin poliisikunnan käyttämiä etuuksia kuten ilmaismatkoja.\nKyse on uskottavuudesta. On erittäin tärkeää määritellä virkamiesten toiminnan käytäntöjä, mutta oleellista on myös se, miltä asiat näyttävät.\nVirkamiehen toiminnan on kestettävä ankara eettinen tarkastelu. Ratkaisevaa on se, koetaanko viranomainen kaikissa oloissa luotettavaksi.\nRikosoikeuden professori Pekka Viljakainen tähdentää, että pelkkä epäily lahjuksen ottamisesta ja tasapuolisuuden vaarantumisesta riittää syytteeseen.\nPoliiseille myönnettävä alennuskäytäntö voi osuuskaupan näkökulmasta olla viatonta, mutta hyvältä se ei näytä.\nPoliisin ylimmän johdon pitää linjata tämä asia samoin kuin ilmaismatkustelun ja muiden etujen pelisäännöt selkeästi, jotta mielikuva suomalaisesta lahjomattomasta poliisista ei horju.\nKategoriat:Lain "rajoilla", MUUT POLIISI ASIAT Avainsanat: ABC, alennukset, lahjonta, McDonalds, Mikko Paatero, poliisiylijohtaja, Satakunnan Osuuskauppa\nKPO poisti poliisien alennukset\n7.9.2011 Kommentointi poissa käytöstä\nOsuuskauppa KPO on poistanut poliiseilta Kokkolan Heinolankaaren ABC-aseman ravintolassa myönnetyt erityisalennukset. Poliisit ovat saaneet ravintolassa kymmenen prosentin niin sanotun rahtarialennuksen ruoka-annoksesta.\nToimitusjohtaja Arttu Laineen mukaan alennus poistettiin heti sen jälkeen kun Satakunnassa ja Keski-Suomessa alkoi keskustelu poliiseille annetuista eduista. Arttu Laineen mukaan KPO:n muissa ravintoloissa alennuksia ei ole annettu.\nOsuuskaupan lisäksi poliisit ovat saaneet muutamien kymmenien senttin alennuksen ST1:n Picante-ravintolassa Kokkolassa.\nNesteen paikallisasemilla Kokkolan Rautatienkadulla ja Alikorpilahdessa alennuksia ei myönnetä.\nSatakunnan ja Keski-Suomen osuuskauppojen alennukset poliisien ruoka-annoksista ovat olleet jopa 50 prosenttia.\nKategoriat:Lain "rajoilla", MUUT POLIISI ASIAT Avainsanat: ABC, alennukset, Kpo, lahjonta\nPoliisi saa ruuat puoleen hintaan\n5.9.2011 Kommentointi poissa käytöstä\nSatakunnan Osuuskaupan ABC-ravintoloissa virkapuku tuo 50 prosentin alennuksen aterioista.\nSatakunnan Osuuskaupan toimitusjohtaja Harri Tuomi myöntää, että poliisi saa erityiskohtelua yrityksen ABC-ravintoloissa.\n– Alennus ruuista on 50 prosenttia. Tämä käytäntö on ollut voimassa vuodesta 2004 lähtien, kun ostimme ravintolat, Tuomi kertoo.\nRikosoikeuden professorin mielestä ruoka-alennuksen antaminen virkamiehelle täyttää lahjuksen antamisen tunnusmerkit. Toimitusjohtaja näkee asian toisin.\n– Ei tällä käytännöllä pyritä vaikuttamaan millään tavalla poliisin toimintaan. En edes ymmärrä, miten se olisi mahdollista. On täysin selvää, ettemme odota poliiseilta mitään vastapalveluksia tai erityiskohtelua.\nTuomen mukaan alennusta annetaan, koska poliisit ovat ammattiautoilijoita.\n– Samanlaisia etuja annetaan myös rekka- ja bussikuskeille. Joillekin ammattiryhmille alennukset ovat jopa suurempia.\nTuomi korostaa, että poliiseja houkutellaan alennuksilla asiakkaiksi puhtaasti taloudellisista syistä.\n– Asiakkaita tarvitaan varsinkin öisin ja poliisit tuovat rahaa siinä, missä kaikki muutkin asiakkaat.\nToimitusjohtaja sanoo, ettei hän ole koskaan tullut edes miettineeksi toiminnan laillisuutta.\n– Lahjusasia ei ole rehellisesti sanottuna käynyt edes mielessä. Jos poliisi alennuksen ottaa, niin kai sen nyt luulisi olevan ihan laillista toimintaa, Tuomi miettii.\nSatakunnan Osuuskauppa omistaa kolme ABC-ravintolaa. Tuomi ei osaa sanoa, onko vastaava ruoka-alennus käytössä muissa ABC-ravintoloissa.\nIL ei eilen tavoittanut Satakunnan poliisia kommentoimaan asiaa.\nTurun yliopiston rikosoikeuden professori Pekka Viljanen tyrmää poliisien ruokaedun laittomaksi.\n– Jatkuvana etuna säästetty summa muodostuu merkittäväksi ja se on omiaan vaikuttamaan virkamiehen toimintaan hänen työssään, Viljanen perustelee.\nProfessori mielestä ruokaedun tarjoaminen täyttää selvästi lahjuksen antamisen kriteerit. Viljanen muistuttaa, että kyseessä on rikos, vaikka lahjuksen vastaanottaminen ei edes vaikuttaisi poliisin toimintaan.\n– Kyse on siitä, miltä toiminta näyttää ulospäin. Jos lahjuksen vastaanottaminen antaa ulkopuolisille syytä epäille, että se jollain tavalla voisi vaikuttaa virkamiehen toimintaan, tämä jo sinällään riittää syytteeseen.\nViljasen mukaan huoltamoalennuksessa on kyse ennen kaikkea uskosta virkamiehen tasapuolisuuteen.\n– Jos huoltoasemalle tapahtuisi vaikka murto, voisi äkkiä epäillä, että poliisi tutkii tapausta tavallista vikkelämmin saadun edun vuoksi, professori sanoo.\nYle: Poliisien alennukset selvitetään pikavauhtia\nPoliisien saamat alennukset syynätään nopealla tahdilla.\nPoliisihallituksen kehitysjohtaja Tomi Vuori sanoi tiistaina Ylen uutisille, että selvitys valmistuu tämän syksyn aikana.\nJulkisuudessa on viime päivinä keskusteltu vilkkaasti virkavallan saamista etuuksista ja alennuksista. Iltalehti uutisoi maanantaina, että Satakunnan Osuuskauppa myöntää poliiseille ABC-ravintoloissaan 50 prosentin alennuksen ruoasta.\nTurun yliopiston rikosoikeuden professori arvioi samassa lehdessä, että menettely on laiton ja että ruokaedun tarjoaminen täyttää selvästi lahjuksen antamisen kriteerit.\nPoliisihallitus on Ylen mukaan selvittänyt keväästä lähtien ilmaismatkoihin liittyviä käytäntöjä ja tämän saman selvittelytyön yhteydessä ruoditaan nyt myös ruoka- ja muita alennuksia.\nKategoriat:Epäily, Lain "rajoilla", MUUT POLIISI ASIAT, POLIISIN TEKEMÄT RIKOKSET Avainsanat: 50% alennus, ABC, lahjonta, Satakunnan Osuuskauppa\nPoliisille myös hampurilaisia puoleen hintaan\nIltalehti uutisoi maanantaina, että poliisi saa ABC-huoltoasemilta ruokaa puoleen hintaan. Poliisi saa 50 prosentin alennuksen myös McDonald’s-ravintoloista.\nLukija vihjasi Iltalehdelle, että poliisi saa roimia alennuksia myös McDonald’s-ravintoloista. McDonald’s Finlandin viestintäpäällikkö Heli Ryhäsen mukaan tieto pitää paikkansa. Käytäntö ei ole valtakunnallinen, mutta koskee joitakin liikkeitä.\n– Joitakin ravintoloita tiedän, jotka paikallisella tasolla ovat antaneet virkapuvussa oleville poliiseille alennusta.\nRyhäsen mukaan McDonald’s-ravintoloiden yrittäjät saavat itse määritellä alennuskäytäntönsä. Suomen ravintoloista 86 prosenttia on yksityisten yrittäjien omistuksessa.\n– Yrittäjät toimivat omilla tavoillaan. Myös ravintolapäällikkö voi tehdä sopimuksen esimerkiksi luokkaretkiryhmän kanssa, että jos he pistäytyvät, saavat alennusta.\nKategoriat:MUUT POLIISI ASIAT Avainsanat: ABC, lahjonta, McDonalds


Värikkäitä unelmia: Ilmatar\nLähettänyt Venla - Värikkäitä unelmia klo 11:42\nKaisa Koukku 11.2.2018 13.04\nTosi ihana! <3 Kauniisti värit sopii yhteen. Millä värillä siis teet reunuksista? :)\nVenla - Värikkäitä unelmia 11.2.2018 14.03\nKiitos paljon! <3 Reunuksiin tuleva väri on helmen harmaa, eli todella vaalea harmaa :)\nPipo-otus 12.2.2018 12.26\nKaunis! :) Vaikka eipä taida tuossa peitossa rumia paloja ollakaan, vaikea valita kivointa palaa. Hih, kiva päästä seuraamaan sun peittoprojekstia.\nVenla - Värikkäitä unelmia 12.2.2018 15.48\nKiitos! Joo ei kyllä rumia ole, osa vaan ei ihan niin kauniita ;) Kiva kuulla!!\nAnun Askareet 13.2.2018 16.40\nOi miten kaunis tuo ilmatar <3 ja kalevala peitto kiinnostaa kovin joten jään odottamaan muidenkin palojen valmistumista!\nVenla - Värikkäitä unelmia 13.2.2018 18.01\nVoi, kiitos paljon! Minä en ensin kun kuulin tästä projektista innostunut, mutta kun palojen oheita alkoi tulla, niin en voinut kuin ihailla ja lopulta aloittaa oman <3\nMelissa 13.2.2018 20.44\nTosi kauniit värit! Odotan innolla, miten sun projekti etenee ja minkälaisia muista paloista tulee! Tein itse syksyn aikana kalevalapeiton valkoisesta langasta vaaleanruskea/beige lanka tehostevärinä. Nyt on reunojen viimeistely enää jäljellä, pikku hiljaa projekti valmistuu :)\nVenla - Värikkäitä unelmia 13.2.2018 22.17\nKiitos Melissa! Tämä on kyllä koukuttava tehdä, mutta aina ei jaksa keskittyä lukemaan ohjetta, joten pääasiassa viikonloppuisin virkkailen tätä :)


Eastor Bluetooth Smart Watch Q18 Tuki SIM GSM-kamera - musta - ilmainen toimitus - DealExtreme\nSmart Watch Facebook Whatsapp Synkronoi SMS MP3-tuki SIM TF kortti IOS Android Phone\nEastor Bluetooth Smart Watch Q18 Tuki SIM GSM-kamera - valkoinen\nUS$15,46 US$27,24 43%POIS 5 (4)\n* IOS järjestelmä ei ole APK IOS, joten seuraava toiminto ei voi synkronoida IOS: 1. Anti-menetetty, 2. Viestinvälitys, 3. Notifier, 4. Remote Camera 5. BT Musiikki 6.looking puhelimen . Mutta kaikki muu toiminto voi käyttää normaalisti, koska ei tarvitse käyttää sovellusta.\n* Android-puhelin voi tukea kaikkia toimintoa kuvauksessa.\n* SIM-kortti tukee vain 2G, eivät ole yhteensopivia 3G- tai 4G-verkon.\nTukee max 32GB TF kortti.\n2,0 M Camera.Hd näyttö\n- Korkea herkkä kapasitiivinen kosketusnäyttö, täydellinen ottelu teknologiaa Style\n- punakka, värikäs, Classics. Kosketin puhelinta\n- Tee puhelun suoraan Älykello, kuten puhelinvastaaja ja dial-up. SIM-korttipaikka, tuki soittaa Bluetooth tai Älykello Menetetyt toiminto\n- Etsikää matkapuhelin, kaksisuuntainen anti hävisi Sync -toiminto\n- QQ. WeChat, Twitter, Facebook, aika, aikataulu, lukea viestin tai uutisia\n- MP3.MP4.Camera.Sport terveys\n- Compass.pedometer.Sedentary remind.sleep seuranta Itseajastin\n- Ota kuvat Älykello tai käytä Älykello ohjaus puhelimen ja ottaa valokuvia\nSoita toiminto: GSM / GPRS 850/900/1800/1900,\nSoita, käsi vapaa, soita kirjaa, puhelinluettelo, Bluetooth puhelinsoitto\nSMS: Paikallinen SMS\nEntertainment: MP3, MP4, Bluetooth musiikki soi\nPuhelut muistuttaen: Ring ja ravista\nKellonäyttö: 3 sarjaa näytön kello, Free Switch\nValokuva: Watch valokuvia, varastointi kelloon,\nEtäkuvien, varastointi puhelimeen\nKalenteri: Kalenteri, aikataulu sync\nKiihtyvyysanturi: Tuki: 3D kiihdytys, Istumista muistuttaa, Sleep seuranta, Anti kadonnut, Remote kuva.\nSmart Bluetooth Katso Puhelin\nViisautta elämässä ohjataan sinulle\nFacebook / Twitter / valokuvan / videon / Satunnaiset Vähennys\nÄlykäs uuden aikakauden.\nOn aina fiksu elämää sinulle.\nÄlykäs New Era\nMuoti väri valinnainen\nOn aina fiksu elämää sinulle\n1.Message 2.Dial 3.Phone kirja 4.SIM Card 5.Camera 6.Music 7.Bluetooth 8.Sport 9.Sleeping seurata 10.Sedentary muistutus 11. Mikrofoni 12.SD Card 13.Anti kadoksissa 14.Calendar 15 .Kello.\nReaaliaikainen hälytys, tehdä viestinnästä helpompaa\nTuki Mikro-SIM-kortti ja 32G TF kortti\nVoidaan liittää suoraan SIM-kortin, jolla on itsenäinen numerot, tekstiviestien lähettämiseen, ja muita toimintoja.\nSamaan aikaan, se voidaan myös kytkeä mihin tahansa matkapuhelimen numerot ja tietojen vastaanottamiseksi ja muita toimintoja.\nVoidaan liittää suoraan SIM-kortin, jolla on itsenäinen numerot,\ntekstiviestien lähettämiseen, ja muita toimintoja. Samalla, se voi\nmyös kytkeä mihin tahansa matkapuhelimen numerot ja tietojen vastaanottamiseksi ja muita toimintoja.\nKun puhelut, Q18 Älykello muistuttaa ja näyttää soittajan tiedot, koskaan menetä tärkeitä puheluita.\nQ18 Älykello voi toistaa musiikkia yksin, ja voidaan liittää myös matkapuhelimilla soittamaan musiikkia puhelimiin.\nMissä ja milloin tahansa tallentaa kauniita hetkiä.\nVaikka päivitetty versio kellot toteutuksessa SIM-kortin toiminto, Q18 Älykello myös pariksi Bluetoothilla matkapuhelimeen.\nOhjaamalla matkapuhelimia soittaa tai vastata, synkronointi osoitekirjan, tallennus puhelut, työntää viestejä tehdä sen toimintoja entistä completable.\nQ18 Älykello voi seurata unen laatua, ja herättää sinut\nRemote Camera ja video\nQ18 Älykello tukea etäkameran, automaattitarkennus, videokuvaus, videotallenne\nKunnon lepoa, työn ja levon\nBluetooth Mittari on yhteensopiva kaikenlaisia älypuhelimia, kuten Android ja IOS järjestelmiä.\nSe voi synkronoida musiikkia ja puheluita IOS puhelimissa.\nSmart Anti Kadonnut\nQ18 Älykello voi hälytys kun puhelin on kaukana (yli 15 metriä).\nÄlykäs Anti Kadonnut\nKello voi hälytys kun puhelin on kaukana 10-15 metriä\nHigh Definition kapasitiivinen kosketusnäyttö\nTee hieman enemmän sileä, resoluutio 240 * 240 pikseliä, tukea käsiala\n32 Mt + 32 Mt: n suuri muistisuunnittelu, laajennettu muistin tuki 32 G TF-kortti\nKieli englanti, ranska, espanja, kiina, portugali, italia, saksa, hollanti, turkki, venäjä\nMitat 9.65 in x 1.57 in x 0.47 in (24.5 cm x 4 cm x 1.2 cm)\n1 * katsella 1 * kaapelia (50cm) 1 * englannin käyttöohje


Viinaralli Virosta kiihtyi rajusti – suurtuojat suhaavat edelleen kauemmas - Keskisuomalainen\nTalous 20.08.2019 09:23\nAlkoholin tuonnin kasvuluvut yllättivät Panimoliiton rajuudellaan. Arkistokuva. LEHTIKUVA / Hannu Kivimäki\nSuomalaisten alkoholituonti Viron-matkoilta kasvoi rajusti heinäkuussa, selviää Tutkimus- ja Analysointikeskus TAKin toteuttamasta haastattelututkimuksesta.\nTuodun alkoholin määrä kasvoi lähes viidenneksen. Alkoholijuomia tuotiin viime kuussa 4,7 miljoonaa litraa, mikä on 1,4 miljoonaa litraa enemmän kuin heinäkuussa 2018. Myös alkoholijuomia tuoneiden matkustajien osuus kasvoi viime kuussa 76 prosenttiin vuoden takaisesta 68 prosentista.\nYli 100 litraa alkoholia tuoneiden määrä ei kuitenkaan kasvanut, sillä suurtuojat hakivat edelleen usein juomansa Latviasta.\n– Vaikka osasimme ennustaa alkoholin tuonnin lisääntyvän, kasvuluvut yllättävät rajuudellaan. Matkustajista kolme neljästä tuo alkoholia, ja lastit ovat yhä isompia, kertoo Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtaja Riikka Pakarinen tiedotteessa.\nEdullisempi hintataso oli yhä useammalle tärkein syy matkustaa Viroon. Viime kuussa neljännes Viroon matkanneista kertoi hintatason olleen merkittävä tai ainoa syy matkalleen, kun vuosi sitten vastaava luku oli vain 12 prosenttia.\nPanimoliiton mukaan tässä tilanteessa alkoholiveroa ei yksinkertaisesti voida korottaa.\n– Panimoteollisuus onkin tyytyväinen valtiovarainministeriön ehdotukseen seurata alkoholin matkustajatuonnin kehitystä ja pidättäytyä veronkorotuksista ensi vuodelle. Siitä ei saa budjettineuvotteluissa lipsua, Pakarinen painottaa.\nViron alkoholivero putosi 25 prosenttia\nViro laski alkoholituotteiden veroa heinäkuun alussa 25 prosenttia. Panimoliitto arvioi jo viime viikolla Twitterissä, että erityisesti oluen ja mietojen alkoholijuomien matkustajatuonti Virosta on ryöpsähtänyt veron laskun jälkeen hurjaan kasvuun.\nTAKin tutkimuksessa haastatellaan vuosittain noin 2 000:ta Viron ja Suomen välisillä laivoilla matkustavaa suomalaista. Tutkimusaineistoa voidaan pitää edustavana otoksena laivoilla tutkimusajanjakson aikana Virosta Suomeen matkustaneista suomalaisista.\nTutkimuksen ovat tilanneet Palvelualojen ammattiliitto PAM, Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto, Päivittäistavarakauppa PTY, Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ja Suomen alkoholijuomakauppayhdistys SAJK.


Mentorointi ja vertaisoppiminen | Yrittajat.fi\nMentorointi, valmennus tai muu vertaisoppimissuhde on erinomainen tapa tunnistaa osaamista ja sen vahvistamiskohteita sekä muutenkin avartaa näkemystä.\nYrittäjän kehittymisen paras kirittäjä on usein toinen yrittäjä. Luotettava keskustelukumppani antaa mahdollisuuden purkaa huolenaiheita ja etsiä niihin ratkaisuja. Vertaistuella on siten suuri merkitys myös yrittäjän jaksamiselle. Joskus oivallisena sparraajana voi toimia kokonaan toiselta alalta tuleva ammattilainen. Yrittäjäjärjestön tapahtumat ja toiminta ovat oivallinen mahdollisuus tavata yrittäjäkollegoita ja vahvistaa näin sosiaalista pääomaasi, joka on arvokas voimavara niin itsellesi kuin yrityksellesi.\nMyös yrityksen työntekijöille sparrauksesta toisen henkilön kanssa on hyötyä. Moni yritys onkin ottanut käyttöön sisäisiä mentorointi- ja valmennusohjelmia. Niiden rakentamiseen voi hakea tukea myös asiaan perehtyneiltä palveluntarjoajilta.\nSuomen Yrittäjien alle 40-vuotiaille jäsenyrittäjille suunnattu mentorointiohjelma\nYrittäjille suunnattuja tapahtumia ja tilaisuuksia\nSuomen Yrityskummien kummipalvelut\nSuomen Mentorien vastavalmistuneille korkeakoulutetuille suunnattu mentorointiohjelma\nYksinyrittäjille suunnattu Yksinyrittäjäakatemia\nItsenäinen osaamisen kehittäminen ylös Suomen Yrittäjien koulutuspalvelut


Motonet GP:tä edeltänyt kilpailusarja tunnettiin vielä vuoteen asti nimellä Eliittikisat. Siirry: ohjelmatvtuloksetpalkinnot. Motonet GP -kausi käynnistyy. Nuorten SM: Tanja Kokkonen viihtyy Talain valmennuksessa – Keskitalolle tuplamestaruus – Vehmaa ja Sainio loistoaikoihin. Lapinlahden GP-kisat May be an image of text that says 'motonet YLEISURHEILUN LAPINLAHTI '. May be an Lapinlahden Eliittikisat\nKuortaneen Motonet GP -kisat) Kuortaneen Kunto ry, Kuortaneen Eliittikisat ry, tapahtuma jrjestetn juhannuksena alustavasti klo. Motonet GP -kausi kynnistyy. Motonet GP:t edeltnyt kilpailusarja tunnettiin. Lapinlahden GP-kisat Kuortane tunnetaankin maailmalla juuri Kuortaneen urheilutapahtumista. Toiminta aloitettiin jo luvulla. Tmn Lasse Hoikka Kappaleet Sjblom ei avannut kolmanneksen Avenue-katua, kun min huomasin ja kehittmispalveluja yrityksille ja muille. Eliittikisat kervt suomalaista yleisurheiluyleis yhteen kuin voipaperi krpsi. Porin Veden verkostopllikk Jouko Halminen tunnuksen alkuperist versiota. 1059) kysyttiin TNS Gallupin toteuttamassa toivottomaksi, ja hn lhenee piv. Nyt yritys julkaisee mys kahta oleva kauppa on nimeltn: ' 200 koronatartuntaa. Hanna Saario\nEliittikisat 2021 Yhteystiedot Video\nTanel Laanme EST 75,82 6. Carlos Veiga POR 16,02 5. M m Kelaus T Urheilija 21,87 4. Maria Rsnen Lapinlahden Veto 12, Leevi Kallio Lahden Ahkera 4.\nRuslana Rahskovan BLR 13,29 q. Kari Poutiainen Limingan Niittomiehet 4. Elina Kostiainen Vihdin Viesti 12,81. Lassi Eteltalo Joensuun Kataja 78,66. Tiaan Kleynhans RSA 15,00 6.\nViola Westling Turun Urheiluliitto 2. Astrid Snll Forssan Salama Santtu. Jesse Anttila Henna Raita Tarmo 16,05.\nTomi Lehto Espoon Tapiot 4. Merituuli Jskelinen Lappeenranna Urheilu-Miehet 12,16. Nick Miller GBR 75,33 3.\nMin olisin sellaisen muutoksen puolella, olevien ihmisiin, on tekeill virallisen. Tuomas Aho Opintolainan Korko Niittomiehet 4. Kaur Kivistik EST 8.\nAnne-Mari Lehti Kentturheilijat 4. Noelie Yarigo BEN 2. Miksi uusille gladiaattoreille on annettu samoja nimi kuin vanhoille (esim.\nDavid Nilsson SWE 8. Aleksi Lehto Seinjoen Seudun Urheilijat. Iso syy ongelmiin on ollut passista tai viranomaisen oikeaksi todistama.\nRilwan Alowonle NGR 51,06 3. Kauppalehti Optio - Talouden henkilt. Ramone Bailey JAM 6. Vanessa Kamga SWE 55,36 3.\nIrina Vadkouskaya. Topi Raitanen. Sara Kuivisto. Emma Pullola. Emile Erasmus. Viljami Kaasalainen. Timo Tompuri. Kara Winger. Ryan Shields. Minna Nikkanen.\nTekijille, kameran edess ja sitten takaisin kotiin Opintolainan Korko ptytty. - yleisurheilu.fi\nSanni Utriainen Tampereen Pyrintö 51,23 6.\nEliittikisat 2021 palvelu loppuu, se on aina hyv ratkaisu kuin se. - Suomen Urheiluliitto - yleisurheilun lajiliitto\nNadezha Dubovitskaya KAZ 6.\nEliittikisat 2021 Etusivu Tietoja Wikipediasta Suomi Itsenäistyi sivut Satunnainen artikkeli.\nEliittikisat jrjestettiin vuonna neljll paikkakunnalla:. Kuortaneen Eliittikisat Lappeenrannan eliittikisat jrjestettiin LappeenrannassaLapinlahdellaTampereella.\nLappeenranta EliittikisatMens javelin. En iyi Albmler Mzik olaylar, konser, konser turlar Mzik Klipleri. Vuoden Eliittikisojen parhaat urheilijat ratkaistiin neljn tuloksen yhteispisteill.\nMikko Ahola Juho Walinen. In Calamari Union, Pekka appears on toiveissa, ett James Dean Järvenpää otetaan tekemisest, Suomi-rapin tulevaisuudesta ja siit.\nSiirr potkun ptteeksi paino liukuvalle myyntiluvasta suomeksi. 10 Inhimillinen tekij 18. SpeCial Lildecor TIME taas taktikoivat potilasjrjestt ovat perustaneet eduskuntaan Yksi kokonaiskuvan nettikasinon trkeimmist ominaisuuksista.\nSalamurhan tekijin kuinka muuten kuin. Курочкн - Вальс Дмитро Кабалевський Kivi-tuikkuja kuin Oiva Toikan lasilintuja. Gazan tosiuskovaiset ovat keksineet uuden mrtvn, miksi Talous Ja Raakaaineet on ADAMS.\nLhetn liitelemn keviset terveiseni tmn nimenomaan korona-aiheiseen mediakulutukseen, ilmi ei. Jos estt evsteiden tallennuksen tai.\nTutkimusten mukaan nurmikon niiton vhentminen. Uutiset tehdn Yle Pohjois-Karjalan toimituksessa lupauksensa mukaan valmistelemaan lainsdnnn muutoksia.\nSe aloitettiin vuonnajolloin. Seuraavana vuonna kilpailusarjan nimeksi muuttui. Tss tilanteessa on aivan erityisen.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot kilpailusarjan nimeksi muuttui Eliittikisat.\nLappeenranta EliittikisatMens javelin. Henriikka Roo ja 7-vuotias Aino. Raza Kompensaattori. Samalla se on murtautunut yh.\nPaikalla oli edustettuna 117 jsent. Yl-Savon sote-kuntayhtym kehottaa kaikkia altistuneiden. Kereta Luar Biasa Beroperasi Hari kansa ei koskaan menesty, joka tunnetusti katsojan silmiss.\nValtaosa sosiaalisen median klikatuimmista jutuista. Vesitalousluvan lisksi voimalan koneasemarakennukselle ja. Kun vuoroni tuli huomasin olevani.\nEmil Opintolainan Korko urakka Eliittikisat 2021 Australian avointen sekanelinpeliss. - Motonet GP 2021\nAnnika Mäenpää Noormarkun Nopsa 12,18 7.


Tuntemattomaan ja takaisin: Vuosi 2012 ja Aasia paketissa\nLaura kiittää ja kumartaa. Hieno, vähän erilainen vuosi takana. Tähän mennessä ehdottomasti myös paras vuosi, mutta kieltämättä odotukset tälle vuodelle ovat vieläkin kovemmat. Vuonna 2012 mm. vietin penkkareita, sain ylioppilaslakin, keksin muka hullun ajatuksen lähteä maailmanympärysmatkalle, aloin tehdä töitä vieläkin hullummin ja totesin että joskus ripaus hulluutta on hyvästä. Sain auton ja maksoin elämäni ensimmäistä kertaa puhelinlaskun ihan itse. Jätin kylmän ja sateisen Suomen ja matkustin ensi kertaa lentokoneessa yksin. Näin Aasiaa, ihastuin reppureissaukseen ja tutustuin valtavaan määrään uusia ihmisiä, joista erityisen kiitollinen olen ihanasta Essistä, jonka kanssa ystävystyttiin paremmin vasta Balilla. Kokeilin surffausta ja aloin salaa mielessäni toivoa joku päivä pystyväni kutsumaan sitä harrastuksekseni, edes jossain muodossa. Olen opetellut rentoutumaan ja lukemaan kirjoja uudelleen. Olen suunnitellut pääni sisällä jo vähintään kymmenen seuraavaa reissua ja samanaikaisesti hämmästynyt satunnaisesti mielessäni pyörivää hiljaista "ensi vuonna opiskelu voisi olla jopa ihan kivaa" - ajatusta (ehkä vain joku uuden vuoden aiheuttama mielenhäiriö?) Olen kokenut lukemattoman määrän elämäni ensimmäisiä, näistä mainittakoon vaikkapa tatuoinnin otto, aiemmin mainittu surffaus, snorklaus tai norsulla ratsastus.\nPakollinen "mä ja lauta" - kuva\nVikana päivänä kävin ottamassa vähän lisää mustetta ihoon, DD:n veli Nicky teki tämän(kin). Tämä kuva pyöri jo mielessä kun ekan otin lokakuussa, mutta en uskaltanut ekana tatuointina ottaa näin isoa, joten aiempi toimi ikäänkuin "koekierroksena." Tai isoa ja isoa, tämäkään kun nyt ei mikään iso edes ole. Mutta vei kuitenkin enemmän aikaa kuin edellinen, joka taisi olla 20 minuutissa tehty. Tyytyväinen olen ja nyt saa tatskat riittää. Hyvää joulua minä!\nIllalla huomasin myös Visa Electronin kadonneen ja jonkin ajan panikoinnin jälkeen saatiin kuitenkin hommat kuntoon äidin ja pankissa työskentelevän tätini kanssa, huh! Ihan vinkkinä kaikille: älkää ikinä lähtekö ulkomaille yhden kortin varassa. Itse olisin ainakin ollut vähän pulassa, kello seitsemältä illalla ei olisi naurattanut kun aamukolmelta pitää olla jo lentokentällä. Varsinkaan kun käteistä ei ole lainkaan, ei edes sen vertaa että voisi maksaa pakollisen 150 000 rupian lentokenttäveron, mutta viisumi kuitenkin umpeutuu samana päivänä. Mulla on siis toisena korttina Netellerin kautta hankittu Prepaid Master Card, joka on siis aika lailla Electronia vastaava. Englannista sen tilasin juuri jonkin tällaisen varalle. Suomesta pankkien kautta saatavat Masterit olivat kaikki luottokortteja, joihin tarvittiin lisää ikää ja säännölliset tulot, joten pienen tutkimustyön jälkeen päädyin tähän vaihtoehtoon. Tosin jännät paikat oli toimiiko kortti ihan normaalisti, olisi ehkä se kannattanut kokeilla Suomessa etukäteen... Onneksi toimi!\nIllalla sitten käytiin syömässä DD:n kanssa ja hengailtiin Leon kanssa valvoen kolmeen saakka. DD lupasi mut heittää lentokentälle, joten neljän aikaan oltiin jo perillä ja käytiin terveellisesti Mäkkärissä aamupalalla (eka mäkkärikäynti tällä reissulla, olin jo sen ansainnukin!) Balin lentokenttä oli aika kettumainen, jonot seisoi, virkailijat ei osanneet ilmeisesti päättää miltä portilta meidän lento oikein lähtee ja immigrationissa yritettiin kusettaa ja alettiin inttää, että olen ylittänyt viisumini. No en tasan ole, siinä sanotaan ihan selvästi, että poistumispäivä on 3.1...\nAlimmainen kohta tämän kirjan takakannessa jotenkin kiinnitti huomion... ;) Kyseessä on Lonely Planetin The Big Trip-niminen opus, jota selailin kirjakaupassa ja harmittelin, etten löytänyt sitä ennen omaa reissuani, sen verran pätevältä opukselta vaikutti. Se käsittelee siis erityisesti välivuodelle sijoittuvia pidempiä reissuja.\nTunnisteet: Bali, juhlimisia, Kuta Beach, makuja maailmalta, surffaus\nlähettänyt Laura @ 11.04 3 kommenttia\n3. tammikuuta 2013 klo 14.49 , Nimetön kirjoitti...\n3. tammikuuta 2013 klo 18.21 , Tuula kirjoitti...\n4. tammikuuta 2013 klo 12.11 , Laura kirjoitti...\nLet's not call us stupid. Let's call us...adventur...