Strictly Style: Päivän asu - syyssailori\nPäivän asu - syyssailori\nM November 19, 2010 at 7:54 AM\nVoi, olet todella kauniina ! Ja asuvalinta taas niin onnistunut !\nIhan mahtava olet.:)\nWE INSPIRE US November 19, 2010 at 7:55 AM\nhaluan Zaran puseron! Se on niin tyylikäs ja täydellinen naisten pusero =)\ntoivottovasti mä voin löydä sen =)\nCoraline November 19, 2010 at 10:38 AM\nCava November 19, 2010 at 11:17 AM\nTosi kaunis asu ja todella kaunis sinä <3 Laukku sopii sulle täydellisesti, itselleni en voisi sitä kuvitella - se vaatii arvoisensa kantajan :) Tsekkaa muuten tuon We Inspire Us:n blogi, jos et ole vielä katsonut, aivan ihana mun mielestä!\nMaria November 19, 2010 at 12:09 PM\nIhana asu ja eräs jälleen niin hehkeänä! Tuo paita on ihana, miksihän en ole itse sitä Zarasta bongannut...\nElina November 19, 2010 at 1:47 PM\nupean näköiset sukkikset! täytyisi ehkä pikkuhiljaa investoida kunnollisiin, koska alkaa menemään hermo noihin jatkuvasti rikkoutuviin/venyviin kappaleisiin.\nja tuo pusero on kaunis. ihailin sitä aiemmin punaisena Zarassa, mutta jotenkin tuo kaulan rusetti/huivi oli häiritsevä - ilman sitä paita varmasti olisi lähtenyt mukaan!\nCatherina November 19, 2010 at 3:48 PM\nKiitos vinkistä! Olenkin ihastellut tuota bannerissa olevaa paitaa. Tänään heti aamusta käväisin Zarassa ja pari kipaletta oli vielä jäljellä, ja omaa kokoa kaiken lisäksi. Ei tarvinne sanoa, että mukaan lähti (mustana). ;)\nTodella kaunis, tyylikäs, naisellinen ja aikuismainen paita. Tykkään! Vähän vaihtelua peruspaitoihin ja paitapuseroihin yms.\nMrs. V November 19, 2010 at 4:00 PM\nKauneus on katsojan silmissä!:)Joten kiitos itsellesi ystävaällisyydestä!:)\nKäy ihmeessä kurkistamassa jos Zarasta vielä löytyisi!:)\nVoi toivottavasti niitä olisi tullut lisää. Mustat oli tosiaan reilu kk sitten loppu, mutta valkoisia silloin kyllä riitti...\nSe on jalo taito, ihailla jollakin jotain sellaista, mitä ei kuitenkaan itsellään näkisi. Se on erilaisuuden arvostusta <3 Minun mielestäni ainakin:D Kävin kurkkaamassa tämän iloisen ja energisen tytön blogia ja että oli kauniita koruja!\nehkä oli tilapäisesti loppunut? en tiedä ikäva kyllä Suomen tilanteesta, mutta toivottavasti saat vielä omasi! Ja kiitos kaunis kauniista sanoistasi...\nMä olen ehdottomasti sitä mieltä, että jokaisen tytön kaapista olis hyvä löytyä ydhet hyvät mustat sukkahousut. Tarpeeksi paksut, jotta ei näy läpi eikä rikkoudu yhtä helposti. Saa näin helposti monista muista vaatteista ympärivuoden käytettäviä!:) Mä nimenomaan rakastan tuota rusettia?nauhaa. Sen avulla saa paitaan erilaista tuntua kun sen sitoo eri tavoin!:)\nJaana November 19, 2010 at 4:00 PM\nsatu. November 20, 2010 at 12:45 AM\nooi, tosi kaunis! :) rusettihan on juuri paras osa paitaa, ja tämän voisi ottaa vaikka jokaisessa sateenkaaren värissä..\nlöysin jokin aika sitten mangon valikoimista hiukan samaa tyyliä yhden "kamelin" värisen paidan joka on myös aika ihana, haavelistalla tosin vielä. tämmöinen:\nMrs. V November 20, 2010 at 10:44 AM\nTiedätkö, ihan oikeessa olet! :D Tuohan on tavallaan kuin musta, käy kaiken kanssa:D en ole asiaa edes ajatellutkaan, vaan tyytyväisenä sitä mukana kiikuttanut kun musta se tuo juuri sopivasti väriä syksyiseen asuun :) Eli nyt vaan metsästämään omaa viininpunaista laukkua!:)\nMä olen ihan samaa mieltä!:) Kaikki värit yrittäisin kotiuttaa :D:D Ja että oli kaunis tuo sinun linkittämäsäi paita! Mulle ja!!! :D


Jokerit taipui huimassa trillerissä - peli päättyi joukkotappeluun!\n21.02.2017 klo 21:07\nZSKA kaatoi Jokerit ensimmäisessä pudotuspeliväännössä 4-2.\nZSKA juhli Moskovassa 4-2-voittoa Jokerien kustannuksella. AOP\nJokerit aloitti ottelun hyvin, sillä Brian O'Neill sai upotettua kumilätkän ZSKA:n reppuun heti ensimmäisessä vaihdossa. Maali kuitenkin hylättiin, koska tuomari oli ehtinyt viheltää pelin poikki ennen kuin kiekko oli maalissa.\nHeti perään ZSKA pääsi ylivoimalle, joka päättyi Bogdan Kiselevichin laukomaan ottelun avausmaaliin.\nKuuden minuutin pelin jälkeen isäntäjoukkue johti jo 2-0, kun Greg Scott onnistui maalinteossa.\nAntti Pihlström toi kuitenkin Jokerit mukaan toisessa erässä, kun pikakiituri onnistui kaventamaan Marko Anttilan ja Arturs Kuldan esityöstä.\nKavennuksen jälkeen Kiselevich onnistui toistamiseen, joten päätöserään lähdettiin ZSKA:n 3-1-johdossa.\nKolmanteen erään Jokerit tuli hyvällä ilmeellä, ja Tommi Huhtala pääsi yrittämään kavennusta rankkarista, kun erää oli pelattu hieman yli puolet. Napakka rannekuti sujahti kuitenkin suoraan Ilja Sorokinin räpylään.\nNarripaidat jatkoivat kuitenkin taistelua, joka palkittiin vajaat kuusi minuuttia ennen loppua. Ville Lajunen laukoi komealla lämärillä helsinkiläiset maalin päähän, mutta sen lähemmäksi vierailija ei päässyt.\n4-2-maalin tyhjiin viimeisellä minuutilla laukoi Vladimir Zharkov.\nPelin ratkettua homma lähti hieman lapasesta, kun joukkueet hakivat hieman asetelmia seuraavaan peliin. Pari sekuntia ennen loppua jäällä nähtiin jopa joukkotappelu, kun lähes kaikki kentällä olleet pelaajat alkoivat mätkimään toisiaan.\nPelin päättyi siten, että Jokereilla oli peräti kuusi pelaajaa jäähyaitiossa, ZSKA:lla viisi.\nZSKA johtaa läntisen konferenssin puolivälieräsarjaa nyt 1-0. Jatkopaikkaan vaaditaan neljä otteluvoittoa.\nPudotuspelisarja jatkuu torstaina Moskovassa.


Ilmastoaktivistien purjehdus Arktiselle alueelle sai nolon lopun - pelastetaan jäistä - Uusi MV-LehtiUusi MV-Lehti\nIlmastoaktivistien purjehdus Arktiselle alueelle sai nolon lopun – pelastetaan jäistä\nJulkaistu 06.09.2019 12:58, 13163 lukukertaa\nRuotsalaiset aktivistit lähtivät purjehdukselle kohti Arktista aluetta osoittaakseen ilmastonlämpenemisen ja kuvatakseen dokumenttielokuvan. Todellisuus ei ollut odotusten mukainen ja alus pysähtyi jäiden keskelle.\nM/S Malmöllä purjehtineiden piti osoittaa, että ilmasto on lämmennyt uhkaavasti…\nRuotsalainen M/S Malmö, mukanaan ilmastoaktivisteja, on jäänyt merijään ympäröimäksi Svalbardissa ja alus on hädässä. Asiasta uutisoi norjalainen Nordlys-sanomalehti ja kysyy, että ”ovatko he kenties lukeneet mediasta, että alue olisi vapaa jäistä?”\nIlmastouskovaiset todella näyttävät kuvittelevan, että Arktisen alueen jääpeite olisi ”mennyttä”, ja tämä aiheuttaisi vedenpaisumuksen. Mutta todellisuudessa mittaukset eivät tue väittämää ja aktivistit ovat saaneet kokea tämän omakohtaisesti heidän laivansa jäätyä jäiden puristuksiin.\nM/S Malmö lähti matkalleen ”ilmastomarssin” hengessä ja heidän tavoitteena oli seurata Pohjoisnavan tutkimusmatkailija Ludolf Schjelderupin matkaa 88 vuotta sitten. Odotettuaan sulaneita jäävuoria ja mannerjäätä, he ovat jäätyneellä merellä ja laiva on pysähtynyt.\nMukana laivalla on ryhmä dokumentaristeja, joiden piti taltioida ilmastonmuutoksen todellisuus, mutta nyt on epäselvää, aikovatko he tehdä dokumenttia tästä todellisesta tilanteesta alueella, koska matka onkin mennyt aivan toisin kuin sen kuviteltiin menevän.\nRannikkovartioston veneet ja helikopterit ovat lähetetty pelastamaan jäihin kiinni jääneet aktivistit. Tavoitteena on avustaa M/S Malmö pois jäiden keskeltä vapaalle merialueelle.\nNorjan riippumattomaan mediaan kuuluva Dokument-sivusto seuraa tilannetta ja toteaa ruotsalaisten ilmastoaktivistien nauttineen liikaa valheellista tietoa valtamediasta väitetystä ilmastouhasta.\nAlla kuvassa suurikokoinen ja voimakas tutkimusalus ”Kruununprinssi Haakon”, joka myös jäi aiemmin heinäkuussa jäihin pohjoisella merialueella, ”poliittisesti epähyväksyttävällä tavalla”.\nEn båt full av svensker som skulle sjekke klimaendringer, har satt seg fast i isen ved Svalbard. De hadde kanskje lest i norske medier at det skulle vært isfritt der oppe nå? Det hele er ganske komisk.https://t.co/w3GyFMKznQ\n— shh (@nievsyrneh) September 4, 2019\n”Ehkä he ovat lukeneet Norjan mediasta, että siellä pitäisi olla jo vapaata jäistä? Koko tapahtuma on melko koominen, ja nyt näemme miten myytit kohtaavat todellisuuden,” Dokument kirjoittaa.\nSosiaalisesssa mediassa on naljailtu, että ruotsalaiset aktivistit lienevät saaneet tietonsa Svalbardin tilanteesta 16-vuotiaalta ”ilmastogurulta”, Greta Thunbergilta. Ilmastoaktivistien on todettu jälleen vieneen ilmastohysterian uudelle tasolle, ja että ruotslaisten tulisi kantaa huolta mieluummin oman maansa ongelmista.\nLähteet: Nordlys, Samnytt, Dokument\nIlmeisesti Reetta Tumpelo on ollut haistavinaan Arktisen alueen sulaneita jäätiköitä ja ilmastokiimaiset hörhöt lähtivät todentamaan Reettan hajuaistin ylivertaista tarkkuutta….


Uudenlaista sankaruutta - PDF\nDownload "Uudenlaista sankaruutta"\n1 Riitta Käyhkö Simo Hakamäki Mika Kananen Veijo Kavonius Jarmo Pirhonen Pertti Puusaari Matti Kajaste Karl Holm Uudenlaista sankaruutta Ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköt KORKEAKOULUJEN ARVIOINTINEUVOSTON JULKAISUJA :\n3 Esipuhe Ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköt valitaan nyt kolmatta kertaa. Korkeakoulujen arviointineuvosto tekee opetusministeriölle esityksen neljästä huippuyksiköstä. Esityksiä huippuyksiköiksi tuli Korkeakoulujen arviointineuvostoon määräaikaan mennessä tällä kertaa kuusitoista. Arviointivierailu tehtiin yhdeksään ammattikorkeakouluun kevättalvella Arviointiin osallistuneet ammattikorkeakoulut saivat yksilöllisen kirjallisen palautteen, jossa nostettiin esiin korkeakoulun aluekehitystyön vahvuuksia ja kehittämisalueita. Arviointiryhmä tunnisti hyviä aluekehitystyön organisointiin ja toteutukseen liittyviä oivalluksia myös niissä ammattikorkeakouluissa, joita ei opetusministeriölle tällä kertaa huippuyksiköiksi esitetä. Kokonaisuutena ryhmä vakuuttui siitä, että suomalaiset ammattikorkeakoulut ovat aluekehitystehtävässä määrätietoisia ja vakavissaan eikä onnistumisen näytteistä ole puutetta. Huippuyksiköiksi esitettäviä ammattikorkeakouluja yhdistää arviointiryhmän mukaan kyky vastata alueen tarpeisiin sekä luoda yhtymäkohtia alueen keskeisiin strategisiin painopisteisiin. Esitetyillä huippuyksiköillä on lisäksi vakuuttavaa näyttöä tuloksekkaasta aluekehitystyöstä, joka on nivoutunut luontevaksi osaksi ammattikorkeakoulun muuta toimintaa. Erityisen myönteisiä olivat esimerkit opiskelijoiden tärkeästä asemasta aluekehitystyössä. Ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen arviointi nosti esiin myös selkeitä kehityskohteita. Ammattikorkeakoulujen on edelleen syytä vahvistaa omaa profiiliaan alueellisissa innovaatioverkostoissa ja terävöittää osaamistaan tarkemmin alueensa painopistealueille. Haasteellista tulee olemaan myös sidosryhmien liittäminen läheisempään yhteistyöhön ammattikorkeakoulun oman aluekehitystehtävän suunnittelussa ja toteutuksessa. Muuttuvat toimintaympäristöt ja ammattikorkeakoulujen voimakas alueellisuus tarjoavat samalla myös mahdollisuuden. Opetusministeri Antti Kalliomäki esittikin ammattikorkeakoulupäivillä seuraavasti: Suuri kysymys onkin, voiko viime aikoina paljon keskusteltu alueellinen yhteistoiminta ja tutkimus- ja kehitystyö tuottaa ammattikorkeakouluille ja niiden yksiköille uudenlaista sankaruutta, joka voisi korostaa tämän oppilaitosmuodon omapohjaista profiilia. Sankaruuden aineksia esitellään myös tässä raportissa. Korkeakoulujen arviointineuvoston puolesta esitän lämpimät kiitokset arviointiin osallistuneille ammattikorkeakouluille sekä arviointiryhmän jäsenille, jotka antoivat asiantuntemuksensa ja aikaansa arviointiprojektin toteutukseen. Ossi Tuomi Pääsihteeri Korkeakoulujen arviointineuvosto\n5 Sisällys Huippuyksikköarvioinnin suunnittelu Aluekehitysvaikutuksen määritelmä Aluekehittäminen ammattikorkeakoulujen toiminnassa Ammattikorkeakoulujen esitykset ja arviointineuvoston palautteet aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköille vuosille Jyväskylän ammattikorkeakoulu Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu Laurea-ammattikorkeakoulu Rovaniemen ammattikorkeakoulu Liitteet Arviointikriteeristö Ohjeet vierailukohteille Arviointiprosessin aikataulu\n7 Huippuyksikköarvioinnin suunnittelu Korkeakoulujen arviointineuvosto (KKA) on toteuttanut opetusministeriön toimeksiantoina ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksikköarvioinnit vuosina 2001, 2003 ja Vuorovuosin on arvioitu ammattikorkeakoulujen koulutuksen laatuyksikköjä ja aluekehitysvaikutuksen huippuyksikköjä. Vuosi 2004 oli poikkeus, jolloin kumpaakaan näistä toimeksiantoarvioinneista ei toteutettu, koska haluttiin pitää välivuosi vuosittain toistuneissa laajoissa arvioinneissa. Opetusministeriö on vuodesta 2000 lähtien myöntänyt arviointineuvoston esitysten perusteella osan ammattikorkeakoulujen tuloksellisuusrahoituksesta valituille huippu- ja laatuyksiköille. Arviointien keskeisenä tavoitteena on kuitenkin ollut kehittää koulutuksen, tutkimus ja kehitys- sekä aluekehitystyön laatua ja vaikuttavuutta. Aiemmin valitut aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköt Vuonna 2001: Hämeen ammattikorkeakoulu Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu Satakunnan ammattikorkeakoulu Vuonna 2003: Hämeen ammattikorkeakoulu Laurea-ammattikorkeakoulu Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu Seinäjoen ammattikorkeakoulu Toimeksianto opetusministeriöltä Opetusministeriö pyysi päivätyssä toimeksiantokirjeessä (Dnro 15/ 400/2004), Korkeakoulujen arviointineuvostoa toimittamaan opetusministeriölle mennessä esitykset 4 6 ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköstä vuosille Aluekehitysvaikutuksen huippuyksikkönä voi em. kirjeen mukaan tulla kysymykseen vain ammattikorkeakoulu kokonaisuudessaan.\n8 Arvioinnin tavoitteet Aluekehitysvaikutuksen arvioinnin tavoitteena on ammattikorkeakoulujen aluekehitystyön vahvistaminen ja kehittäminen. Arviointi tuottaa tietoa ammattikorkeakoulujen toteuttamasta aluekehitystoiminnasta, erilaisten alueiden ja toimintaympäristöjen hyvistä käytännöistä sekä ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen alueellisesta ja korkeakoulukohtaisesta arvioinnista. Valtakunnallisen arvioinnin eräs keskeinen tehtävä on välittää tietoa näistä koko ammattikorkeakoulukentälle. Tavoitteena on näin tukea ammattikorkeakoulujen aluekehitystyön omia strategiaprosesseja ja toimintalinjoja sekä uusien näkökulmien avaamisen ohella vahvistaa ammattikorkeakoulujen omaa näkemystä vaikuttavasta aluekehitystyöstä. Arvioinnin suunnitteluryhmä Korkeakoulujen arviointineuvoston työvaliokunta asetti kokouksessaan arvioinnille suunnitteluryhmän, jonka tehtävänä oli kevään 2005 aikana laatia projektisuunnitelma, kehittää arviointiprosessia ja arviointikriteeristöä ajankohtaisilla painotuksilla sekä valmistella ohjeet ammattikorkeakouluille aluekehitysvaikutuksen huippuyksikköarvioinnista vuosille Suunnitteluryhmään nimettiin seuraavat henkilöt: puheenjohtaja: Pertti Vuorela, dosentti, Korkeakoulujen arviointineuvosto jäsenet: Kimmo Behm, kunnanjohtaja, Nurmijärven kunta Mika Kananen, koulutuspoliittinen vastaava ( asti), SAMOK ry Veijo Kavonius, aluekehitysjohtaja, sisäasiainministeriön alueiden ja hallinnon kehittämisosasto Riitta Käyhkö, rehtori, Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu Jarmo Pirhonen, johtaja, Kaakkois-Suomen TE-keskus sihteerit: Hannele Salminen, suunnittelija, KKA (lokakuuhun 2005 asti) Matti Kajaste, projektisuunnittelija, KKA ( alkaen)\n9 Arviointikriteeristö Arvioinnin avoimuuden ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi suunnitteluryhmä kehitti aiemmissa aluekehityksen huippuyksikköarvioinneissa käytettyjen arviointikohteiden perusteella arviointikriteeristön 1. Kriteeristöä valmisteltiin ja työstettiin ammattikorkeakoulujen, niiden ylläpitäjien, opiskelijayhdistysten, maakuntien liittojen ja TE-keskusten edustajien kanssa helmikuussa 2005 järjestetyssä työseminaarissa. Ammattikorkeakoulujen näkemykset haluttiin ottaa huomioon arviointikohteiden määrittelyssä. Arvioinnista haluttiin tehdä myös entistä avoimempi ja vuorovaikutteisempi. Arviointiprosessi, kriteerit ja käytetyt menetelmät olivat näin arviointiin osallistuneilla ammattikorkeakouluilla etukäteen tiedossa. Tarkoituksena oli arvioinnin avoimuuden lisäksi tukea mahdollisimman konkreettisesti ammattikorkeakoulujen aluekehitystyötä antamalla välineitä työn suunnitteluun ja omaan arviointiin sekä edistää uusien, innovatiivisten näkökulmien omaksumista. Arviointiryhmä Korkeakoulujen arviointineuvosto nimesi kokouksessaan arviointiryhmän puheenjohtajan ja jäsenet. Suunnitteluvaiheessa tehdyn työn kannalta oli edullista, että varsin moni suunnitteluryhmän jäsen jatkoi myös arviointiryhmässä. Ryhmään valittiin asiantuntijoita paitsi ammattikorkeakoulukentältä myös sen ulkopuolelta. Edustettuina olivat korkeakoulukentän ulkopuolinen työelämä, kuntasektori sekä sisäasiainministeriön aluekehitystyö. Puheenjohtaja: Riitta Käyhkö, rehtori, Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu Jäsenet: Simo Hakamäki, toimitusjohtaja ( asti), Kuntakoulutus Oy Mika Kananen, koulutuspoliittinen vastaava ( asti), SAMOK ry Veijo Kavonius, aluekehitysjohtaja, sisäasiainministeriön alueiden ja hallinnon kehittämisosasto Jarmo Pirhonen, johtaja, Kaakkois-Suomen TE-keskus Pertti Puusaari, vararehtori, Hämeen ammattikorkeakoulu, arviointiryhmän valitsema varapuheenjohtaja Sihteerit: Matti Kajaste, projektisuunnittelija, Korkeakoulujen arviointineuvosto Karl Holm, suunnittelija, Korkeakoulujen arviointineuvosto ( alkaen) 1 Ks. liite 1.\n10 Esteellisyydet Riitta Käyhkö totesi Kemi-Tornion ammattikorkeakoulun yhteistyön Rovaniemen ammattikorkeakoulun kanssa olevan niin laajaa, että hän on esteellinen RAMK:n osalta. Mika Kananen totesi lisäksi itsensä esteelliseksi Oulun seudun ammattikorkeakoulun opiskelijana kyseisen ammattikorkeakoulun osalta. Esteelliset henkilöt poistuivat kokoushuoneesta ko. korkeakoulun arvioinnin ajaksi eivätkä osallistuneet kyseisten palautteiden kirjoittamiseen. Riitta Käyhkö ei myöskään osallistunut Rovaniemen ammattikorkeakoulun arviointivierailuun. Hakuohjeet KKA:n vahvistamat arvioinnin hakuohjeet lähetettiin ammattikorkeakouluille Ammattikorkeakouluja pyydettiin lähettämään esitykset huippuyksiköiksi klo mennessä. Esityksen tuli koskea koko ammattikorkeakoulua, sillä ammattikorkeakoulun aluekehitysvaikutusta arvioitiin sen koko koulutustehtävän laajuisesti. Myös vuosina 2001 ja 2003 huippuyksiköiksi valittujen ammattikorkeakoulujen oli mahdollista laatia esitys. Sama ammattikorkeakoulu voidaan nimetä huippuyksiköksi kuitenkin korkeintaan kaksi kertaa peräkkäin. Arviointi kohdistui pääsääntöisesti vuosina toteutuneeseen aluekehitystyöhön. Arvioinnissa käytettiin myös pidemmän aikavälin tilastotietoja muodostettaessa kuvaa ammattikorkeakoulujen toiminnan kehittymisestä ja laajuudesta. Esityksen enimmäispituudeksi ilmoitettiin 10 sivua liitteineen. Esitykset julkaistiin kokonaisuudessaan KKA:n Internet-sivuilla, josta myös ammattikorkeakouluille tiedotettiin etukäteen. Kirjallisten esitysten arviointi Määräaikaan mennessä Korkeakoulujen arviointineuvostoon saapui yhteensä kuusitoista esitystä ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköiksi: Etelä-Karjalan ammattikorkeakoulu Helia ammattikorkeakoulu Jyväskylän ammattikorkeakoulu Kajaanin ammattikorkeakoulu Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu Lahden ammattikorkeakoulu Laurea-ammattikorkeakoulu Oulun seudun ammattikorkeakoulu\n11 Pirkanmaan ammattikorkeakoulu Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu Rovaniemen ammattikorkeakoulu Savonia-ammattikorkeakoulu Seinäjoen ammattikorkeakoulu Svenska yrkeshögskolan Tampereen ammattikorkeakoulu Arviointiryhmän jäsenet lukivat yhteensä 160 sivua esityksiä sekä tutustuivat AMKOTA-tietokannasta koottuun tilastoaineistoon. Jäsenet pisteyttivät yhteisen keskustelun pohjaksi esitykset suhteessa arviointikriteeristöön pistein 0 5. Kunkin ammattikorkeakoulun kohdalla ensimmäisen puheenvuoron piti arviointiryhmässä aina eri henkilö. Tällä pyrittiin varmistamaan ryhmän jäsenten mielipiteiden ja kantojen tasapuolinen esittäminen. Arviointiryhmä päätti suorittaa arviointivierailun yhteensä yhdeksään ammattikorkeakouluun. Ne ammattikorkeakoulut, joita ei valittu vierailukohteiksi saivat erilliset kirjalliset palautteet. Vierailukohteet Jyväskylän ammattikorkeakoulu Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu Lahden ammattikorkeakoulu Laurea-ammattikorkeakoulu Pirkanmaan ammattikorkeakoulu Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu Rovaniemen ammattikorkeakoulu Seinäjoen ammattikorkeakoulu Tampereen ammattikorkeakoulu Arviointivierailut Arviointiryhmä lähetti ohjeet vierailukohteiksi valituille ammattikorkeakouluille arviointivierailun järjestämisestä. 2 Arviointiryhmän tarkoituksena oli rakentaa vierailuista mahdollisimman avoimia ja vuorovaikutteisia tapahtumia, jotta ammattikorkeakouluille voitaisiin antaa syvällistä ja käyttökelpoista palautetta niiden aluekehitystyöstä. Tästä syystä ohjelma rakennettiin neljän haastattelun/keskustelutilaisuuden pohjalle. Arviointiryhmä tapasi ammattikorkeakoulun johdon edustajat sekä sidosryhmien, opiskelijoiden ja henkilökunnan edustajia. Ammattikorkeakoulu sai valita liitteenä olevan 2 Liite 2.\n12 ohjeen asettamissa puitteissa keskusteluihin osallistuvat henkilöt. Korkeakoululle haluttiin kuitenkin antaa mahdollisuus esitellä yhtä aluekehitysvaikutuksen kannalta erityisen onnistunutta tai kiinnostavaa kärkihanketta. Arviointiryhmä halusi näin päästä lähemmäksi konkreettista aluekehitystyötä toimialueella. Ammattikorkeakouluja pyydettiin ennalta ehdottamaan kolmea aluekehityshanketta, joista arviointiryhmä valitsi yhden, arvioinnin kannalta kiinnostavimman hankkeen. Valittuun hankkeeseen tutustumiseen varattiin 1,5 tuntia. Arvioinnin tasapuolisuuden turvaamiseksi ryhmä ei ottanut mukaansa vierailuilta mitään kirjallista materiaalia. Arviointivierailut toteutettiin aikavälillä Vierailuille osallistui koko arviointiryhmä lukuunottamatta RAMK:a, jonka osalta Riitta Käyhkö oli esteellinen. Veijo Kavonius joutui jäämään pois Keski-Pohjanmaan ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulujen vierailuilta kiireellisten työtehtävien takia. Ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksikköjen valinta Arviointivierailuiden jälkeen ryhmä kokoontui arvioimaan vierailukohteiksi valittujen ammattikorkeakoulujen aluekehitystyötä uudelleen sekä kirjallisten esitysten että arviointivierailujen valossa. Arviointiryhmä käsitteli vierailukohteet yksi kerrallaan ja nosti esiin todettuja vahvuuksia ja heikkouksia. Nämä keskustelut loivat myös pohjan ammattikorkeakouluille annetuille palautteille. Arviointiryhmä päätti kirjallisen esityksen ja vierailun perusteella yksimielisesti valita neljä ammattikorkeakoulua arviointineuvostolle esitettäviksi aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköiksi vuosiksi : Jyväskylän ammattikorkeakoulu Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu Laurea-ammattikorkeakoulu Rovaniemen ammattikorkeakoulu\n13 Aluekehitysvaikutuksen määritelmä Ammattikorkeakoulun aluekehitysvaikutuksen arvioinnissa tarkasteltiin korkeakoulun strategian kehittyneisyyttä sekä ammattikorkeakoulun omaksumaa roolia alueen innovaatioympäristössä ja sen kehityksessä. Arvioinnin kannalta tärkeitä olivat lisäksi konkreettinen aluekehitystyö ja sen prosessit, työn tulokset ja näytöt sekä ammattikorkeakoulun organisoima aluekehitysvaikutuksen arviointi- ja kehittämistyö. Kriteeristössä käytetään käsitettä aluekehitysstrategia kuvaamaan kaikkia aluekehitystyötä koskevia strategisia linjauksia, riippumatta siitä, missä strategiadokumentissa asia on linjattu. Pääasia on, että aluekehitystehtävä on määritelty strategiatasolla. Aluekehitysvaikutuksella tarkoitetaan tässä arvioinnissa: Ammattikorkeakoulun oman strategian tuloksellisuutta, alueellista osallistumista ja verkottumista (mm. osallistuminen alueen strategiatyöhön, aluekeskus- ja osaamiskeskusohjelmiin sekä alueen muihin kehittämishankkeisiin) Ammattikorkeakoulun proaktiivista roolia ja vaikuttamista alueen toimintaan (mm. alueen osaamisen vahvistaminen, sosiaalisen pääoman kasvattaminen ja innovaatioympäristön rakentaminen, ennakoiva reagointi alueen tarpeisiin). Kumpikin ammattikorkeakoulun aluevaikutuksen osa määriteltiin laajasti. Ammattikorkeakoulun innovaatioympäristön, toiminta-alueen ja -ympäristön määrittelyt Tässä arvioinnissa innovaatioympäristö on määritelty samalla tavoin kuin edellisessäkin aluekehitysvaikutuksen arvioinnissa. Innovaatioympäristöllä tarkoitetaan toiminnallista aluetta, jolla yritykset ja julkiset instituutiot edistävät innovaatioiden edellytyksiä ja näin toimien lisäävät alueen elinkeinotoimintaa ja hyvinvointia. Arvioinnissa kiinnitettiin huomiota siihen, onko ammattikorkeakoulu tunnistanut alueensa innovaatioympäristön keskeiset piirteet, kuinka aktiivinen ja ennakoiva rooli sillä on toiminta-alueellaan sekä millainen asema korkeakoululla on alueen innovaatioympäristössä. Samoin arvioitiin ammatti-\n14 korkeakoulun aloitteellisuutta ja verkostojen kattavuutta sekä sen mahdollisuuksia alueen innovaatioympäristön kehittämiseen. Ammattikorkeakoulun koulutusohjelmilla, projekteilla, palvelutoiminnalla, tutkimus- ja kehittämishankkeilla sekä muilla toiminnoilla voi olla erilaisia sosiaalisia ja taloudellisia vaikuttavuusalueita. Moniin toimintoihin saattaa liittyä myös aluekehitysvaikutuksen kannalta merkittävä kansainvälinen elementti. Toiminta-alueen määrittelyssä on lähtökohtana ammattikorkeakoulun oma, perusteltu tulkinta toiminta-alueesta, jolla se pyrkii aktiivisesti vaikuttamaan. Huomiota kiinnitettiin myös ammattikorkeakoulun toimipisteverkon tarkoituksenmukaisuuteen suhteessa korkeakoulun strategiaan ja sen aluekehitystehtävän toteutukseen. Arvioinnissa käytetty kriteeristö laadittiin ja arviointikohteet valittiin siten, että ne mahdollisimman hyvin palvelivat sekä kiinteitä korkeakouluorganisaatiota että hajautetulla toimipisteverkolla toimivia ammattikorkeakouluja. Ammattikorkeakoulun toimipisteverkkoa tarkasteltaessa kiinnitetään huomiota siihen, miten hyvin se palvelee ammattikorkeakoulun aluekehitystehtävää. Toimintaympäristön käsitteellä tarkoitetaan tässä tapauksessa ammattikorkeakoulun toimintaan välittömästi ja välillisesti vaikuttavia tekijöitä sekä sosiaalisia ja poliittisia instituutioita. Toimintaympäristössä olennaisessa osassa ovat myös muiden toimijoiden määrät ja roolit sekä verkostot. Ammattikorkeakoululain mukaan yhteistyö toimintaympäristön kanssa edellyttää ammattikorkeakoululta erityisesti omalla alueellaan yhteistyötä elinkeino- ja muun työelämän sekä suomalaisten ja ulkomaisten korkeakoulujen samoin kuin muiden oppilaitosten kanssa. Toimintaympäristö on sidoksissa yhteiskunnan, sen instituutioiden, lainsäädännön ja talouselämän kehitykseen. Aluekehitysvaikutuksen arvioiminen Ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutusta arvioidessa on muistettava, että vaikuttava aluekehitystyö vaatii ammattikorkeakouluilta eri ympäristöissä erilaisia toimia. Ammattikorkeakoulun toimintamahdollisuuksiin vaikuttavat hyvin merkittävästi alueen olosuhteet: väestön määrä, rakenne ja kehitys, elinkeinorakenne, työllisyys, palvelujen tarjonta, muiden toimijoiden määrä, alueeseen sidotut rahoitusmahdollisuudet ja muut vastaavat seikat. Ne muodostavat perustan yhteiskunnalliselle kehitykselle ja vaikuttavat paitsi sen saavutuksiin aluekehitystyössä, myös toiminnan tuloksellisuuden toteamiseen. Toisaalta alueiden voimakas heterogeenisyys luo haasteita myös ammattikorkeakoulujen aluekehitystyön keskinäiselle vertailulle. Ammattikorkeakoulun mahdollisuudet vaikuttaa esimerkiksi opiskelijoiden työllistymiseen, uusien työpaikkojen tai yritysten synnyttämiseen ja\n15 olemassa olevien säilyttämiseen ovat yleensä pääosin välillisiä ja liittyvät mm. osaamisen ja innovaatioiden tuottamiseen alueelle. Ammattikorkeakoulujen aluekehitystoiminnan vaikuttavuuden arviointi on vaativa tehtävä erityisesti siksi, että siinä on otettava huomioon kunkin ammattikorkeakoulun toimintaympäristö ja alueiden suomat, hyvinkin erilaiset toimintaedellytykset ja näyttöjen mahdollisuudet. Arvioinnissa kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, mitä ammattikorkeakoululta voidaan odottaa kyseisellä maantieteellisellä alueella. Arviointiryhmän tehtävä oli myös siinä suhteessa haasteellinen, että sen saama käsitys ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksesta oli erilaisista syistä johtuen rajattu, näytteenomainen. Ryhmän käytössä oli ammattikorkeakoulujen tuottama esitys, AMKOTA-tietokannan tarjoamat luvut esimerkiksi korkeakoulujen T&K-työn volyymistä, sekä arviointivierailuilla käydyistä haastatteluista syntynyt vaikutelma. Näistä tarkasteluista huolimatta arviointi perustui lähtökohtaisesti kuitenkin näytteille varsin laajasta, monisäikeisestä ja vaikeasti todennettavasta toiminnasta. Toisaalta merkittävin keino näiden ongelmien ratkaisemiseksi on arviointiryhmän tietoisuus näistä ammattikorkeakoulujen aluekehitystyön tuloksellisuuteen vaikuttavista rajoitteista. Arvioinnin tasapuolisuus ja erilaisten olosuhteiden huomioiminen pyrittiin varmistamaan myös käytetyllä kriteeristöllä. Esitysten ja arviointikierroksen perusteella ammattikorkeakoulut ovat pääsääntöisesti vasta kehittämässä mekanismeja ja mittaristoja oman aluekehitysvaikutuksensa mittaamiseen. Tämä lienee luonnollista, sillä toiminta on vasta saamassa muotoaan ammattikorkeakoulujen perustehtävänä. Vaikutusten mittaamiseen ja palautteen saamiseen suhtauduttiin ammattikorkeakouluissa vakavasti. Osa ammattikorkeakouluista pystyi kuitenkin jo nyt esittämään kohtuullisen kattavia toteutuksia ja erinomaisen hyödyllisiä työkaluja. Osalla ammattikorkeakouluista oli jo selkeitä rakenteita ja mekanismeja arviointiin ja mittaamiseen, muttei vielä näyttöjä niiden käytöstä. On ilmeistä, että aluekehitysvaikutusten mittaristot ovat vahvassa oikean suuntaisessa kehitysvaiheessa. Ammattikorkeakoulujen omat aluekehitysvaikuttavuutta mittaavat menetelmät tulevat todennäköisesti toimimaan erinomaisena lähdemateriaalina tulevia aluekehitysvaikutuksen huippuyksikköarviointeja suunniteltaessa.\n16 Arviointikohteet ja kriteeristö Tässä arvioinnissa käytetyt arviointikohteet on kehitetty kahden edellisen aluekehitysvaikutuksen arvioinnin kokemuksia hyödyntäen. Arviointikohteita on pyritty selkiyttämään ja vähentämään niiden päällekkäisyyttä lisäämällä ajankohtaisia painotuksia. Arviointikohteet ilmentävät ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksessa keskeisinä nähtäviä seikkoja. Arviointiryhmä arvioi ammattikorkeakoulujen lähettämät aluekehitysvaikutuksen huippuyksikköesitykset em. arviointikohteiden mukaan. Arviointikohteet määriteltiin siten, että erilaisissa ympäristöissä toimivien ammattikorkeakoulujen tasapuolinen arviointi on mahdollista. Arviointikriteeristö toimi apuvälineenä ja tuki eri ammattikorkeakoulujen esitysten johdonmukaista arviointia. Kriteeristöä käytettiin joustavasti varmistamaan arvioinnin tasapuolisuutta. Se ei ole ehdoton mittaristo vaan työkalu, jonka avulla arvioitsijat voivat muodostaa kokonaiskuvan kunkin ammattikorkeakoulun aluekehitysvaikutuksesta ja verrata niitä helpommin toisiinsa.\n17 Aluekehittäminen ammattikorkeakoulujen toiminnassa Aluekehitystyön kansainvälinen ja kansallinen konteksti Suomalaisessa toimintaympäristössä on tapahtunut suuria muutoksia viimeisen parinkymmenen vuoden aikana. Olemme siirtyneet puoliavoimesta taloudesta avoimeen globaaliin kilpailuun, jossa kaikki alueet ovat mukana riippumatta siitä, tuottavatko ne tuotteita kansainvälisille, kansallisille vai alueellisille markkinoille. Globaalistuminen, tiedon merkityksen kasvu, toimialarakenteen muutos ja ympäristökysymykset asettavat alueelliselle kehittämiselle sekä uusia haasteita että mahdollisuuksia. Yritysten ja alueiden kilpailukykyä mitataan ensisijassa niiden innovatiivisuudella. Osaaminen, toimiva infrastruktuuri ja verkottuva toimintatapa nousevat aikaisempaakin merkittävämpään rooliin alueen kehittämisessä. Alueilla on erilaiset mahdollisuudet ja potentiaali menestyä globaalissa kilpailussa. Alueiden heterogeenisyys edellyttääkin erilaistuvaa ja jopa erilaistavaa aluepolitiikkaa. Tämä puolestaan siirtää eri alueiden kehittämisen linjavalintoja yhä enemmän aluetasolle. Alueiden on selkeämmin profiloiduttava hyvinä toimintaympäristöinä yrityksille ja viihtyisinä elinympäristöinä ihmisille. Tasapainoisen aluerakenteen ja Lissabonin strategiatavoitteiden mukaisen kilpailukyvyn vahvistamisen kannalta avainasemassa ovat kaupungit ja koko kaupunkiverkko. Kaupunkiseutujen omien vahvuuksien ja heikkouksien tunteminen on perusta, jonka varaan kehittämistoimet voidaan rakentaa. Niinpä kaupunkiseutujen tulisi tunnistaa oma asemansa kansallisessa kaupunkiverkossa ja profiloitua sen mukaisesti. Aluekeskusohjelmassa erityyppiset kaupunkiseudut on tunnistettu, ja ne on haastettu valmistelemaan strategiat sekä räätälöidyt kehittämispaketit omien vahvuuksiensa pohjalta. Suuret ja monipuoliset kaupunkiseudut nousivat kasvun moottoreiksi 1990-luvun alun laman jälkeen muutamassa vuodessa, mutta keskisuuret ja pienemmät kaupunkiseudut ovat vasta viime vuosina alkaneet päästä lamaa edeltävälle tasolle. Erityisesti pienet ja keskisuuret kaupunkiseudut tarvitsevatkin tuekseen vahvaa kaupunkipolitiikkaa. Osaamisperusteisen kehittämisen mahdollistaa kattava koulutusverkosto: yliopistot, ammattikorkeakoulut ja\n18 toisen asteen ammatilliset oppilaitokset tukevat kaupunkiseutuja kaikilla tasoilla. Myös perinteiset tuotannon alat tarvitsevat kehittyäkseen huippuosaamista. Yliopistot, ammattikorkeakoulut ja tiedepuistot ovat keskeisiä toimijoita uudessa kasvussa. Kasvun perustekijöitä kaupunkiseuduilla ovat teknologiaorientoitunut tutkimus- ja kehittämistoiminta ja tuotannolliset sovellukset, panostukset osaamiseen ja inhimilliseen pääomaan, sosiaaliset innovaatiot, vahva verkostoitunut yhteistyö, toimiva infrastruktuuri sekä hyvä saavutettavuus, joka edellyttää toimivaa logistiikkaa. Hyvinvointi ja kilpailukyky riippuvat yhä enemmän innovaatiojärjestelmien vahvojen toimijoiden ohella tehokkaista ja houkuttelevista yritysympäristöistä, jotka tukevat yrityksiä niiden kehittämistyössä. Kilpailuedut ovat yhä voimakkaammin paikallisia osaamista, yhteistyöverkostoja joita muualla olevat kilpailijat eivät pysty kopioimaan. Kyse on koko innovaatiojärjestelmästä, joka pitää sisällään paikalliset innovaatioympäristöt toimijoineen ja hyvinvointipalveluineen. Makrotason innovaatio- ja globalisaatiopolitiikka on siis välttämätöntä, mutta riittämätöntä. Yhä useammat erityiset kilpailuedut löytyvät mikrotasolta alueilta ja niiden muodostamista innovaatioympäristöistä. Yhteistyötapoja, -verkostoja ja -kulttuuria sekä sosiaalista pääomaa eivät muut maat ja alueet pysty kopioimaan tai ottamaan käyttöönsä kovinkaan helposti. Jos nämä asiat ovat kunnossa, yrityksen sijaintipaikka voi olla keskeinen kilpailuetu. Suomessa innovaatiopolitiikassa on perinteisesti painotettu kansallista näkökulmaa ja valtakunnallisia järjestelyjä. Alueellinen näkökulma tuli Suomen innovaatiopolitiikkaan kuitenkin 1980-luvulla ja vahvistui sekä vakiintui 1990-luvun puolivälissä. Jo tätä ennen alueellisuutta painotettiin mm. uusien yliopistojen perustamisessa ja teollisuuspolitiikassa sekä erityisesti aluekehityslainsäädännössä. Myöhemmin myös ammattikorkeakoulut ovat tulleet tärkeiksi toimijoiksi alueiden kilpailukyvyn parantamisessa. Alueellisen innovaatiopolitiikan veturina on toiminut kymmenen vuoden ajan osaamiskeskusohjelma, joka on saanut merkittävää vetoapua EU:n aluepolitiikasta ja rakennerahastoista. Alueellisen innovaatiopolitiikan osana ja osin sen rinnalla kaupungit ja kaupunkiseudut ovat aktivoituneet innovatiivisten ympäristöjen kehittämisessä. Euroopan Unionin linjaamassa Lissabonin strategiassa tavoitteena on tehdä Unionista maailman kilpailukyisin alue lähivuosina. Lissabonin strategian toteutus on otettu myös yhdeksi tavoitteeksi EU:n alue- ja rakennepolitiikan strategisissa suuntaviivoissa. Sen valmistelussa on tärkeää tunnistaa eurooppalaisesta ja globaalista integraatiosta syntyvät rakenteelliset muutosvoimat ja -tekijät. Avainkysymys aluekehittämisessä on tietää, mikä on\n19 Suomen ja sen eri alueiden kyky vastata innovaatiovetoisen talouskehityksen haasteisiin. Tarvitsemme tietoa siitä, kuinka vahva Suomen innovaatiokapasiteetti ja -potentiaali todellisuudessa on ja mihin se Suomessa alueellisesti sijoittuu. Samalla on tunnistettava innovaatiojärjestelmämme keskeiset toimijat ja ymmärrettävä sen kehitysdynamiikka. Alueiden monipuoliseen kehittämiseen on Suomessa erinomaiset mahdollisuudet. Tehokas aluekehittäminen edellyttää kuitenkin alueen kaikkien toimijoiden yhteistyön ja verkottumisen vahvistamista. Ammattikorkeakoulut kansallisessa aluekehitysjärjestelmässä Tällä hetkellä ammattikorkeakoulu on parhaimmillaan tunnistettu ja tunnustettu alueen kehittämisen voimatekijä, ja aluekehitystyö on sisällytetty keskeiseksi teemaksi kaikkiin sen toimintoja ohjaaviin strategioihin. Ammattikorkeakoulu on ottanut aktiivisen roolin alueen kehittämisessä. Sen strategiat on laadittu yhteistyössä sidosryhmien kanssa ja strategian lähtökohtina ovat alueen haasteet ja voimakas toimintaympäristön muutos. Ammattikorkeakoulun strategiaprosessi on avoin ja jatkuva vuorovaikutusprosessi. Ammattikorkeakoulun toiminta-alueen määrittely on sekä haastavaa että olennaista sen profiloitumisen kannalta. Toiminta- ja vaikutusalueen määrittelyssä on otettava huomioon alueen sisäinen erilaisuus kattavasti ja monipuolisesti. Yleensä korkeakoululla voi olla vahvempi rooli, jos se on riittävän suuri ja monialainen ja jos sen osaamisalat sopivat yhteen maakunnan avainklustereiden sekä tuotantorakenteen kehittämistavoitteiden kanssa. Ammattikorkeakoulun suppea-alaisuus ei sinänsä rajoita alueellisesti laajaa toimintaa. Yleensä toiminta-alueeksi on määritelty maakunta. Toiminnan jalkautuminen maakunnan sisällä seutukuntiin ei ole kuitenkaan kovin helppoa, jos korkeakoululla ei ole ainakin joitakin sivutoimipisteitä. Toisaalta ammattikorkeakoulun monialaisuus voi olla suuri haaste, koska kaikilla aloilla on vaikeaa olla mahdollisen strategian mukainen huippuyksikkö. Siksi rajausten tekeminen aluekehitystyössä voi olla kaikissa tapauksissa tarpeen esimerkiksi yhtenäistämällä toimintoja eri koulutusaloilla ja toimialoilla sekä profiloitumalla selkeämmin. Ammattikorkeakoulu on parhaimmillaan aktiivinen toimija maakunnan kehittämisstrategian valmistelussa ja sen toteutuksessa. Varsinkin osaamiskeskus- ja aluekeskusohjelmat tarjoavat hyvän mahdollisuuden korkeakoulun vahvalle kehittämistoiminnalle erityisesti alueen osaamis- ja innovaatioympäristön vahvistamisessa. Niiden avulla ja kautta ammattikorkeakoulu kykenee rakentamaan vahvoja, alueen omista lähtökohdista lähteviä kehittämis- ja tuotekehitystoimintaa tukevia yhteistyömuotoja ja -rakenteita. Yrityshautomot ovat tärkeä osa tätä toimintaa.\n20 Ammattikorkeakoulun on pystyttävä yhdessä muiden toimijoiden kanssa tunnistamaan maakuntansa ytimen muodostavat vahvat klusterit ja tulevaisuuden kasvualat ja oltava omilla opetus- ja tutkimusaloillaan vahva toimija niiden kehittämisessä. Työnjako yliopistojen ja/tai yliopistokeskuksen kanssa on tässä suhteessa haastavaa. Ammattikorkeakoulun on löydettävä oma vahva roolinsa alueen kehittämisessä. Monessa maakunnassa toteutettu tai toteutumassa oleva maakuntakorkeakoulumalli tarjoaa työnjaon kehittämiselle hyvät edellytykset. Korkeakoulu ei kuitenkaan saa jäädä tässä mallissa seurailijan asemaan, vaan sen on etsittävä aidosti oma proaktiivinen roolinsa. Parhaat ammattikorkeakoulut kykenevät tuottamaan uutta toimintaa ja yhteistyösuhteita erityisesti yritysten kanssa ja ovat yrittäjyyden edistämisessä alueella keskeisessä asemassa. Ammattikorkeakoulu voi osaltaan vaikuttaa voimakkaasti myös alueen ja sen yritysten kansainvälisten suhteiden vahvistumiseen. Kansainvälisen toiminnan osalta korkeakoulun pitäisi pohtia kriittisesti, mitä kumppanuutta ja osaamista erityisesti halutaan, aluekehitystyön näkökulmasta. Ammattikorkeakoulun olisi mahdollista laajentaa yhteyksiä kansainvälisiin verkostoihin, erityisesti T&K-toiminnassa, liittoutumalla nykyistä voimakkaammin yliopistojen kanssa. Ammattikorkeakoulut ovat omassa kehittymisessään eri vaiheessa. Arviointikierroksen ja esitysten perusteella asiaan ei näyttäisi vaikuttavan niinkään se, kuinka pitkään ammattikorkeakoulussa on tehty kehittämistyötä vaan enemmänkin ammattikorkeakoulun valitsema lähestymistapa toimintansa kehittämiseen. Toinen selkeästi ammattikorkeakoulujen välistä erilaisuutta synnyttävä seikka on korkeakoulun itselleen hahmottama rooli alueen kehittämisessä. Ammattikorkeakoulut olivat valinneet lähestymistavakseen aluekehitystyössä vaihtelevasti koulutuksen, tutkimus- ja kehittämistyön tai näiden yhdistelmän. Osa ammattikorkeakouluista on onnistunut kytkemään opiskelijat ja koko koulutusinstrumentin selkeästi osaksi omaa aluekehitystyötään. Yrittäjyyden edistämiseen on panostettu ja opiskelijat osallistuvat erilaisin hankkein ja selvityksin vahvasti toiminta-alueen innovaatiotoimintaan. Nämä mekanismit tuottavat virkistävää, uutta ajattelua ammattikorkeakoulun osaamisalueilta toiminta-alueen yritysten ja yhteisöjen käyttöön. Suppeimmillaan ammattikorkeakoulu näkee itsensä ensisijassa kouluttajana ja hankkeiden toimeenpanijana, tahona, joka tarttuu olemassa oleviin mahdollisuuksiin ja koostaa siitä jotakin uutta, alueen kannalta virkistävää, kehittävää ja innovaatioita tuottavaa toimintaa. Syntyy uusia rakenteita, joiden varassa aluetta kehitetään. Keskeistä on tällöin ammattikorkeakoulun vahva toimeenpano-osaaminen.\n21 Vaihtoehto tälle näkökulmalle on vahvasta ammatillisesta substanssiosaamisesta kumpuava kehittämisverkoston jäsenen rooli. Ammattikorkeakoulun oma, usein strategiseksi kärjeksi puettu erityisosaaminen siirtyy ympäristön hyödyksi opinnäytetöiden, harjoittelun, kehittämishankkeiden ja tutkimushankkeiden kautta. Molemmissa rooleissa ammattikorkeakoulun opiskelijoiden ja henkilöstön osallistuminen toimintaan vaihteli ammattikorkeakouluittain. Osalla ammattikorkeakouluista oli vastaavasti jo erittäin kehittynyttä T&K-toimintaa, mutta kytkentä koulutukseen oli vielä ohutta. Kehittyneessä T&K-toiminnassa oma substanssipohjainen osaaminen oli keskeistä, ja oman osaamisen selkeä tunnistaminen näytti helpottavan verkostoitumista sekä aidon yritysyhteistyön syntymistä. Useissa tapauksissa toiminnan kattavuus ammattikorkeakoulun koulutusalojen näkökulmasta jäi vajavaiseksi ja opiskelijoiden mahdollisuudet osallistua toimintaan varsin vaatimattomiksi. Monessa tapauksessa ammattikorkeakoulu ei ole vielä löytänyt rooliaan alueen kehittämisessä, eikä sillä ole selkeää profiilia alueelle syntyneissä innovaatioympäristöissä. Ammattikorkeakoululla ei tällöin ole itsenäistä ja vahvaa asemaa yliopiston tai yliopistokeskuksen rinnalla, vaan toiminta on enemmänkin myötäilevää. Strategiapohja saattaa olla vielä kehittymätön ja pirstaleinen. Ammattikorkeakoulun toiminta vaatisi vahvoja valintoja ja linjauksia itsensä asemointiin alueen kehittäjäverkostossa. Monesti tämä johtuu siitä, että ammattikorkeakoulu tyytyy liiaksi yksittäisten hankkeiden toteuttamiseen ja etsii vaikuttavuuttaan ensi sijassa koulutuksen kautta. Ongelmallista on, jos korkeakoulun koulutusaloista vain yhdellä tai muutamalla on merkittäviä yhteyksiä aluekehitykseen liittyviin toimintoihin. Tällöin ammattikorkeakoulun koko potentiaali ei ole alueen käytössä. Monesti korkeakoulun kansainvälisellä toiminnalla ei myöskään ole yhteyttä aluekehittämiseen. Arvioinnin kannalta haasteellisiksi nousivat lähestymiskulman ja roolien tunnistaminen. Kaikki valinnat mahdollistivat hyvän tuloksen tekemisen. Tulokset olivat kuitenkin monin tavoin erilaisia ja vaikeasti toisiinsa verrattavia. Ammattikorkeakoulun oma osaaminen Innovaatioiden synnyssä korostetaan vahvasti eri tieteenalojen rajapintoja. Siksi arvioinnin yksi mielenkiintoinen näkökulma liittyi monialaisuuden hyödyntämiseen. Ammattikorkeakoulut näyttäytyivät tässä suhteessa hyvin erilaisina. Joissain ammattikorkeakouluissa hankekokonaisuudet eivät edenneet toteutukseen, elleivät ne olleet monialaisia. Vastaavasti joidenkin ammattikorkeakoulujen esittämät näytöt olivat yksialaisia ja edustivat varsin kapeita\n22 näkökulmia kehitettävään asiaan. Molemmat tavat näyttivät kuitenkin tuottavan oman toiminta-alueen tarpeeseen uutta tietoa ja osaamista. Arvioinnin kannalta mielenkiintoiseksi kysymykseksi nousi ammattikorkeakoulun oman osaamisen hahmottaminen suhteessa tavoitteisiin ja yhteistyökumppaneihin. Toimeenpanijan roolissa ei useinkaan ole kyetty kattavasti tuomaan esille oman ammatillisen osaamisen profiilia yhteistyöverkostossa. Ammattikorkeakoulun ammatillisen osaamisen näkökulmasta tätä, todennäköisesti kehitysvaiheeseen liittyvää ilmiötä ei voida pitkällä aikavälillä pitää edullisena. Osa ammattikorkeakouluista pystyi tuomaan esille hyvinkin merkittäviä näyttöjä syvällisestä osaamisestaan. Parhaimmillaan näytöt voitiin kytkeä läheisesti yritysten kehittämiseen, ja saadut käytännölliset sovelletut tulokset olivat vakuuttavia. Suhteessa yhteistyökumppaneihin ammattikorkeakoulut näyttäytyivät joko vahvoina osaajina tai joissain tilanteissa jopa jalkatyön tekijöinä. Tämä näytti korreloivan korkeakoulun strategisten ja substanssipohjaisten osaamisen kärkien löytymisen kanssa. Arviointikierroksen keskeisen osuuden muodostivat ammattikorkeakoulun esittämät, keskeisesti aluekehitysvaikutukseen liittyvät kolme hanketta. Näistä hankkeista arviointiryhmä valitsi edelleen yhden hankkeen tutustumiskohteeksi. Arvioinnin yhteydessä hankkeeseen tutustumiseen käytettiin määrällisesti 1,5 tuntia, jolloin sen osuus kokonaisuudesta nousi merkittäväksi. Esitetyt hankkeet muodostivat hajanaisen kokonaisuuden. Osa hankkeista perustui keskeisesti ammattikorkeakoulun syvään ammatilliseen osaamiseen ja osassa ammattikorkeakoulu tuotti pääsääntöisesti rakenteita ja mekanismeja. Hanke-esittelyt osoittivat kuitenkin selkeästi, että merkittävää aluekehitysvaikutusta voidaan saavuttaa erilaisilla lähestymistavoilla. Elinkeinoelämän ja julkisen sektorin kehittämisen ohella monet ammattikorkeakoulut näkevät toimintansa laajemmin ja ovat omaksuneet entistä vahvemmin tehtäväkseen sosiaalisen koheesion ja kulttuurin edistämisen sekä ympäristövastuun. Esimerkiksi Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun esityksessä todetaan, että ammattikorkeakoulu osallistuu maakunnan elinkeinorakenteen talouden, kulttuurin ja hyvinvoinnin kehittämiseen. Myös Turun ammattikorkeakoulun kuvauksessa korostuu ammattikorkeakoulun vastuu ympäristöstään: Amk:n rooli alueella on määritelty yhteiskuntavastuuohjelmassa ja se rakentuu kolmelle peruspilarille: taloudellinen vastuu, sosiaalinen vastuu ja ympäristövastuu.\n23 Kansainvälisyys aluekehitystyössä Kansainvälinen toiminta on tullut olennaiseksi osaksi ammattikorkeakoulun kaikkia tehtäväalueita. Ammattikorkeakoulujen omassa verkostossa on etsitty yhteisiä menettelytapoja, joilla parannettaisiin ammattikorkeakoulujen kansainvälisyyttä lisäävien toimintojen laatua. Tavoitteena on lisätä opiskelija-, opettaja- ja asiantuntijavaihtoa sekä ulkomaalaisten tutkinto-opiskelijoiden määrää. Verkosto on tarjonnut asiantuntemustaan kehitettäessä vieraskielistä koulutusta ja tutkimus- ja kehittämistoimintaa. Kansainvälisen toiminnan yksi perustelu aluekehityksen näkökulmasta on innovaatioiden etsiminen. Siksi partnerivalinnat ovat kriittisiä päätöksiä. Ammattikorkeakoulun kansainvälistyminen, kansainvälisten yhteyksien lisääntyminen ja korkeakoulun rooli alueensa kansainvälistämisessä on mittava työkenttä. Kun ammattikorkeakouluja rohkaistaan vahvistamaan kansainvälistä toimintaansa, on syytä arvioida, missä määrin on perusteltua edetä yhteyksien määrällisen kasvun tietä ja missä määrin tulisi etsiä fokusoiden parhaimmat toimijat, joiden osaamista yhdistämällä aikaansaataisiin uusia innovaatioita. Käytäntö viime vuosilta elinkeinoelämässä on osoittanut, että kansainvälistä osaamista yhdistämällä innovaatiotoiminta johtaa menestykseen. On se osoittanut senkin, että innovaatiot vaativat taloudellisia ja osaamiseen liittyviä resursseja, riskinottokykyä ja erittäin kriittistä kumppanuusvalintaa. Aluevaikutuksia yrittäjyyden vahvistamisen kautta Alueiden kehityksen arvioidaan riippuvan toisaalta yrityksille tarjottavasta toimintaympäristöstä ja toisaalta yritysten kehityksestä, kilpailukyvystä ja työllistävyydestä. Avainsanoja yritysten menestymiseen ovat innovatiivisuus, osaaminen sekä tutkimus- ja kehitystoiminta. Henkilöstön osaaminen ja osaavan työvoiman saatavuus ovat nousseet yhä merkittävämmiksi. Ammattikorkeakouluihin kohdistuu suuria odotuksia yrittäjyyden ja yritystoiminnan edistämisessä. Korkeakoulun oletetaan lisäävän yrittäjäpotentiaalia antamalla opiskelijoille sekä asenteellisia että taidollisia ja tiedollisia valmiuksia oman yritystoiminnan käynnistämiseen. Lisäksi ammattikorkeakoulun halutaan lisäävän tukeaan alueensa yritysten kasvuun ja kehittämiseen. Molempiin edellä mainittuihin liittyy kolmas odotus: ammattikorkeakoulujen tulisi pystyä edistämään yritysten omistuksenvaihtoa yrittäjien ikääntyessä. Yrittäjyysopintotarjonta vaihtelee varsin paljon eri ammattikorkeakouluissa. Niukimmillaan se näyttäytyy osana liiketalouden koulutusohjelmia. Parhaimmillaan yrittäjyysopintoja tarjotaan systemaattisesti ammattikorkeakoulun laajuisesti. Lisäksi niihin on kytketty tutkimus- ja tuotekehitys-\n24 toimintaa, harjoitustöitä ja erillisiä hankkeita. Kokonaisuudessa ovat mukana niin henkilökunnan osaamisen ylläpito kuin alueen yrittäjien elävä kytkentä ammattikorkeakoulutyöhön. Yrittäjyysopintojen tarjoaminen kattavasti eri koulutusohjelmissa on ammattikorkeakouluissa pääosin ratkaisematta. Yksi haasteista on opiskelijoiden ja henkilöstön asenteiden muokkaaminen yrittäjyydelle myönteiseen suuntaan. Yrittäjyyden ei vieläkään katsota luontevasti kuuluvan esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan opintoihin. Opiskelijat näyttäisivät myös toivovan, että yrittäjyysopinnot sisällytettäisiin tutkintoon, eli ne tuottaisivat opintopisteitä. Kaikkien opiskelijoiden avoin mahdollisuus osallistua yrityshautomotoimintaan on tärkeä linkki opiskelun ja yrittämisen välimaastossa. Vaikka arviointiryhmä ei oletakaan hautomotoiminnan kasvavan volyymituotteeksi, voivat sen heijastusvaikutukset muuhun korkeakouluyhteisöön olla merkittävät. Ammattikorkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön kehittämisen tarve näkyy toistuvasti mm. yrittäjäjärjestöjen teettämissä kyselyissä. Yritysten edustajilla on suuria odotuksia mm. ammattikorkeakoulujen kyvystä toimia yrityslähtöisesti ja ennakoida tuleva osaamistarve. Arviointikierroksen kokemusten perusteella voidaan yleistäen todeta, että sidosryhmien tässä tapauksessa yrittäjien ja työnantajien - tiivis osallistuminen ammattikorkeakoulun strategiaprosessiin ja muuhun toimintaan lisää selvästi luottamusta korkeakouluun ja osaltaan vaikuttaa myös odotusten realistisuuteen. Yritykset näyttävät odottavan ammattikorkeakouluilta palvelujen tarjonnan selkeyttä ja palvelua yhdeltä luukulta. Asiakkaan mahdollisuudet hyödyntää ammattikorkeakoulun monialaisuutta riippuvat pitkälti korkeakoulun sisäisestä synergiasta, mutta myös kyvystä tuotteistaa palvelujaan asiakaslähtöisesti. Hyvänä käytäntönä voidaan pitää Lahden ammattikorkeakoulun Innovaatiokeskusta. Se tunnistetaan sekä talon sisällä että sidosryhmissä yhden kosketuksen pelin mahdollistavana toimijana. Toimivien yritysten kehittämisessä ammattikorkeakouluilla on monessa tapauksessa vahva panos tutkimus- ja kehityspalveluiden resursoijina ja tarjoajina. Innovaatio ymmärretään jo selvästi laajempana kuin vain perinteisesti teknisiä aloja koskevana. Jatkossa haasteeksi noussee yritysten liiketoiminnan ja liiketoimintamallien kehittäminen. Yritysten omistuksen vaihdokseen liittyvät odotukset näkyvät ammattikorkeakoulukentässä. Odotuksiin pyritään vastaamaan vaihtelevasti. Keskeiseksi tekijäksi näyttää nousevan opiskelijoiden mahdollisuus pitkäjänteiseen yhteistyöhön ja harjoitteluun alueen yrityksissä. Omistuksen vaihdoksen edistäjänä voi toimia myös yrityksen nykyisten ammattilaisten osaamisen vahvistaminen ammattikorkeakoulun tarjoamassa täydennyskoulutuksessa.\n25 Opiskelijan ja opiskelijakunnan rooli aluekehitystyössä Aluekehitykseen vaikutetaan lukuisin eri tavoin. Opiskelijakunnille tai yksittäisille opiskelijoille ei laissa ole määritelty aluekehitysvaikutukseen yksilöityjä tehtäviä. Näihin voidaan kuitenkin rinnastaa opiskelijoiden tekemät harjoitustyöt alueella, opiskelijan suorittamat harjoittelut sekä opinnäytetyöt. Olennaista on, että yksittäisen opiskelijan kontaktit työelämään muodostuvat jo opiskeluaikana. Ammattikorkeakoulun merkittävimmän vaikutuksen alueelle tuottavat sieltä valmistuneet opiskelijat. Vuosittain yli valmistunutta siirtyy työmarkkinoille uutena työvoimana. Suomessa on otettu opiskelijat kohtuullisen hyvin huomioon ammattikorkeakoulun toiminnassa. Olisi suotavaa, että ammattikorkeakoulut ja opiskelijakunnat yhdessä pystyisivät luomaan järjestelmän, joka tukisi opiskelijoita innovaatiotoiminnassa. Opiskelijakunnat tekevät aluekehitystyötä yhtä moninaisin tavoin kuten ammattikorkeakoulutkin. Opiskelijakuntien vaikuttaminen on perinteisesti painottunut ammattikorkeakoulun sisäisiin asioihin. Kuluneiden vuosien aikana tämä työ on kuitenkin laajentunut koskemaan myös koko ammattikorkeakoulua ympäröivää aluetta. Opiskelijakunnat vaikuttavat monimuotoisesti esimerkiksi kunnalliseen suunnittelutyöhön ja tuovat esiin opiskelijanäkökulman alueen kehittämiseen. Suurta osaa opiskelijakuntien toiminnasta kuvastaa kuitenkin edelleen se, että opiskelijakunnat ja ammattikorkeakoulut eivät ole osanneet määritellä opiskelijajärjestötoimintaa aluekehitystyötä tukevaksi. Opiskelijakuntien vielä jokseenkin tunnistamaton työ tulisi nähdä merkittävämpänä aluekehityksen kannalta. Laajalla pohjalla tehty yhteistyö voi tuottaa monessa tapauksessa entistä hedelmällisemmän lopputuloksen. Yleinen vaikuttamistyö vaatii panostuksia myös muilta tahoilta kuin pelkästään opiskelijakunnilta. Ammattikorkeakoulun rooli opiskelijakuntien toiminnan tukijana ei ole niistä vähäisin. Myös kunnallishallinto sekä erilaiset alueen viralliset tahot kuuluvat toimintakenttään. Ihannetilanne olisi, että kyseisille tahoille muodostuisi aito halu ja mielenkiinto ottaa opiskelijakuntien mielipiteet huomioon, sillä myös yleisellä opiskelijakulttuurilla on alueen kehitykselle positiivisia vaikutuksia. Opiskelija ei välttämättä tunnista tekevänsä aluekehitystyötä esimerkiksi harjoittelua suorittaessaan. Opiskelijoiden tietoisuuden lisääminen edellyttää toimia niin ammattikorkeakoululta kuin opiskelijakunnaltakin.\n26 Alueelliset ammattikorkeakoulut muutoksessa Suunnitelmallinen korkeakoulupolitiikka on synnyttänyt alueellisesti hajautetun korkeakouluverkon. Erityisesti ammattikorkeakoulujen perustamista on argumentoitu alueellisilla näkökohdilla. Ammattikorkeakoulujen kehittämisessä on omaksuttu jo Christoffer Taxellin opetusministerikaudella luotu näkemys laajasta ammattikorkeakouluverkostosta, joka korvaa kokonaan opistoasteen järjestelmän. Hallinnollisen rationalisoinnin lisäksi tavoitteena ovat olleet koulutuksen laadun kehittäminen ja pedagoginen uudistuminen. Monialaiset ammattikorkeakoulut ovat voineet eri aloja yhdistämällä kehittää uudenlaista osaamista ja tarjota opiskelijoille valintamahdollisuuksia yli alojen. Opetusministeriön maaliskuussa 2006 julkistetussa Korkeakoulujen rakenteellisen kehittämisen periaatteet -keskustelumuistiossa 3 (Opetusministeriön monisteita 2006:2) todetaan, että alueellisella korkeakoululaitoksella on ollut myönteisiä seurauksia alueiden kehittymiseen: erityisesti suurten yliopistokaupunkien kehitys on ollut muita kaupunkikeskuksia suotuisampaa. Suomen ja alueiden toimintaympäristö on muuttumassa. Nuorten ikäluokkien pieneneminen aiheuttaa voimakkaita muutostarpeita myös korkeakoulutuksen piirissä. Elinkelpoisten ja kehittymiskykyisten innovaatio- ja osaamisympäristöjen ylläpitäminen ja kehittäminen korostuvat entistäkin haasteellisempina. Viimeaikaisissa valtakunnallisissa korkeakoulu- ja tiedepoliittisissa linjauksissa on esitetty korkeakoulutusta ja tutkimusta sekä T&K-toimintaa keskitettäväksi suuremmiksi kokonaisuuksiksi. Ammattikorkeakoulujen esityksissä sekä sidosryhmien haastatteluissa nousi esiin, että toimipisteverkko on nähty suurimmaksi osaksi tarkoituksenmukaisena ja sen koettiin vastaavan hyvin vuorovaikutteisen aluekehitystehtävän toteuttamiseen. Hajautettu toimipisteverkko on varmistanut läheisen yhteistyön alueen elinkeino- ja työelämän kanssa ja tuonut koulutuksen ja T&K-työn lähelle asiakasta. Seudulliset toimipisteet ovat löytäneet oman roolinsa ja toimintatapansa vaikutusalueillaan ja niillä nähtiin olevan merkittävä osa aluetehtävän hoitamisessa, koska yhteistyöhankkeet ovat keskittyneet erityisesti toimipistekuntiin ja niiden lähikuntiin. Ammattikorkeakoulujen aluekehitystyön tulevaisuuden haasteeksi nousee alueellisen läsnäolon turvaaminen uusilla toimintatavoilla. Aluekehitysvaikutuksen arviointi on tuonut esille näyttöjä toimivista mekanismeista näiden ongelmien ratkaisemisessa. Esimerkkinä voidaan mainita maakuntakorkeakoulukokeilut ja oppimisverkostot. 3 Korkeakoulujen rakenteellisen kehittämisen periaatteet. Keskustelumuistio Opetusministeriön monisteita 2006:2.\n27 Nähtäväksi jää, miten ammattikorkeakoulut pystyvät tulevaisuudessa olemaan koko maakunnan ammattikorkeakouluja kehittäjiä. Yhtenä ratkaisumallina säilyttää asema koko maakunnan kehittäjänä voi olla maakuntakorkeakoulu. Maakuntakorkeakoulumalli soveltuu hyvin perinteisen osaamisen kehittämiseen erilaisten aikuisille suunnattujen koulutuspalveluiden kautta. Maakuntakorkeakoulumallin rinnalle ollaan kehittämässä oppimisverkostoa, jolloin alueen korkeakoulujen ohella esim. seudulliset kehittämisyhtiöt ja toisen asteen ammatilliset oppilaitokset ovat vahvemmin mukana tarpeiden ja mahdollisuuksien tunnistamisessa ja osaamisen kehittämisessä. Miten hyvin mallit soveltuvat reuna-alueiden yritysten innovatiiviseen kehittämisen edistämiseen, jää nähtäväksi. Haasteena on erityisesti alueen tarpeista lähtevän T&Ktoiminnan aktivointi. Tulevaisuus näyttäytyy tänään enemmän verkostojen tulevaisuutena. Ns. Open Source -malli esimerkkinä Linux-kehitys kertoo siitä, että huippuinnovaatiot tehdään maailmanlaajuisissa avoimissa verkostoissa. Huippututkimuksessa parhaimmat kumppanit eivät välttämättä löydykään huippuosaamiskeskusten kampuksilta, vaan usein hajautettuna ympäri maailmaa. Mallille voidaan löytää myös kansallisia sovelluksia. Aluekehitystyön kehittäminen tulevaisuudessa Globaalitaloudessa eri maiden innovaatiokeskusten kilpailu huippuosaajista sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnoista kiihtyy. Suomen eri alueiden on kyettävä tulevaisuudessa tarjoamaan osaamisintensiivisille yrityksille korkeatasoisia ja myös ulkomaisia investointeja ja osaajia houkuttelevia innovaatioympäristöjä. Aluekehittämisessä kaupunkipolitiikan rooli tulee edelleen vahvistumaan. Sillä vahvistetaan tasapainoista aluerakennetta ja toteutetaan samalla Suomen Lissabonin strategian toimenpideohjelmaa aluetasolla. Tarkoituksena on edistää toiminnallisten kaupunkiseutujen edellytyksiä kehittyä kansallisesti ja maakunnallisesti vaikuttavina kasvun vetureina. Tavoitteena on monikeskuksinen aluerakenne, jossa erityyppisillä keskuksilla on oma paikkansa osana verkostoa. Kaupunkipolitiikkaa eriytetään erilaisten kaupunkiseutujen vahvuuksien mukaisesti. Tämä asettaa haasteita erityisesti korkeakouluille. Osaamiskeskusohjelma keskittyy jatkossa kansainvälisesti kaikkein kilpailukykyisimpien osaamiskeskusten kehittämiseen. Osaamiskeskusohjelman tavoitteet kytkevät sen entistä selkeämmin osaksi kansallista innovaatiopolitiikkaa. Tässä ohjelmassa erityisesti yliopistoilla ja tutkimuslaitoksilla on tärkeä tehtävä. Ammattikorkeakoulut ovat kuitenkin myös tärkeitä, koska niillä jo toimintansa perusluonteesta johtuen on erinomaiset mahdollisuudet luoda toimivat ja kiinteät yhteydet erityisesti pk-yrityksiin.


JHL: neuvottelutavoitteet: Tuntuvat palkankorotukset, kiky historiaan\nJulkaistu 27.9.2019 klo 9:00 / Muokattu 9.1.2020 klo 12:24\nJulkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL on julkaissut tavoitteensa talven 2019–2020 työ- ja virkaehtosopimusneuvotteluihin. Ammattilaisten ostovoimaa on korjattava palkankorotuksilla, jotka näkyvät lisäeuroina tiliotteella, liitto vaatii.\n– Matalapalkkaisille aloille tarvitaan teollisuusaloja suuremmat palkankorotukset, jotta palkkaeroja saadaan kurottua umpeen. Tämä on myös tasa-arvokysymys. Valtaosa JHL:n jäsenistä työskentelee naisvaltaisilla aloilla. He ovat vuosia vauhdittaneet Suomen talouskasvua maltillisilla palkkaratkaisuilla. Nyt on korotusten aika, JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine painottaa.\n– Työaika pitää palauttaa tasolle, jolla se oli ennen kikyä. Jos kiky-tunteja jatketaan, työntekijöille pitää maksaa niistä tukeva korvaus. Nykymuotoinen kiky-sopimus on kuopattava, JHL:n neuvottelupäälliköt Kristian Karrasch ja Mari Keturi korostavat.\nJHL pyrkii hyviin neuvottelutuloksiin avoimella sopimisella työnantajien kanssa. Liitto on kuitenkin valmis vauhdittamaan neuvotteluita työtaisteluilla, jos sopimuksiin ei muuten päästä.\n– Työtaistelut ovat ammattiliitolle yksi keino, joilla turvataan jäsenten kunnollinen palkkataso. JHL pohtii työtaisteluita aina hyvin tarkkaan eikä lähde niihin kevyin perustein, puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine sanoo.\nJHL:n tuoreen kyselyn mukaan liiton jäsenet suosivat työtaistelutapana laajaa lakkoa, jossa on mukana liiton jäseniä useilta aloilta. Kyselyyn vastasi lähes 8 000 JHL:n jäsentä.\nTyöehtosopimuksissa pitää parantaa myös työehtoja muun muassa työaikojen, työn ja muun elämän yhteensovittamisen sekä tasa-arvon osalta.\n– Vaihtelevan työajan eli niin kutsuttujen nollasopimusten pelisäännöistä pitää sopia työ- ja virkaehtosopimuksissa. Näitä sopimuksia käytetään edelleen väärin ja siitä kärsivät työntekijät. Työpaikan pitää tukea työntekijöitä, kun heidän elämäntilanteensa muuttuu. Esimerkiksi perhevapaita pitää kehittää ja opiskelua työn ohessa helpottaa, Karrasch ja Keturi valottavat.\nJHL teki sopimustavoitteiden pohjaksi kaksi jäsenkyselyä, jotka keräsivät tuhansia vastauksia. Jäsenten mielestä sopimuksiin pitää kirjata mahdollisuus saada hoitovapaata, jos työntekijöiden vanhemmat ovat hoidon tarpeessa. Lisäksi isyysvapaan palkallista osaa pitäisi pidentää. Omien vanhempien hoitovapaata kannatti yli 60 prosenttia kyselyyn vastanneista ja isyysvapaan pidempää palkallisuutta yli 40 prosenttia vastaajista. Myös muiden liittojen neuvottelujen tukeminen sai laajan kannatuksen.\nNeuvottelupäällikkö Mari Keturi (yksityiset sopimusalat) 050 461 9315\nNeuvottelupäällikkö Kristian Karrasch (Julkiset sopimusalat) 040 728 9046\nVoit seurata JHL:n neuvotteluiden etenemistä koko kierroksen ajan sivulta jhl.fi/talkootonohi. Seuraa neuvotteluja myös sosiaalisessa mediassa tunnisteella #talkootonohi\nJHL:n neuvottelutavoitteiden esittely\n#talkootonohi JHL sopimusneuvottelut sopimusneuvottelut 2020 tavoitteet työehtosopimukset virkaehtosopimukset


Väite: Trumpin kampanjapäällikkö saanut pimeää rahoitusta Ukrainasta – summa yli 12 miljoonaa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 15.08.2016 11:33\nTrumpin kampanjapäällikkö Paul Manafort puhui Philadelpiassa heinäkuussa 2016.\nYhdysvaltain republikaanipuolueen presidenttiehdokkaan Donald Trumpin kampanjapäällikkö on saanut pimeästi miljoonia dollareita Ukrainan entisen presidentin Viktor Janukovitshin puolueelta. Asiasta kertoo New York Times.\nLehden tietojen mukaan Ukrainan korruptionvastaiset tutkijat ovat sanoneet, että Donald Trumpin kampanjapäällikkö Paul Manafort on saanut puolueelta 12,7 miljoonaa dollaria vuosien 2007 ja 2012 välisenä aikana.Asia paljastuu tutkijoiden mukaan käsinkirjoitetuista tilikirjoista. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nManafort ei vastannut New York Timesin haastattelupyyntöön. Hänen asianajajansa mukaan Manafort ei kuitenkaan ole ikinä saanut kyseisiä rahoja. Manafortilla on tunnetusti lämpimät suhteet Venäjään. Hän on aiemmin toiminut lobbausfirman kautta neuvonantajana Viktor Janukovitshille. Tiedustelukomitean johtaja: Trumpin keskusteluja päätynyt ehkä tiedusteluviranomaisille 05:50\nNorjalaisporukka jäi kiinni kivien heittelystä Venäjälle – seurauksena jopa vankeustuomio


Castle of Mazzarino | Sydän Sisilian - yhdistys\nOlet tässä: Koti » Tapahtumat » Castle of Mazzarino\njälkeinen otsikko tapahtuma-title Castle of Mazzarino http://www.cuoredisicilia.org/wp-content/uploads/CASTELLO-MAZZARINO.jpg ei ei Luokat: Caltanissetta ja maakunnassa, matkailureittien, matkailu\nLuokat: Caltanissetta ja maakunnassa, matkailureittien, matkailu\nIl Mazarin Castle Se seisoo pienellä kukkulalla, lähellä olevassa keskustan. Näkyvä maanpäällisen jäänteitä mahdollistaa lukemisen korjaavassa implantin nelikulmainen lieriömäisellä kulmatorneineen.\nLinna taattu kontrollin alla oleviin laaksoihin ja Braemi Disueri virrat. Senkin jälkeen rakentamisen kaupungin Mazzarino, kehitti rinteillä linnan etelään, Hän ylläpitää tätä kohti strategisesti sijaitsee maa. Dirty määritellään ‘tykki’, johtunee samankaltaisuutta että, suositussa mielikuvitusta, Se olettaa, että lieriömäinen Southwest torni, Vain täysin elossa, isolla tykki.\nAlunperin linnassa koostui neljästä cilindrichi tornia yhdistetty kevytulkoseinät rintavarustus, jonka kuluessa ne on kehitetty elinympäristöä ja palvelua, siirtämistä eri sisäpihaa. Nykyään hyvin määritelty, vaikka hajanainen korkeus, Vain eteläsiipi ja osittain verhot pohjoiseen ja länteen.\nLänsi tornit, mitoiltaan suurempia kuin itäisen, Ne koostuivat kolmesta tasosta yhdistetty kiviportailla sisäpuolella samassa. Sisäänkäynti oli aukosta ogive sijaitsee kahden Länsi tornia, joista muutama jälkiä ei tänään näkyvissä.\nPohjoisen ja etelän seinät on erilaisia aukkoja tipologicamente erilainen osoitus rakennuksen eri vaiheissa, Myös havaittavissa käsittelyyn vallien sisällytetty kulutuspinnan osa kolmannesta tason eteläsiipi. Edelleen suuri avotulen ovat edelleen nähtävissä talon pohjois-.\nKun palauttaminen linna on toiminut konservatiivinen väliintuloa turvata elossa rakenteita. Kaivaminen suoritetaan alueella, jota rajaavat ulkoseinän, täynnä sfabbricidi, Se on mahdollistanut jälleenrakentamiseen planimetric Joissakin ympäristöissä ja tunnistettiin useita maanalaisia säiliöitä keräämistä varten kuivien ja nestemäisten.


Todella vaiheessa: Kuka Harry Potter? Avain fantasian maailmaan\nSatu 21. maaliskuuta 2013 klo 18.52\nHyvä teksti, mutta yksi kohta kiinnitti huomioni: "Voihan sitä kuunnella muiden mielipiteitä kirjasta, jota ei ole lukenut ja sen perusteella sanoa sanan tai pari, mutta mielestäni oman aidon mielipiteen voi muodostaa vain jos lukee kaikki kirjat."\nEn ole itse edelleenkään lukenut kaikkia pottereita (viimeistä), mutta mielestäni mielipiteeni on silti aito ja ihan itse päätelty. Vaikka en ole lukenut viimeistä kirjaa, ei mielipiteeni aikaisemmista kirjoista ole yhtään sen huonompi (pidän siis pottereista). Kontio oli mukaasi lukenut ensimmäisen kirjan, joten tietenkin hän voi kertoa mielipiteensä kirjasta ja mielipide on aito. Jos Kontio on tehnyt oletuksia yhden kirjan perusteella koko sarjasta, se on tietenkin eri asia. Tässä tapauksessa minäkin haluaisin kyseisen henkilön lukemaan koko sarjan ennen kuin pamauttaa lopullisen mielipiteensä pöytään.\nReta 21. maaliskuuta 2013 klo 20.06\nAh, huonosti muotoillut lauseet...\nMinulle tuli tekstistä vähän sellainen olo, että mielipiteet on tehty vain yhden kirjan perusteella vaikka puhutaan koko sarjasta, ja Viisasten kivihän on prosentuaalisesti alle 10% kirjasarjan sivumäärästä. Kontio on varmasti muodostanut oman ja aidon mielipiteensä ensimmäistä kirjasta, mutta samalle se päteekin vain ensimmäiseen kirjaan. Kontion uskottavuus laski silmissäni huomattavasti sen jälkeen kun hän mainitsi lukeneensa vain sarjan aloitusosan.\nMinä en lähtisi jotain kirjasarjaa käsittelevään kokoelmaan mukaan jos en olisi lukenut koko sarjaa.\nMorre 24. maaliskuuta 2013 klo 10.17\nLöysin ihanan blogisi vasta nyt!\nJa tähän juttuun on pakko kommentoida pöyristyneesti. Ei kyllä vaikuta kovinkaan laadukkaalta opukselta. Juurikin tuo Kontionkin juttu. Miksi ihmeessä hän on mukana tässä kirjassa?\nLisäksi minua kiusaa tuo alaotsikko; "Avain fantasian maailmaan" ja sitten kirja käsittelee suurimmaksi osaksi HP-sarjaa. Ärsyttävää yleistämistä. Alaotsikko olisi voinut olla "Avain Harry Potterin maailmaan", koska senkin alle mahtuu kuitenkin vähän yleispohdintaa fantasiasta kontekstia luomaan.\nReta 24. maaliskuuta 2013 klo 12.06\nJep, minuakin mietitytti nimi. Kirjalla on aika mahtipontinen nimi ollakseen noin 150-sivuinen kirjanen. Aiheesta saisi vaikka 500-sivuisen opuksen.\nKaksi ensimmäistä juttua käsitteli hyvin vähän potteria, jolloin aloin jo miettiä, myydäänkö kirjaa nyt potterin nimellä ihan turhaan. Muissa jutuissa puhuttiin pottereista sitten enemmän.\nMielestäni muut tekstit olivat ihan hyviä, mutta kommentoin todella paljon Kontion tekstiä juuri sen takia, että sen mukanaolo kirjassa tuntui kummalta. Olisi pitänyt kuvata ilmeitäni kun luin tekstiä :D


Joogan miniretriitti Kemissä – Oili Ruokamo\nKirjoittanutoiliruokamo 23 maaliskuun, 2021 18 heinäkuun, 2021 Kategoria(t):Arktiset hyvinvointiretriitit Lapissa, jooga, Joogaretriitit, joogaretriitti, Suomi, vinyasaflow, yinjooga, YogaretreatsAvainsanat:joogaopettaja, oiliruokamo\nTule mukaan kehoa ja mieltä hellivälle miniretriitille Kemiin la 4.9 klo 10-16 Ratapihan Ruustinnaan.\nOhjelmassa tasapainottavia sekä vahvistavia joogaharjoituksia yhdistettynä hengityksen virtaan; rentoutumista, keskustelua joogan lempeydestä itseä kohtaan sekä kevyt kasvislounas uudessa Hertta Sky-panorama-ravintolassa kaupungintalon katolla. Ohjaajana joogaopettaja Oili Ruokamo (RYT200R)\nklo 10.00-11.30 Hathajoogaan pohjautuva joogaharjoitus\nklo 12.00-13.00 Kasvispohjainen lounas Hertta Sky\nklo 13.00-14.00 Keskustelua joogan lempeydestä\nklo 14.00-16.00 Rentouttava yinjoogaharjoitus\nMukaan joogamatto, viltti rentoutumiseen, vesipullo sekä rento ja lämmin asu. Jos on, ota mukaan myös bolsteri/paksu pyyhe ja joogatiiliä.\nHinta 59 e/hlö/retriitti, maksuohjeet toimitetaan ilmoittautuneille. Minimiosallistujamäärä 14.\nTiedustelut ja ilmoittautuminen: oruokamo(at)gmail.com\nIlmoittautuminen 15.8.2021 mennessä, paikat täytetään ilmoittautumisjärjestyksessä.\nMiniretriitit järjestetään yhteistyössä Tmi Oili Ruokamon ja Ratapihan Ruustinnan/Hertta Skyn kanssa. Pidätämme oikeudet muutoksiin.\nViime hetken peruutuksista (7 pv ennen tapahtumaa emme palauta ilmoittautumismaksua ilman lääkärintodistusta).


Orpo harrastaa veropopulismia | Tiedonantaja\nHome >> Artikkelit >> Orpo harrastaa veropopulismia\nOrpo harrastaa veropopulismia\n15.08.2016 - 09:45\nValtiovarainministeri Petteri Orpon (kok) budjetissa määrärahoiksi ehdotetaan 55,2 miljardia euroa, mikä on 0,8 miljardia euroa enemmän kuin kuluvan vuoden varsinaisessa talousarviossa.\nKeväällä 2016 kokoomuksen, keskustan ja perussuomalaisten leikkaukset työttömyysturvaan, lapsilisiin, opintotukeen, eläkkeisiin ja sairauspäivärahoihin, sosiaali- ja terveyspalveluihin, koulutukseen, tieteeseen ja kulttuuriin, kehitysyhteistyöhön, asumisen, ympäristön ja liikenteen hankkeisiin vuosille 2017–2020 sisältyvät Orpon esitykseen.\nBudjettiesitys puhuu porvarien kieltä.\nSuomen kommunistisen puolueen puheenjohtaja JP Väisänen toteaa, että budjettiesitys puhuu porvarien kieltä.\n– Budjetissa uudistaminen ja aktivoiminen, niin rakentavia sanoja kun ne ovatkin tarkoittavat työväenluokan, työmiehen ja työnaisen näkökulmasta ja työttömän arjessa leikkauksia ja heikennyksiä.\nTyöväenluokalle onneton esitys\nHuolimatta siitä, että kaikki palkansaajajärjestöt eivät ole kilpailukykysopimuksessa mukana johti suurimpien palkansaajakeskusjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen kesäkuussa hyväksymä kilpailukykysopimus nyt valtiovarainministeriön tekemään talousarvioehdotuksen veroesitykseen. Työn verotusta suunnitellaan kevennettäväksi 415 miljoonalla eurolla.\n– Työläisten palkkoja jäädyttävä, sosiaalivakuutusmaksuja korottava, julkisen sektorin lomarahoja vähentävä ja vuosityöaikaa pidentävä kiky-sopimus ja siitä seuraava ministeri Orpon uusin veropopulistinen budjettiesitys on työväenluokalle onneton esitys josta puuttuvat rakenteelliset työn tekemisen, perusturvan ja kestävän kehityksen muutosesitykset, tyrmää Väisänen\nTarvitaan perusturvaa ja minimipalkkalaki\nSKP vaatii perusturvan minimitason korottamista välittömästi 1 200 euroon kuukaudessa kaikille, jotka eivät itse omalla työllä kykene perusturvaa järjestämään.\n– Käytännössä SKP:n aloite avaa tien toisenlaiselle Sipilän hallituksen ja nyt Orpon esittämälle uusliberalistiselle politiikalle. Pääomiin kohdistuvaa verotusta voidaan nostaa eurooppalaiselle keskitasolle 20,8 % nykyisestä alhaisesta noin 14,3, % tasosta ja näin kerätä vuosittain noin viiden miljardin euron kassa, jolla voidaan osittain rahoittaa toisenlaista sosiaali- ja talouspolitiikkaa, esittää Väisänen.\nSKP:n esitys 1 200 euron perusturvasta koskee työttömyysturvan peruspäivärahaa ja työmarkkinatukea, pieniä eläkkeitä, opintorahaa, toimeentulotuen perusosaa, kuntoutusrahaa, alimpia sairauspäivärahoja ja äitiys-, isyys- ja vanhempainrahoja.\n– Tänään meillä Suomessa riittävän perusturvan tason pitää olla vähintään 1 200 euroa kuukaudessa. Samalla pitää leikkaamisen ja pakkotöiden sijaan säätää 1 800 euron minimipalkkalaki ja korotettava verotettavan tulon alarajaa 1 500 euroon kuukaudessa, tiukkaa Väisänen.\nVerohelpotukset isolle bisnekselle\nOrpon budjetissa yritystoiminnan edellytyksiä vahvistetaan keventämällä perintö- ja lahjaverotusta ja luodaan uusi yrittäjävähennys. Jatkossa elinkeinotoiminnan tuloksesta voi vähentää verotuksessa viisi prosenttia.\n”Köyhä ei Orpon verokevennyksiä ehdi edes huomata.”\nNämä poliittisen eliitin ja porvarimedian suureen ääneen mainostamat kansalle suunnatut verorahat kuitataan saman tien ulos lähikaupan kassalla ja tilitetään eteenpäin isolle bisnekselle. Kokoomus, keskusta ja perussuomalaiset ovat politiikallaan käyneet niin ahkeraan tavallisen duunarin ja työttömän kukkarolla, että köyhä ei Orpon verokevennyksiä ehdi edes huomata, väittää SKP:n Väisänen.\nValtionvarainministeriön budjettiehdotus julkistettiin viime viikolla. Valtiovarainministeri Petteri Orpo käy seuraavaksi kahdenväliset neuvottelut talousarvioehdotuksesta ministeriöiden kanssa 17.–18.8. Sipilän hallitus käsittelee talousarvioesityksen 31.8.–1.9. niin sanotussa budjettiriihessä.\nLeikkauspolitiikkaa ja kurjistamista vastustava pluralistinen kansalaisliike ”Joukkovoima” järjestää budjettiin ja uusliberalistisen politiikan vaihtoehtoihin liittyen valtakunnallisen mielenosoituksen 3.9. Helsingissä.\nSipilän hallituksen esitys julkaistaan valtioneuvoston käsittelyn jälkeen maanantaina 19.9. Samalla julkaistaan valtiovarainministeriön kokonaistaloudellinen ennuste.


Kana-meloni-manchegosalaatti | Hennanherkut.com\nKANA-BLUE CONGO-MELONI -SALAATTI\nSalaatista saa ruokaisamman laittamalla sekaan perunaa. Tässä Blue Congo peruna antaa salaatille hauskan värin.\nKANA-BLUE CONGO-MELONI -MANCHEGO -SALAATTI\n(iso ruokaisa salaatti 6-10 hlö:lle riippuen onko leipää lisänä ja/tai jälkiruokaa jne.)\nKanaa, melonia, Manchegoa, Blue Congo perunaa, pinjansiementä ja vuonankaalia (=joka ei ole kaali, vaan salaatti).\npala Manchegojuustoa ( n. 150 g)\npieni verkkomeloni tai puolikas verkko- ja hunajamelonista\n4-8 pientä Blue Congo perunaa (maun mukaan minkä verran haluaa laittaa eli kuinka ruokaisan salaatista haluaa. )\npieni rasia (tai kourallinen) sokeriherneen palkoja (syödään kokonaisina)\nKeitä ensin perunat kypsiksi. Älä ylikeitä, etteivät hajoa! Anna jäähtyä ennen kuorimista ja leikkaamista. (jos leikkaat kun perunat ovat kuumia, ne hajoavat helposti)\nKiehauta eri kattilassa sokeriherneen palot nopeasti. Niille riittää ihan minuutin parin keittäminen!\nPaista kananfileitä pannulla pienessä määrässä voita tai öljyä kunnes kanat kypsiä, mutta älä paista niitä kuiviksi ja siten pilalle. Jätä ne syrjään odottamaan. Jos ostat isoja paloja, niin paista ne isoina, ja pilko vasta kypsinä. Näin saat ne paistumaan kuitenkin mehevinä! Jätä syrjään odottamaan.\nRipottele kanapalat salaattipedille. Asettele perunaviipaleet ja herneenpalot kauniisti salaatille.\nTee melonista palloja "melonikauhalla" ja asettele ne kauniisti salaattipedille.


jälkeen foreclosures Dilemma , Yritykset Voiko Take - www.polonistykaath.fora.pl\nForum www.polonistykaath.fora.pl Strona Główna » Na początek » jälkeen foreclosures Dilemma , Yritykset Voiko Take\nTemat postu: jälkeen foreclosures Dilemma , Yritykset Voiko Take\nJoten olipa kaikki tämä päätät tarjota. Tässä tapauksessa, lisääntynyt edun henkilökohtainen laina at luottamuksellisia tuotot lainan tarjoaja on paras vaihtoehto . Kysy Better Business Bureau tietää rahoituslaitos . Tähän on listattu, olet vapautti alkaen 3 suurta menettelyjä joka yleensä overeat oman ja vaikeuttavat teidän tavallinen hoito ja elämän . Pankit haluavat dollaria ja rahaa liikkuu vaan sitten ei - täytäntöönpanosta tavaransa omasta oppikirjat [link widoczny dla zalogowanych] uudestaan ??, muistaa, että käteisennakkoa lainat kalliimmaksi kuin useimmat. Voisit sijasta Valitse unleveraged 24 tuntia lainat ja on taalaa siirretty yhden päivän . kuitenkin takuu, henkilö että sukua Tässä contact center resoluutio .\nÄlä laittaa rahaa julkaisemattomia Yritykset . Puolueeton ja Käyvän on paikka, jossa haluat meidän lainanantajat toimia lähellä meille ja tämä on merkitystä kauppakassit vaatia alkaen ihmiset tuotot luotonanto pienyritys . Jos se on takaisin , ajo-ohjeet jokaisen kiinnostunut vielä uudelleen , se ei ole ongelma . et saa saada henkilö veloituksetta yksityinen luottotiedot on 3 tärkeä järjestöt joka vuosi . yleensä alkuperäisen pankkikortti , riippumatta siitä, kuinka vaatimatonta tasapaino tai kuinka liiallista korot maksu on makasi polku ja lähitulevaisuudessa luotto Toimitukset . Promo ovat Suositeltava ja kustannustehokkaampia ja hyödyntää kanssa minimiin kiitos on [link widoczny dla zalogowanych] Jos ette luo maksu laina voisi todella edelleen haittaa teidän pieni luotto pisteet by vähenemiseen luotto ranking . Kuinka paljon voit Lend:. Vastaanottava käteisellä alkaen rakkaasi on vaikeaa pyytää plus se pitäisi todella palautetaan kuin sovittu . Low hinnan luotonanto vaihtoehtoja ovat usein saatavilla kotitaloudet Britanniassa .\nkuitenkin talo laina petos on tulossa merkittävä Haasteena Yhdysvalloissa , löydät pistettä voit tehdä todella ei tulla varmasti yksi sen sairastuneille .\nKäyttämällä tätä henkilökohtainen laina ratkaisu saat tarvittavia varat käyttäen helppoa ja helppo muoti . Niinpä , jos lainanantaja hankkinut määrä hallitus lainoja kanssa korkotaso aiemmin mainittu dpi, hän voi säästää suurten rahasumma by liittyneet yhteen varten vähentämään korko . Seurauksena , kannattaa ehdottomasti katso out kaikki numerot ja ovat myös erityiset voisit laskeutua tästä suuret asuntolaina jotta kaikki tekniikat . kuitenkin ei tarvitse katsomaan anyplace kanssa lukuun ottamatta ja rahastot oikealle, kunnes käteisennakkoa lainat . Promo ovat vakuudettomat muutenkin [link widoczny dla zalogowanych] täytyy muistaa, niin se ei aikaa parantaa luotto ranking. Kun kiehtovaa määrä rakentaa jopa erityinen paikka, henkilö havaitsee itseään useammalla velka kuin koskaan ennen.\nonline-auton laina laskin joten antaa opas asuntolaina etsijä . Mikä on todella suurta noin instant maksaa päivä lainoja on, että tahansa tyydyttää edellytykset kanssa laina , sovellus tulevat olemaan pakatut nopeasti sekä oman laina rahastot todennäköisesti sijoittaa varten erityisesti käyttötili . kuljettaja ja lykätä takaisinmaksu illanviettoon hallussaan maksu .\nWysłany:Nie 4:10, 09 Lut 2014


Kutsukortit tapetista?? - Page 3 - Hääaskartelu - Naimisiin.info\nStarted by -Nelly-, November 15, 2007\nNappasin täältä myös idean tapettikutsukortteihin. Kiitos tämän keskustelun\nPaikallisesta K-Raudasta löytyi vieläpä molempien mieleinen kuviotapetti Paradise. Hintaa yhdelle rullalle kertyi 35 euroa ja siitä puolet käytetään kortteihin. Toinen puoli sitten käytetään mahdollisesti vieraskirjoihin tms.\nOhessa tapetin kuvio, joskin eri väreillä ja ilman noita lintuja. Meillä keskustan punainen köynös on kullanruskea ja reunan harmaat lehdet ovat himmeän vaaleanpunaisia. Enkä tietenkään löytänyt oikeilla väreillä olevaa tapettia, mutta idean tuosta saa. Kortteihin ei nyt tule aina samanlaista kuviota vaakatasossa, mutta eipä se haittaa. Tyyli kuitenkin säilyy samana. (Jos en saanut kuvaa esille, treenailen lisää.) Kunhan saan valmiimpaa lopputulosta ja parempia kuvia kutsuistamme, laitan nekin sitten tänne esille.\nJuu.. Ei tarvii pihiä montaa kertaa kannnustaa, kun ajatus tapetista kutsujen kantena on jo syöpynyt päähäni\nRTV:ssä kävin jo katselemassa sopivan yksinkertaisia tapetteja, ja yksi jo löytyikin, eikä hinta paljoon päätä pyörrytä (16€/rulla). Samasta rullasta riittää meillä sitten kiitoskortteihin ja vaikka mihin, jos oikein innostuu...\nMeillä remontin yhteydessä jäi tapettirullasta hukkaa sen verran, että siitä saisi hyvin askarreltua kutsut ja vähän vielä jotain muutakin. Tapetin värit ja kuviot ovat juuri suunnitelmiini sopivat. Kartongin päälle täytynee kuitenkin liimata, kun on pelkilteen sen verran lötköä toi tapettimateriaali.\nVaikka samainen kuvio löytyykin makuuhuoneen seinistä, niin eipä tuo ainakaan minua haittaa. Ihastuin tapettiin kovasti kaupassa ja vaadin saada sen. Jo silloin ajattelin, että sitä voisi käyttää muuhunkin kuin seinään, on sen verran herkkä ja romanttinen.\nVain mielikuvitus on rajana materiaaleissa, toteutuksessa yms.\nOlen silitysraudalla suoristanut kartongista tehtyjä korttipohjia, kun joskus hölmömä menin säilyttämään isoja arkkeja rullalla... Silittäminen saattaisi toimia tapettiinkin - ainakin paperitapettiin - muovitapetti ei välttämättä tykkää hyvää :S Silitysraudan ja kartongin väliin olen laittanut aina jotain (kangasta tai leivinpaperia). Kannattaa aloittaa pienellä lämmöllä, muuten paperi tummuu...\nKannattaa penkoa myös rautakauppojen ale-laarit, kun etsii materiaalia kutsukortteihin. Itse löysin K-Raudasta todella kaunista tapettia ja rulla maksoi 2€ Se oli kyllä erän viimeinen rulla, mutta uskon, että siitä riittää kaikkiin kortteihin yms. Varuiks ostin toisenkin rullan (myös sen 2€), joka on samaa kuviota, mutta eri värillä. Hinta ei päätä huimaa\nLaitan kuvia kun saan valmista (ja mikäli osaan niitä tänne laittaa)\nNostelenpa tätä. Itselläkin on ollut ajatuksissa käyttää tapettia kutsuissa eli siis kansissa kartongin päällä. Lisäksi ajattelin laittaa sitä myös kaitaliinaksi. Ongelmana tässä vain se, että en ole oikein päässyt kiertelemään noita rautakauppoja, koska ainakin täällä Oulussa ovat aika lailla levällään ympäri kaupunkia ja autottomana se on hankalaa. Bauhausissa käytiin kaason kanssa, mutta sieltä ei löytynyt mitään kivaa.\nLähden siis tällä viikolla kiertelemään noita kauppoja, mutta jos joltakin löytyy ideaa, mistä kivoja/värikkäitä ja mielellään edullisia tapetteja, niin vinkatkaapa tänne suuntaan\nMUOKS: Kiinnostaisi myös nettikaupat noiden tapettien kannalta eli vinkkejä niistäkin otetaan vastaan.\nEdited March 15, 2009 by anskilia\nMeille tulee kutsukortit tapetista. Meillä on teemaväreinä musta ja valkoinen. Jemmasin hääkaappiini meidän keittiön tapetin jo aikoja sitten. Jokunen viikko sitten tuskailin kutsujen kanssa ja olin jo viittä vaille valmis tilaamaan valmiit, kun muistin tuon tapettirullan. Kahden minuutin inspiraation tuotoksena syntyi tälläinen proto, joka sai miehenkin hyväksynnän. Lopullinen kutsu toteutetaan ilman sinettiä, satiininauha varmaan kiinnitetään vielä kaksipuoleisella teipilla, jotta pysyy paikallaan.\nSisälle tulostetaan kutsutekstit ihan valkoiselle A4 kokoiselle paperille ja lompakko kiittää.\n^^ Todella kauniit kutsut. Itse olen miettinyt kuinka hyvin isommat kuviot toimivat tapetissa, mutta selkeästi niitäkin voi käyttää aivan mainiosti!\nRupesin ittekkin kattelemaan noita tapetteja.\nMonen metrin rullia ootte ostanu, ja paljon siitä tulee kutsuja?\nTapettitalossa on aika hienoja tapetteja, mutta kalliita, joten ei viittis ihan kauheen montaa rullaa ostaa, jos ei tarviikkaan, tai sitten jos ostaakin yhden ja se ei riitä.\nEdited March 20, 2009 by HensQ\nhmmm. meillä kutsukortit juuri ajatuksen alla.... tuota tapettia mietitty että voisi olla vaihtoehtona koristeeksi kutsuun Kun josatain löytäisi kaunista puna-mustaa tapettia...\nTäällä myös kutsukortteihin käytetty tapettia. Tosin minä ajattelematon käytin ihan tavallistta puikkoliimaa, hirveän hyvin ei pysy Täytyy sillä turkoosilla nauhalla kiinnittää se...\nOstin bauhausista rullan hintaan 16 euroa, mistään muusta materiaalista en sitä kuviota löytänyt. Yhdestä rullasta riittää ihan hurjasti, olen suunnitellut käyttäväni sitä vielä muihinkin askarteluihin, hääkarkkeihin, menukortteihin yms. Kaitaliinaksikin sitä suunnittelen, mutta hylkäsin ajatuksen peläten liian levotonta vaikutelmaa.\nKaunis ja todella näyttävä kutsu Rinah!\nOnko tuo nauha satiininauhaa vai kenties lahjanauhaa? Meillä oli kans samplena tuo sama tapetti, mutta hylättiin se, kun ei oikein sopinut meidän väreihin\nNo itseasias tuo nauha on vaan leikattu kaistale sellasesta helmiäistarrapaperista, valmiisiin kutsuihin tulee sitten satiininauhaa..\nHei, moni täällä on maininnut käyttävänsä sitten samaista tapettia kutsujen lisäksi myös hääkarkkeihin. Tämä sai minutkin innostumaan, mutta en vain ymmärrä miten sen käytännössä toteuttaisi...\nEli siis päällystättekö jonkin valmiin rasian tapetilla vai teettekö pelkästä tapetista koko rasian? Ja millaisen? Eikö tapetti pelkästään ole liian ohutta rasiaksi..? Olisi kiva nähdä kuvia valmiista tapelilla toteutetuista hääkarkeista tai ideoista!\nMinä ajattelin tehdä hääkarkkirasiat tulitikkuaskeista, siihen päälle pyöräyttää tapettia ja ehkä jonkin nauhan ja sisään tulee värikkäitä rakeita, jotka aion ostaa nyt pääsiäisen jälkeen tarjouksesta\nMeillä tapetti on aika paksua ja tein kotona koeversion kutsusta.\nKutsutekstin ja runon tulostin tavalliselle paperille ja liimasin sen tapettiin.\nSiitä tuli kamalan tönkkö.\nOlisko kenelläkään ideaa mikä paperi olisi ohuempaa kuin tavallinen A4 ja mihin tulostus onnistuisi!?\nEdited April 21, 2009 by -Olivia-\nMä tein tapetista kutsut. Sisälehti oli kuultopaperia, jolle tulostin kutsutekstin. Kiinnitin kuultopaperin kaksipuoleisella teipillä taitetun tapettikortin sisäreunaan, jotta se jäi vähän eläväiseksi mutta ei tarvinnut käyttää mitään narua. Etukanteenkin laitoin tekstin Kutsu teippaamalla eli tein kutsut täysin ilman liimaa, jee! Helpotti oikeasti PALJON!\nHeip! Täällä kans suunnitellaan kutsukortit&kiitoskortit&kaikki muu mahdollinen tapetista... Aluksi meinasimme tehdä canson kartongista, mutta kuinka ollakkaan, suunnitelmat muuttuivat taas Oli niin kivoja vinkkejä täällä! Niin ja kuvia vaan lisää tänne, ovat niin hienoja kortteja että! Minäki laitan sit kuvaa protosta, kunhan pääsisin ensin tapettikauppaan...\nLisää kuvia kaipailen... Itse en ole vielä aloittanut korttien tekoa, kun en ole päässyt edes tapettikauppaan vielä...\nMe ollan myös hankittu tapettia kutsukortteihin ja muuhun sopivaan koristeluun! Tapetti ei ollut mitään älyttömän halpaa (32,90), mutta oli niin ihanaa, etten voinut jättää ostamatta. Kutsuja ei olla vielä mietitty sen enempää, mutta varmaan aika yksinkertaisia ne tulee olemaan, koska tapetti on sen verran näyttävää. Meille tulee pienehköt hään (n. 50hlöä), joten kovin paljoa niitä ei edes tarvitse tehdä. Ajattelin, että kaitaliinoihin loppu tapetti sopisi hyvin, mutta en usko, että se riittää, joten pitää miettiä vielä tarkemmin mitä sen kanssa tekee... Tuskin haluan sitä toista rullaa ostaa! Kunhan saan asioita eteenpäin voin raportoida lisää ja vaikkapa lisäillä kuviakin...\nTuosta linkistä löytyy huono kuva meidän tapettivalinnasta. Kuvassa ei näy se, että kaikkien kuvioiden rajaus (niin kukkien kuin lehtienkin) on tehty kimaltavalla hopealla, joten tapetti on huomattavasti juhlavampi luonnossa.\nDemma: onpa ihana kuviointi tapetissa, varmasti hienot kutsut saatte siitä Itelläkin haaveissa olisi löytää jokin näyttävä tapetti, joka sopisi meidän syysteemaan!\nPääsimme nyt käymään K-raudassa katsomassa tapetteja. Ja löysimmekin aivan ihanan tapetin, joka sopii meidän teemaan Tapetti oli tosi hintavaa, 40 euroa/rulla, mutta oli niin kaunista Ajattelimme käyttää tapettia myös kaitaliinana pöydissä... helppoa ja yksinkertaista <3\nAskartelin jo proton kutsukortista, yritän liittää sen tähän viestiin. Katsotaan onnistuuko...\nPohjana on siis canson-kartonkia, tumma oranssi sävy. Tämä kortti on vaakasuorassa, mutta kutsukortit tulevat olemaan pystysuorassa ja tapetin leikkauskin sitten erilainen. Mutta pääajatus on tässä Tapetista tulee siis kaikki mahdollinen, kutsu- ja kiitoskortit, menut ja ohjelmat, karkkirasiat jne jne...\nOnkos kenellekkään käynyt niin, että tapettikaupan hyllyltä ei ole löytynyt mieleistä tapettia, mutta niistä kirjoista on. Maksaako tälläisen tapetin tilaus jotain extraa? Voiko niitä tilata vain yhden rullan?\nTässä ois tällanen sydäntapetti:\nSydämet voi kyllä olla vähän isoja... Eli en ole nähnyt tapettia paikan päällä.