Kriisikeskus Monika ~ Monika-Naiset liitto ry\nKriisikeskus Monika tarjoaa apua väkivaltaa tai sen uhkaa kokeneille maahanmuuttajataustaisille naisille\nAuttava puhelin 0800 05058 on avoinna maanantaista perjantaihin kello 9-16.\nPuhelinnumeroon soittaminen on sinulle maksutonta.\nOsoitteemme on Hermannin Rantatie 12 A, 4. kerros, 00580 Helsinki (Kalasatama).\nSähköpostiosoitteemme on kriisikeskus(at)monikanaiset.fi.\nPalveluissa on koronavirustilanteen takia seuraavia muutoksia 16.3.2020 lähtien:\nKriisikeskus tarjoaa apua ensisijaisesti puhelimitse ja verkossa.\nSoittajalle maksuton auttava puhelin 0800 050 58 on avoinna maanantaista perjantaihin (ma-pe) kello 9-16.\nChat auttaa maanantaisin kello 18-20 ja tiistaista torstaihin kello 10-12. Chat on avoinna 29.6.-30.8.2020 vain keskiviikkoisin kello 10-12 eri kielillä (suomi, englanti, dari ja persia). Löydät aikataulut kotisivuiltamme (linkki)\nVertaistukiryhmät ovat tauolle. Tauko kestää toistaiseksi.\nTiedotamme muutoksista päivittämällä tätä verkkosivua.\nVapaaehtoisia ja asiakkaita tiedotetaan muutoksista erikseen.\nsinua on uhkailtu kotona tai muualla pelkäät kumppanisi tai jonkun muun läheisen käyttävän väkivaltaa sinua kohtaan\nsinua on estetty tapaamasta ystäviäsi tai sukulaisiasi\nsinun täytyy kysyä lupa asioiden hoitoon kodin ulkopuolella (esimerkiksi kaupassa tai lääkärissä käyntiin, opiskeluun jne.)\npelkäät, että et voi itse päättää, kuka on tuleva puolisosi\nolet kokenut seksuaalista hyväksikäyttöä tai häirintää, sinua on koskettu fyysisesti ilman lupaa tai pakotettu tekemään asioita, joita et itse halua tehdä\nTarjoamme kriisiapua, psykososiaalista tukea, vertaistukiryhmätoimintaa, neuvontaa ja palveluohjausta sekä tukiasumistoimintaa. Kaikki palvelumme ovat maksuttomia, eikä sinun tarvitse kertoa meille nimeäsi.\nVoit saada apua useilla eri kielillä, joita ovat suomi, englanti, venäjä, arabia, ranska ja espanja.\nPalvelemme maanantaista perjantaihin kello 9-17 osoitteessa Hermannin Rantatie 12 A, 4. krs, Helsinki. Voit varata ajan soittamalla auttavaan puhelimeen 0800 05058 maanantaista perjantaihin kello 9-16. Asiointi on mahdollista myös ilman ajanvarausta.\nAutamme verkossa (chat) eri kielillä maanantaista torstaihin:\narabian, englannin, venäjän, ranskan ja suomen kielellä maanantaisin kello 18-20\narabian ja suomen kielellä tiistaisin kello 10-12\nenglannin ja suomen kielellä keskiviikkoisin kello 10-12\nvenäjän ja suomen kielellä torstaisin kello 10-12\nChat on avoinna 29.6.-30.8.2020 vain keskiviikkoisin kello 10-12 eri kielillä (suomi, englanti, dari ja persia). Löydät chat-palvelumme kotisivuiltamme. Pääset juttelemaan kriisityöntekijöidemme kanssa painamalla chat-kuvaketta päivystysaikana. Löydät aikataulut kotisivuiltamme (linkki)\nLöydät meidät myös Facebookista (tämä linkki vie sinut Kriisikeskus Monikan Facebook-sivulle).\nKriisikeskus Monikan toimintaa tukevat sosiaali- ja terveysministeriö Veikkauksen tuotoilla (STEA) ja Helsingin kaupunki.


Tasa-arvo ei paina Helsingin kadunnimissä - Kaupunki | HS.fi\nKun Helsingin keskustan katuja kävelee, ovat naisten nimet harvassa. Pääkaduista yhtään ei ole nimetty naisen mukaan.\nAino Acktéentien katukyltti Haagassa Helsingissä. (KUVA: Outi Pyhäranta HS)\nJulkaistu: 12.12.2014 20:35\nKun Helsingin keskustan katuja kävelee, ovat naisten nimet harvassa. Pääkaduista yhtään ei ole nimetty naisen mukaan. Annankatu halkoo Punavuorta ja Kamppia, mutta sekään ei ole saanut nimeään suomalaisen suurnaisen vaan pyhimyksen mukaan.


Jimi Kuula kävi Brasiliassa kilpailemassa – Hämeen Sanomat\nJimi Kuula kävi Brasiliassa kilpailemassa\nHämeenlinnalainen Jimi Kuula sai viime keväänä kutsun kisaamaan capoeirassa lajin synnyinmaahan Brasiliaan (KU 10.5.2014 Nro 35). Jimi toivoi äitinsä Helin kanssa saavansa pitkälle reissulle taloudellisia tukijoita. Muutama tuli, loppu maksettiin omasta pussista, mutta reissu joka tapauksessa toteutui.\n– Hieno kokemus, aina oppii jotain uutta, capoeirassa pitkin loikin kehittynyt Jimi Kuula kertoo kolmen viikon matkastaan.\nReissusta kaksi ensimmäistä viikkoa menivät enemmän tai vähemmän lomaillen oman ohjelman mukaan, yksi viikko oli leireilyä ja kisaamista kansainvälisessä tapahtumassa Natalin suurkaupungin tuntumassa sijaitsevassa pienemmässä kaupungissa.\n– Paikalla oli meidän lisäksi vain kaksi suomalaista, jonkin verran keskieurooppalaisia, mutta etenkin brasilialaisia.\n13-vuotias Jimi myös kilpaili, mutta palkintosijoille eivät taidot vielä riittäneet. Tasoitustakin hän joutui antamaan.\n– Samassa nuorten sarjassa oli mukana kaksikymppisiä, joten heillä on kokemusohjaa paljon enemmän kuin minulla, lajia vajaat viisi vuotta harrastanut Jimi selvittää.\nParasta oli kuitenkin nähdä ja kokea paikan päällä lajin hienoudet ja yksilölliset taitajat.\n– Aina siellä jotain uutta oppii, kun näkee kokeneiden esityksiä. Lisäintoa tuli rutkasti lisää, Jimi vakuuttaa.\nCapoeira on elämäntapa\nCapoeira on alkujaan brasilialainen kamppailulaji, tanssin ja fyysisen pelin yhteensulautuma. Capoeira on moniulotteinen laji ja sitä pelataan itse soitetun ja lauletun afrobrasilialaisen musiikin tahdissa.\nSuomeen capoeira on jalkautunut vasta viimeisten vuosien aikana, mutta lajin synnyinmaassa se on osalle kansaa melkein elämäntapa, ainakin hyvin tiiviisti arkeen liittyvä osanen.\n– Se on siellä paljon suurempi osa elämää kuin me täällä Suomessa osaamme edes kuvitella, Heli Kuula kertoo näkemästään.\nSuurin ongelma oli kielimuuri, sillä paikallisista liki kaikki puhuivat vain portugalia, ei matkaajien yleisesti hallitsemaa englantia.\n– Pakkohan siellä oli perussanat opetella. Mutta ei se kielimuuri näitä nuorimpia näy haittaavan, hyvin ne asiat keskenään saivat selviksi, Heli Kuula kertoo lasten kyvystä löytää yhteinen kommunikointitapa.\nNäillä näkymin matka capoeiran kotimaahan ei jäänyt viimeiseksi, sillä jo nyt on viritteillä reissu 2017 suurtapahtumaan, johon tarkoitus lähteä isommalla porukalla.\nHämeenlinnassa harjoitukset jatkuvat joulutauon jälkeen taas 8. tammikuuta Myllymäen koululla.\n– Harjoitukset ovat kaikille avoimet, myös uusille harrastajille, Heli Kuula patista mukaan.


Visa jakaa Connected Commerce -palkinnon opiskelijastartupille Helsingissä 29. kesäkuuta\nValitse maasi België Belgique България Česká republika Deutschland Danmark España Finland Suomi Français Greece Hrvatska Magyarország Ireland Israel Ísland Italia Κύπρος Luxembourg Luxemburg Nederland Norge Österreich Polska Portugal România Sverige Schweiz Suisse Svizzera Slovenija Slovensko Türkiye United Kingdom Muut Euroopan maat Euroopan ulkopuolisista maista\nCredit - Debit\nMatkusta Visan kanssa\nJA-YE Start Up -ohjelman European Enterprise Challenge -finaali järjestetään Helsingissä 28.-29. kesäkuuta, ja siihen osallistuu 19 startup-tiimiä 15 Euroopan maasta\nHelsinki, 20. kesäkuuta 2017 – JA Europe Enterprise Challenge on JA Europen vuotuinen kilpailu, jossa ovat mukana heidän järjestämänsä Start Up -ohjelmaan osallistuneet eurooppalaiset opiskelijat startup-yrityksineen. Finaalin valittujen startupien perustajat esittelevät tapahtumassa liikeideansa sekä kertovat kokemuksistaan. Finaalitapahtumaa isännöi tänä vuonna Nuori Yrittäjyys ry (JA Finland). Finalistit on valittu kansallisten kevään aikana ympäri Eurooppaa järjestettyjen semifinaalien perusteella.\nOsana JA-YE Start Up -ohjelmayhteistyötään, maksuteknologiayritys Visa jakaa finaalin päätteeksi Connected Commerce -palkinnon torstaina 29. kesäkuuta. Visa on tehnyt yhteistyötä JA Europen kanssa vuodesta 2014. Kansallinen yhteistyö Visan ja JA:n kanssa alkoi Romaniassa vuonna 2011.\nJA Europen ja Visan Euroopan laajuisen yhteistyön tavoitteena on tukea nuorten sekä opiskelijoiden yrittäjyys- sekä taloustaitojen kehittämistä. Yhteistyö tukee siten opiskelijoidenon tulevaisuuden maailmantaloudessa tarvitsemien taitojen kehittymistä.\nVisan jakama palkinto myönnetään Connected Commerce -kriteereihin parhaiten vastaavalle startup-yritykselle JA Europe Enterprise Challengen finaalitapahtumassa. Palkinnon myöntämisen kriteerit ovat innovaatio, globalisaatio sekä kuluttajalähtöisyys. Visan tuomaristo koostuu kolmesta Visan edustajasta sekä suomalaisen fintech-startupin Bankify.io:n perustajasta. Tuomaristo palkitsee yhden startupin mentorointimatkalla Visan Innovaatiokeskukseen Lontooseen syksyllä 2017.\n“Nykymaailmassamme jatkuva yhteydenpito sekä kaupankäynti eivät ole vain mahdollisuuksia, vaan niitä jopa odotetaan. Muutos on nyt näkyvämpää kuin koskaan, ja se haastaa yritykset, mutta luo myös uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Tulee olemaan kiinnostavaa nähdä, millaisia innovaatioita, ratkaisuja ja näkemyksiä EEC17-finalistit ovat tänä vuonna kehittäneet”, sanoo Vesa Tukonen, maajohtaja, Suomi ja Baltia, Visa.\n”Olemme työskennelleet JA Europen kanssa vuodesta 2014, jolloin sponsoroimme Visa-palkinnon Tanskassa, Espanjassa, Romaniassa sekä Iso-Britanniassa. Visa on innoissaan päästessään tukemaan uuden sukupolven nuoria yrittäjiä ja innovaattoreita, jotka suunnittelevat tulevaisuuden maailmaa. On mahtavaa toivottaa startupien kekseliäät ideat tervetulleiksi”, kertoo Anthony Craufurd, Venture & Startup Director, Visa.\n“On mahtavaa, että Visa on yksi JA:n yhteistyökumppaneista. Olen myös iloinen päästessäni mukaan tuomaristoon, ja odotan EEC17:n olevan inspiroiva ja idearikas tapahtuma. JA-alumnina odotan tapaavani monia intohimoisia, energisiä sekä motivoituneita nuoria, jotka työskentelevät ahkerasti saadakseen luovia ideoitaan eteenpäin”, kuvaa Antti Tarakkamäki, Perustaja, Bankify.io.\n• Visa-tuomariston jäsenet:\nMajda Nogo, Head of Marketing, Nordics & Baltics, Visa\nAnthony Craufurd, Venture & Startup Director, Visa\nVesa Tukonen, Country Manager, Finland & Baltics, Visa\nAntti Tarakkamäki, Founder, Bankify.io\n• Visan Connected Commerce -palkinnon myöntämisperusteet\nInnovaatio: Asiakkaat odottavat yritysten vastaavan heidän tarpeisiinsa saumattomasti myös muuttuvassa maailmassa. Siten nykypäivän vaatimuksiin, sekä uusiin tai muuttuneisiin tarpeisiin vastaaville, aiempaa paremmille ratkaisuille on tarvetta.\nGlobalisaatio: Asiakkaat sekä yritykset toimivat toimivat maailmantalouden keskiössä. Tavaroita valmistetaan ja myydään maailmanlaajuisesti, ja maantieteelliset rajat maiden sekä tuotteiden välillä ovat hämärtyneet. Myös rahaa ja ideoita voidaan vaihtaa nopeammin ja edullisemmin kuin koskaan aiemmin.\nKuluttajalähtöisyys: Kuluttajat ovat ottaneet vallan. He ovat verkossa, itsevarmoja ja uteliaita. Kuluttajia kiinnostaa hinta, helppous sekä kokemuksen laatu. Heillä on aiempaa enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa vaikuttaa käyttäytymiseensä sekä hallita suhteitaan yritysten kanssa – alkaen datasta, jonka he jättävät jälkeensä.\nVisa Press Office, London\n+44 20 7795 5336europeanmedia@visa.com\nCountry Manager, Finland & Balticstukonenv@visa.com\nPilgrim | Edelman Affiliate\np. 040 589 7754olli.ollila@pilgrim.fi\nVisa Inc. (NYSE: V) on globaali maksuteknologiayhtiö, joka yhdistää kuluttajat, yritykset, rahalaitokset sekä julkishallinnon toimijat yli 200 maassa ja alueella välittääkseen nopeita, turvallisia ja luotettavia elektronisia 3 maksutapahtumia. Ylläpidämme yhtä maailman kehittyneimmistä prosessointiverkoista – VisaNetiä – joka pystyy käsittelemään yli 65 000 tapahtumaa sekunnissa, suojaa kuluttajia maksukortti väärinkäytöltä sekä takaa varmat maksut kauppiaille. Visa ei ole pankki eikä myönnä maksukortteja, nosta luottorajoja tai määritä kursseja ja maksuja kuluttajille. Visan innovaatioiden avulla yhtiön rahalaitosasiakkaat voivat tarjotaasiakkailleen enemmän valinnanvaraa, kuten debit- ja prepaid-maksuvaihtoehdot sekä luottokorttimaksut.\nLisätietoja osoitteista www.visaeurope.com, Visa Vision -blogista (vision.visaeurope.com) sekä @VisaInEurope.


Vallila Matto Tuisku, Ø100cm, punainen | Netrauta.fi\nHalkaisijaltaan 100 cm Tuisku-matto on Riina Kuikan suunnittelema ja osa Vallilan jouluteemaa. Pelkistetty Tuisku on kaunis yksityiskohta joulun sisustuksessa, mutta sopii käyttöön myös muulloin. Tuisku loistaa vivahteikkaassa punaisen sävyssä ja ...\nTuotteen Matto Vallila Tuisku, Ø100cm, punainen kuvaus\nHalkaisijaltaan 100 cm Tuisku-matto on Riina Kuikan suunnittelema ja osa Vallilan jouluteemaa. Pelkistetty Tuisku on kaunis yksityiskohta joulun sisustuksessa, mutta sopii käyttöön myös muulloin. Tuisku loistaa vivahteikkaassa punaisen sävyssä ja toivottaa iloisesti jouluväen peremmälle joulunviettoon.


We're going to die anyway: 2013\nMä olen kateellinen parhaan ystäväni poikaystävälle. Olen viettänyt lähes koko päivän kaverin poikaystävällä hänen isänsä ja tottakai parhaan ystäväni kanssa. Poikaystävän isä kertoo mitä tapahtui poikaystävän ollessa pieni, kuinka monen tuhannen euron edestä tavaraa meni paskaksi pojan tehdessä puolivoltteja olohuoneessa. Kitara sinne, telkkari tänne... Juuri maalatun auton pinta paskaksi pojan halutessa auttaa talvella jäiden pois raaputtamisessa. Pojan isä ei huutanut, ei korottanut ääntään, pyysi vain pojan olla varovaisempi seuraavalla kerralla, hyväähän se vain tarkoitti. Olen kateellinen, koska aivan sama kuinka helvetin hyväntahtoisia tekoni pienenä (ja edelleen) olisivat, jos teen jotakin väärin saan järkyttävät huudot isältä koska en ikinä tee mitään oikein. Lävistyksetkin olen ottanut kuulemma vain vittuillakseni hänelle, samaten viiltely.. Olen varma, että jos isä olisi reagoinut eri tavalla edes joskus, olisin oppinut että kaikki mitä teen ei ole väärin, ja hetkittäinen sanoinkuvamaton viha isää kohtaan olisi olematon. Mutta ei, joskus käpy palaa niin pahasti etten taas tiedä miten päin olisin kun joko hypin seinillä tai itken itseäni uneen kun olen taas ollut niin huono ihminen. Nyt tajuan kuinka paljon arvostaisin sitä että pienenä vahinkoihini ei olisi reagoitu tuolla tavalla. Helvetti. Hiukan menin hiljaiseksi kun poikaystävän isä selitti hymyssä suin pojan tekosia ja vahinkoja, samalla muistaen kuinka suuret huudot sain omalta isältäni kun leikin siskojen kanssa olohuoneen kivipöydällä (joka sitäpaitsi oli isänkin mielestä helvetin ruma, se oli siinä vain siitä syystä että se oli lahja äidin isältä) ja nousin seisomaan sille ja pöytä sanoi riksraks ja halkesi kahtia. Helvetti sitä huudon määrää; "Pitääkö hakea tuo nahkavyö ja lyödä pari kertaa että opit olemaan?!"\nHuh, kamala purkautuminen, en jaksa edes lukea tätä läpi koska toteaisin että olen sekopää ja poistaisin koko blogin joten antaa tämän nyt olla.\n♥:llä suicidaltendency klo 17.25\nKirjoitin vähän aikaa sitten tekstin jossa valitin sitä miten rinnat pienenee laihtuessa. Sain siihen muutaman kommentin joissa oli hiukan negatiivinen sävy. Ajattelin nyt yrittää selventää asiani pointtia. Se jätkä kenestä puhuin tekstissä, ei ole naisessa kiinnostunut vain ulkonäöstä ja siitä mitä vaatteiden alta löytyy, sen todistin jo viikonloppuna. Keskustelin hänen kanssaan siitä millainen olisi täydellinen nainen ja vastaukseen sisältyi kivat tissit ja hyvä perse. Eli aika lailla jokaisen miehen perus vastaus, olettaisin. "Haluutko oikeesti olla sellasen miehen kanssa kenelle on tärkeintä tissit ja perse?" Ei, en halua. Ja ne eivät ole tärkein asia sille. Tärkein asia on nimenomaan persoonallisuus, ei ulkonäkö, vaikka onhan silläkin vähän osuutta asiaan. Ja inisin laihdutuksesta ja tissien katoamistempusta sen takia, että vaikka olisinkin laiha, tahdon silti edes jollain tasolla muistuttaa naista, en pikkupoikaa. Ja nämä nykyiset rinnat on oikein mukavat vaikka vähän pienet ovatkin (A). Pointti vaan on se että en tahdo jo valmiiksi pienten rintojeni katoavan täysin. Toivottavasti tämä selvensi hiukan. h\n♥:llä suicidaltendency klo 14.25\nEn tiennyt että ihmistä voi ikävöidä näin paljon. Taisin jättää osan itsestäni täydellisen miehen viereen kun jouduin nousemaan sängystä ja palaamaan karkureissultani tänne laitokseen. Jätin sinne kaiken onnellisuuden ja hyvän olon, sillä täällä en tunne muuta kuin vihaa, surua ja ikävää.\nKoskaan ennen kukaan ei ole sanonut mun olevan kaunis niin että olen juuri pyörinyt sängyssä kuusi tuntia saamatta unta, hiukset sekaisin, edellisen illan meikit kasvoilla ja pienessä laskuhumalassa. Eilen kuitenkin kävi niin ja olen vieläkin hämilläni. Eilen tunsin niin paljon iloa ja hyvin sekalaisia tunteita. Käytin varmaankin pienen tunneosion asivoistani tyhjäksi sillä, ja nyt täytyy taas ladata akkuja että jaksan tuntea jotain. Sillä tämä ilta on mennyt aika tunnottomissa merkeissä. Ja väsyneissä, nyt kun sain ketipinorit taas muun lääkityksen rinnalle. Mutta mulla oli mahtava vuorokausi täydellisen ihmisen kanssa, and I fell for him, hard. Toivottavasti saan asiat sujumaan hyvin nyt tästä eteenpäin. Anteeksi lyhyt teksti... Aivot eivät todellakaan toimi kun kestää tottua taas ketipinoreihin. Oikosulku... Öitä.\n♥:llä suicidaltendency klo 21.02\nTeitä lukijoita on jo 77, millä vitun järjellä mun ininä kiinnostaa niin montaa? Mitä helvettiä oikeesti? En saa tätä mahtumaan paksuun kallooni. Tosin vitutusmittari on jo räjähtänyt kaikesta mahdollisesta joten väliäkö tuolla. Ahdistaa ja VITUTTAA syystä että vitun laitos. En enää osaa hillitä itseäni, ja koko ajan tekisi mieli hakata päätä seinään ja heittää tavaroita seinille. En tiedä mikä helvetti muhun on iskenyt, sillä koskaan ennen en ole halunnut rikkoa muuta kuin itseäni. Nyt haluan rikkoa KAIKEN. Mukaanlukien itseni.\nHaluan eroon lääkkeistä, haluan eroon kaikesta. Oikeastaan lähinnä itsestäni. Tällä hetkellä keksin miljoona eri tapaa päästä hengestäni tai vain kadota jonnekin. Huomenna karkaan täydellisyyden luokse. Mitäköhän siitäkin tulee... No, ainakin mulla on mukana alkoholia ja tupakkaa, eli jos täydellisyys ei olekaan niin täydellinen voin aina toki vetää pään täyteen alkoholilla ja löytää itseni vaikka.....kuolleena :)\n♥:llä suicidaltendency klo 22.05\nTää helvetin ahdistus ei vaan katoo minnekään. Koitan päästä eroon tästä sillä että syön vähän enemmän mutta syöminen laukaisee mussa tarpeen syödä lisää. Siksi on vaikeaa saada itseäni syömään edes perus määrän ruokaa kun se ei ikinä jää siihen normiin. Se on aina kaikki tai ei mitään. Silti valitan lakkaamatta että mulla on nälkä ja haluaisin syödä kilokaupalla suklaata, ranskalaisia, hesemättöä, pitsaa, pullaa, karkkia, jäätelöä... Hyi, täytyy lopettaa ruuan ajatteleminen sillä siitä iskee taas älytön himo ruokaan.\nMä olen säälittävä huomiohuora. Teen tämän osittain siksi että haluan kontrolloida itseäni, mutta osittain siksi että se olisi jotain näkyvää, jotakin konkreettista siitä että mulla on helvetin paha olo ja mä tarvitsen apua. Mä en osaa puhumalla purkaa tunteitani, vaikka tahtoisin muiden tietävän miltä musta tuntuu. Joten kai mä teen sen tällä tavalla. Ja toisaalta taas nautin siitä kun joku huomauttaa ihailun pelon ja säälin sekaisin tuntein kuinka paljon olen laihtunut. Tosin löytyyhän musta se masokistinenkin puoli. Rakastan sitä tunnetta kun meinaan kaatua tajuttomana syömättömyyden takia.\nNyt pidän suuni kiinni ja menen rääkkäämään vatsalihaksiani.\n♥:llä suicidaltendency klo 20.56\nTunnisteet: ahdistus, bmi, laihdutus, ruoka, syöminen, syömishäiriö


Tilaus- ja toimitusehdot - Naïlo Brewing Co.\nNaïlo Brewing verkkokauppa\nPenan Panimo Oy / Naïlo Brewing Co.\nKäsittelemme kaikki tilaukset 48 tunnin sisällä tilauksen vastaanottamisesta. Lähetämme sinulle sähköpostilla tilausvahvistuksen, josta näkyvät tilaustietosi. Jos sinulla on kysyttävää, ota heti yhteys asiakaspalveluumme info@nailobrewing.fi. Säästä tilausvahvistus, mikäli joudut ottamaan yhteyttä asiakaspalveluun. Asioidessasi asiakaspalvelussa pidä aina mahdollinen tilausnumerosi saatavilla. Tarkasta aina, että paketin sisältö täsmää tilausvahvistuksessa olevien tuotteiden kanssa.\nToimitustapana on ainoastaan tuotteiden nouto panimomyymälästä, Kempeleentie 7 B, 90400 Oulu. Noudettaessa on esitettävä tilausnumero tai -vahvistus, sekä varauduttava esittämään henkilöllisyystodistus. Emme luovuta verkkokaupan kautta tehtyjä tilauksia alle 18-vuotiaille. Mahdolliset toimituskulut ilmenevät kassalla ennen maksusuoritusta.\nYleisimmät toimitusaikamme vaihtelevat tilauksesta riippuen. Poikkeukset toimitusaika-arvioihin on kerrottu, jos ostoskorissa on varastosta loppuneita tuotteita. Ilmoitamme myös mahdollisista viivästyksistä teille välittömästi tilaamisen jälkeen.\nAsiakkaalle on oikeus peruuttaa tilaus 14 päivän kuluessa syytä ilmoittamatta. Peruuttamisen määräaika päättyy 14 päivän kuluttua siitä, kun viimeinen tavaraerä on vastaanotettu.\nMikäli tuote on virheellinen tai se ei muuten vastaa tilaustasi, tulee sinun ilmoittaa virheestä viimeistään 14 päivän kuluessa kirjallisesti asiakaspalveluumme tai soittamalla yhteystiedoissa mainittuun puhelinnumeroon.


Suomen tärkeimmät liikennehankkeet listattu | Keski-Suomen kauppakamari\n”Toimivat liikenneyhteydet ovat äärimmäisen tärkeitä vientivetoiselle maakunnallemme. Vientialoillamme osuus maakunnan työpaikoista on noin kaksinkertainen verrattuna koko maan vastaavaan osuuteen. Keski-Suomen liikenneinfraa parantamalla kilpailukykyä voidaan vahvistaa merkittävästi niin paikallisesti kuin valtakunnallisesti”, sanoo Keski-Suomen kauppakamarin toimitusjohtaja Ari Hiltunen.\n”Jyväskylän seutu on valtakunnallisesti tärkeä tavarakuljetusten ja henkilöliikenteen solmukohta. Tämänhetkisillä liikennejärjestelyillä Jyväskylässä on useita pullonkauloja, jotka haittaavat sekä henkilöliikennettä että elinkeinoelämän kuljetuksia ja siten heikentää yritysten kilpailukykyä”, Hiltunen sanoo.\n”Valtatie 4 kuuluu eurooppalaiseen TEN-T ydinverkkoon, mikä vaatii tietyn palvelutason vuoteen 2030 mennessä. Tällä hetkellä palvelutaso ei ole lähellekään riittävä, joten työt on aloitettava heti. Vaajakosken tiesuunnitelma valmistuu alkuvuodesta 2021, joten rahoituspäätös tarvitaan pikaisesti. Jos ja kun Suomeen tulee EU:n elvytysrahaa, osa siitä täytyy ohjata Keski-Suomen liikennehankkeisiin”, Hiltunen sanoo.\n”Ratkaisut päästötavoitteiden saavuttamiseksi on tehtävä niin, että se on yrityksille taloudellisesti kannattavaa ja kustannustehokasta. Pullonkaulat poistamalla ja liikennettä sujuvoittamalla myös liikenteen päästöjä saadaan alemmaksi”, Hiltunen painottaa.\n”Yksiraiteinen rataosuus Jyväskylästä Orivedelle on nykytilassa häiriöherkkä. Jos yhteys ei toimi, se aiheuttaa isoja haasteita yritysten toiminnalle”, Hiltunen sanoo.\nLue: Kauppakamarien liikennehankelistaus 2020


Tatuoinnin poisto sattuu enemmän kuin kuvan ottaminen – tietyt kohdat ovat riskialttiimpia arpeutumiselle - MTVuutiset.fi\nTatuoinnin poisto sattuu enemmän kuin kuvan ottaminen – tietyt kohdat ovat riskialttiimpia arpeutumiselle\nJulkaistu 09.01.2019 06:37\nTatuointien poisto lisääntyy jatkuvasti, sillä tatuoinnit lisääntyvät ja poistamiseen käytetyt laserit ovat kehittyneet.\nJohtuen kenties tatuointien valtavasta suosiosta, tyypillistä tatuoinnistaan eroon haluavaa ihmistä on vaikea määritellä. Ihotautien ja allergologian erikoislääkäri, lääketieteen tohtori Toni Karppinen kertoo poistaneensa tatuointeja lähes kaiken ikäisiltä henkilöiltä, niin miehiltä kuin naisilta.\nJoskus tatuoinnistaan eroon haluava ihminen ottaa yhteyttä heti ulkomaanmatkan jälkeen, kun ihoon on hetken mielijohteesta leimattu jälkikäteen kaduttava kuva. Toisinaan asiakas haluaa eroon harkitun ja taidokkaan näköisestä tatuoinnista, joka ei tunnu enää omalta.\n– Tatuointi ei nykyään enää olekaan ikuinen, vaan siitä voi päästä eroon, jos se ei miellytä, Karppinen sanoo.\nHoidosta ei tunnettuja haittavaikutuksia\nVäriaineita alkaa vapautua elimistöön tatuoinnin ottohetkestä lähtien. Kuvituskuva. Shutterstock\nKarppinen poistaa tatuointeja Q-kytketyllä rubiinilaserilla Epilaser-klinikalla Tampereella. Tekniikka perustuu ultralyhyisiin laserpulsseihin, joissa energiaa sitoutuu nanosekuntien aikana tatuoinnin pigmenttipartikkeleihin. Pigmenttipartikkelit alkavat hajota ja hajottuaan tarpeeksi pieniksi, elimistö poistaa ne ihon läpi ja imuteitä pitkin.\nTatuoinnin poistosta ei tiedetä seuraavan terveydellisiä haittavaikutuksia. Hoitoa ei kuitenkaan suositella raskaana oleville tai imettäville äideille, koska tutkittua tietoa hoidon turvallisuudesta raskauden ja imetyksen aikana ei ole.\n– Koska kyseessä on kuitenkin luonteeltaan esteettinen, ei-kiireellinen hoito, niin se kannattaa ajoittaa vasta imetyksen jälkeiseen aikaan, Karppinen perustelee.\nHän kertoo, että tatuoinnin ottohetkestä lähtien väriaineita alkaa vapautua elimistöön. Toisinaan paikalliset imusolmukkeet kerryttävät väriä itseensä, jolloin tatuoinnin ottamisen tai poiston yhteydessä saattaa esiintyä imusolmukkeiden suurentumista.\n– Ei mitään isompia terveysriskejä ainakaan toistaiseksi ole yhdistetty, Karppinen toteaa.\nKasvoissa oleva musta amatööritatuointi vaaleni merkittävästi kolmella ensimmäisellä hoitokerralla. Kuva: Toni Karppinen. Toni Karppinen\nViidennellä hoitokerralla 95 prosenttia musteesta oli kadonnut. Kuva: Toni Karppinen. Toni Karppinen\nRubiinilaser sopii erityisesti tummien tatuointivärien poistoon. Kuvissa esiintyvän suomalaismiehen kasvoihin tehdyn amatööritatuoinnin poistoon kului viisi 5–15 minuutin hoitokertaa. Yllä olevan videon viimeisessä kuvassa musteesta on poistunut 95 prosenttia. Viimeiseksi jääneen kuudennen hoitokerran jälkeen tatuointi hävisi kasvoilta lopullisesti.\nKarppinen kertoo, että ei-ammattilaisen tekemät tatuoinnit on usein helppo poistaa, sillä ne ovat monesti pinnallisempia ja niihin on käytetty vähemmän väriainetta.\nVäriaineen määrän lisäksi itse värillä on väliä tatuoinnin poistossa. Erityisesti punainen, keltainen ja valkoinen väri ovat haastavia poistettavia. Vaaleat värit saattavat muuttua tummemmiksi oksidaatioreaktion kautta.\nMyös kosmeettisten tatuointien poisto saattaa osoittautua hankalaksi oksidaatioreaktion vuoksi. Kosmeettisilla tatuoinneilla tarkoitetaan esimerkiksi kulmien tai huulten kestopigmentointeja.\n– Vaatii joskus jopa 10–12 käsittelykertaa ennen kuin saadaan kosmeettisia tatuointeja poistettua, Karppinen kertoo.\nHoitokertojen välissä tulisi olla vähintään kuusi viikkoa, jonka ajan tatuointi vaalenee käsittelyn jälkeen.\nLUE MYÖS: Karine päätti tatuoida rajaukset huuliinsa – lopputulos suoraan painajaisesta: "Näytin ihan pelleltä"\nKuin kuminauhalla ammuttaisiin\nKeloidiarpien kannalta riskialueita ovat esimerkiksi niska ja korvalehdet. Kuvituskuva. Shutterstock\nMiltä tatuoinnin poisto sitten tuntuu?\n– Kyllä se usein tekee kipeämpää kuin itse tatuoinnin ottaminen. Moni kuvaa, että poistaminen tuntuu kuin oikein kovaa ammuttaisiin kuminauhalla, Karppinen sanoo.\nKivunlievitykseen on mahdollista ottaa tablettimuotoisia särkylääkkeitä tuntia ennen hoitokertaa. Hyvin kivuliaissa tapauksissa asiakkaalle tarjotaan vahvaa puudutusvoidetta tai neulapuudutusta.\nKipu syntyy, kun lasersäde hajottaa pigmentin fotoakustisella mekanismilla. Koska ultralyhyt pulssi ei ehdi kuumentaa kudoksia, ei rubiinilaser lähtökohtaisesti aiheuta arpimuutoksia. Arpimuutokset ovat kuitenkin mahdollisia, mikäli potilaalla on taipumusta keloidiarpiin.\nKarppinen kertoo, että suurin keloidiriski on nuorilla naisilla, ja riskialueita ovat etenkin decolté, niska, nenä ja korvalehdet.\n– Mikäli keloidiriski arvioidaan kohonneeksi, tehdään pieni koehoito ennen hoitosarjan aloitusta, Karppinen kertoo.\nHoitoalueen vaaleneminen tai pigmentoituminen on tavallista laserhoidon jälkeen, mutta hetkelliseen vaalenemiseen tai tummenemiseen. Yleensä tällaiset värivaihtelut tasaantuvat puolen vuoden kuluessa.\nTekeeko kasvotatuointi ihmisestä pelottavan näköisen? Artikkeli jatkuu videon alla.\nSamasta kohdasta saatetaan poistaa useampikin tatuointi\nJos ulkomaanreissulta tarttui tuliaisena epämiellyttävä tatuointi, voidaan poistoprosessi aloittaa jo viikkojen kuluessa kuvan ottamisesta. Alkuvaiheessa tatuoinnissa on tosin enemmän väriainetta kuin vuosia vanhassa tatuoinnissa, minkä vuoksi ensin mainitun poistamiseen vaaditaan useampia hoitokertoja. Tatuoinnin koosta riippuen yksi hoitokerta maksaa reilusta sadasta eurosta kuuteen sataan euroon.\nKarppinen kertoo, että joskus hänen asiakkaansa ovat ottaneet uuden tatuoinnin heti vanhan poiston jälkeen. Pian henkilö saattaa taas tulla klinikalle, sillä uusikaan tatuointi ei miellytä silmää.\n– Ei se aina kerralla mene se tatuoinnin ottaminen ihan nappiin, naurahtaa Karppinen.\nSamalle alueelle otetut tatuoinnit ja useat poistokerrat saattavat vaikeuttaa tatuoinnin poistamista ja lisätä arpeutumisen riskiä. Karppinen tosin huomauttaa, että uusintatatuointejakin on saatu menestyksekkäästi poistettua – ja että kudoksen arpeutumista voi tapahtua jo tatuointia otettaessa.\nLUE MYÖS: Harkitsetko tatuoinnin ottamista? Varoittavat kuvat näyttävät, kuinka tatuointi muuttuu vuosien kuluessa\nTatuoinnit Lääketiede Terveys ja hyvinvointi Kauneus ja tyyli Lifestyle


POHJOISMAIDEN TYLYIN LINTUKOTO\n(Heli Mustonen - Kirjoittaja on aamulehden toimittaja ja kehitysvammaisen tytön äiti)\nSuomi ei osaa vieläkään tukea vammaisia kansalaisiaan. Kehitysvammaiset ihmiset ohjataan asumaan tai lomailemaan laitokseen, vaikka 300 eurolla päivässä saa vain virikkeettömän petipaikan. Samalla summalla vaikeastikin kehitysvammaiset saisivat paremman elämän kotonaan, kirjoittaa Heli Mustonen.\nMikä suomalaisia vaivaa? Meitä vaivaa katteeton itsetyytyväisyys. Luulemme asuvamme lintukodossa, jossa kansalaisista huolehditaan suurella sydämellä.Kuinka siis on mahdollista, että iäkäs isä tai äiti masentuu ja surmaa ennen omaa kuolemaansa kehitysvammaisen lapsensa?Eihän sellaiseen sysimustaan ahdistukseen voi oikeasti olla syytä?\nKyllä Suomi huolehtii kaikista. Me olemme sivistys- ja hyvinvointivaltio, jonka inhimillinen äidinsyli antaa turvaa myös puolustuskyvyttömille jäsenilleen. Meillähän on vaihtoehtoja, kuten se hyvä kehitysvammaisille ihmisille kehitetty laitosasuminenkin.Paitsi, ettei se ole kovin hyvää. Usein se on vain ihmisen säilyttämistä riittämättömän henkilökunnan avulla.\nSuomi kulkee kehitysvammaisten ihmisten asumisen laadussa, kuten ylipäätään kehitysvammaisten kansalaistensa tukemisessa, Pohjoismaiden jälkijunassa. Sitä ei vain saisi sanoa ääneen. Jollekulle tulee aina paha mieli. Ylisen kuntoutuskeskuksessa tapahtuneissa surmateoissakin oltiin eniten huolissaan, miten henkilökunta jaksaa, totesi Kalle Könkkölä blogikirjoituksessaan viime lokakuussa. Tiedotusvälineet riensivät joukolla kiillottamaan laitoshoidon kilpeä, kritiikittömästi ja kuulematta heitä, joita asia oikeasti koski: vammaisia ihmisiä.\nYlisen kuntoutuskeskuksessa Ylöjärvellä ja Lehtimäen kansanopistossa tapahtuneita surmatekoja voi pitää yksittäistapauksina, jos haluaa juoda sunnuntaikahvinsa rauhassa. Totta se onkin, että aina on ollut ihmisiä, jotka nauttivat heikompiensa alistamisesta ja haluavat käyttää heihin väkivaltaa. Hoitoalan työhenkilöinä he ovat tuhoavia tapauksia. He valitsevat uhreikseen kehitysvammaisia, vanhuksia, lapsia, pitkäaikaissairaita tai muuten vain itseään fyysisesti heikompia. Mutta vaikka masentuneita, epätoivoisiin tekoihin ryhtyneitä isiä ja äitejä tai hulluja hoitajia haluaisi kuinka pitää yksittäistapauksina, kyse on paljon isommasta ongelmista.\nMikä on pielessä? Se on suomalainen kylmyyteen ja hyytävään laskutikkuun perustuva ihmiskäsitys. Kun lukee sosiaali- ja terveysministeriön vammaispoliittista selontekoa, voi vain hämmästellä, miten kaukana kirjoitettu sana ja arkitodellisuus ovat toisistaan. Suomessa vammaisilla ihmisillä on oikeus saada myönteistä suhtautumista sekä tarpeellisia palveluita ja tukitoimia. Perustuslaissa taataan, ettei vammaisia saa syrjiä. Esteiden poistamisella taataan, että vammainen ihminen on yhdenvertainen muiden kanssa.\nNäillä lupauksilla ei kuitenkaan ole juuri yhtymäkohtia tekojen kanssa. Kun Suomi lähti 1990-luvulla muuttamaan kehitysvammaisille suunniteltuja palveluita, uudistus erosi jyrkästi muista Pohjoismaista. Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa lähdettiin liikkeelle yksilön tarpeista. Haluttiin parempaa elämää kehitysvammaisille ihmisille. Suomessa pohdittiin tehokkuutta ja taloudellisuutta, ihmisistä viis. Tosin siinäkin mentiin metsään.\nToisin kuin muissa Pohjoismaissa, Suomessa on pidetty viimeiseen asti kiinni isoista laitoksista, vaikka jo laskutikku kertoo huonoa kieltään. Laitospäivä maksaa 250-350 euroa ja jopa enemmän. Sillä ei kuitenkaan saatu kehitysvammaiselle inhimillistä arkea. Useimmiten on saatu vain melko virikkeetön petipaikka, vahva lääkitys ja laitosruokaa. Kotona asumista kunnollakin tukemalla Suomi olisi päässyt halvemmalla. Ennen kaikkea koti olisi kuitenkin ollut asukkailleen parempi paikka elää. Lukuja rakastaville voi kertoa Ritva Kumpulaisen viime vuonna tekemästä tutkimuksesta. Se vahvisti, että keskimäärin avopalvelut tulevat halvemmaksi kuin halvinkaan laitospäivä. Avopalvelu tarkoittaa työ- ja päivätoimintaa, tuettua ja autettua asumista ja muita avopalveluja yhteensä.\nKodin ulkopuolisen huolenpidon taso ei ole ainakaan parantunut käsittämättömästä päätöksestä lopettaa sekä kehitysvammahoitajan että -ohjaajan koulutus 1990-luvun puolivälissä. Nyt alalla työskentelee kirjava henkilöstö. Kaikkien ammattitaito ei riitä. Voiko se myös olla yksi syy siihen, että kehitysvammaisia ihmisiä ei kuunnella, vaan heitä usein kohdellaan mekaanisesti ja karusti? Hyvät työntekijät ovat hiljaa, epäpätevät ja riittämättömyyttätuntevat luovat salaa omia käytäntöjään. Kuinka paljon tapahtuu sellaista, jota emme tiedä ja jota emme näköjään haluakaan tietää?\nSuomessa on käytetty voimavaroja kehitysvammaisten tarvitsemien palvelujen sijasta laitosrakentamiseen ylläpitämiseen. Tämän totesi myös selvitysmies Markku Niemelä, jonka raportti ilmestyi tänä vuonna. Sosiaali- ja terveysministeriön tilaamassa selvitystyössä ehdotetaan laitosjärjestelmän purkua vuoteen 2012 mennessä. Laitoksiin jäisi nykyisen 2500 vaikeasti tai syvästi kehitysvammaisen ihmisen sijaan asumaan noin 500 erityistä apua tarvitsevaa kehitysvammaista. Loput Suomen 25000:stä lievää vaikeammin kehitysvammaisesta eläisi ja asuisi kotona, riittävästi autettuna ja tuettuna.\nSitä ennen kunnissa on kuitenkin tapahduttava todella paljon. On varmistettava, että kehitysvammaiset oikeasti saavat apua ja tukea kotiin. Koti voi tarkoittaa lapsuudenkotia, mutta myös muuta kotiratkaisua, kuten pienryhmäkotia. Ilman kunnollisia avopalveluita ajaudumme tilanteisiin, joista nyt iltapäivälehtien traagisimmat otsikot kertovat.\nSuomi ylpeilee vastasyntyneiden tehohoidollaan. Autamme ihmistaimia, jotka ovat saaneet muita vaikeamman alkutaipaleen. Mihin riittävä tuki sen jälkeen unohtuu? Vai onko vain niin sanoinkuvaamattoman vaikeaamiettiä muutakin kuin omaa, keskimääräistä napaa? Kun Suomi ymmärtää, että oikein tuettuna kukaan ei ole liian vammainen asumaan kotona, enkä tarkoita tällä pelkästään lapsuudenkotia vanhempien toimiessa omaishoitajina, ollaan siellä, missä pitääkin. Ollaan ihmsiarvoisessa Suomessa.


Kanavan läheisyydessä jäät erityisen heikkoja - Lempäälän-Vesilahden Sanomat\nJaa: Erkki Koivisto Julkaistu 11.1.2018 10:04 Uutiset, Uutisnostot\nLempäälän kanavalle laskevilla rappusilla ei ole talvikunnossapitoa. Kuva: Erkki Koivisto\nPirkanmaan ELY-keskus varoittaa ihmisiä menemästä jäälle. Pakkasten myötä suuriin tähän mennessä jäättömiin järviin on alkanut muodostua jääkansi, mutta jään paksuus on vielä pidemmän aikaa hyvin ohut. Monilla viime vuonna jäätyneillä järvillä tai järvien lahtialueilla teräsjään paksuus on hyvin ohut tai lähes olematon. Jään kantavuus voi jään päällä olevan lumen vuoksi jäädä koko talveksi heikoksi.\nLue lisää aiheesta: heikot jäät jäätilanne kanava Lempäälän kanva


Myötätuntotyytyväisyys muiden eläinten kanssa – Koulutuspalvelut Jirka Vierimaa\nJulkaistu 26.11.2020 | Kirjoittanut Jirka Vierimaa\nEmpatia on kyky, jota tavataan eläinmaailmassa muun muassa nisäkkäillä ja linnuilla. Tässä blogitekstissä keskityn empatiakyvystä alkavaan haluun toimia myötätuntoisesti yksinomaan ihmisen näkökulmasta. Myötätuntoa voidaan tarkastella ihmisten vuorovaikutuksessa muiden eläinlajien kanssa taitona, jota voimme tietoisesti harjoittaa ja jonka avulla voimme tavoitella myönteisiä kokemuksia myös muille eläimille.\nMonesti myötätuntoa halutaan harjoittaa juuri niiden kanssa, jotka ovat tärkeitä oman hyvinvointimme kannalta. Sen vuoksi on ilmiselvää, miksi iloisuus, rauhallisuus, tunne turvallisuudesta ja mahdollisuus tehdä valintoja ovat yhä suurempaa yleisöä kiinnostavia eläinharrastamisen osa-alueita. Haluamme arjessa, harrastuksissa ja työssä muiden eläinten kanssa, että niillä on hyvä olla kanssamme. Silloin meilläkin on hyvä olla niiden ja itsemme kanssa.\nElämä kuluttaa ja myötätuntoteot auttavat palautumaan\nTapamme olla vuorovaikutuksessa muiden eläinten kanssa antavat meille mahdollisuuksia ja valmiuksia toimia myötätuntoisesti niitä kohtaan. Esimerkiksi eläinten kouluttamisessa myötätuntoteoiksi voidaan nimittää sellaisia tekoja, joissa annamme koirille mahdollisuuden osallistua ja oivaltaa itse sekä tehdä valintoja meidän kanssamme harjoiteltujen taitojen puitteissa. Pystymme jopa suunnittelemaan koulutustilanteet sellaisiksi, että ne kannustavat koiria oivaltamaan itse ja sitoutumaan yhteiseen harjoitteluun ilman pakottamista. Myötätuntoteot ovat prososiaalista käyttäytymistä eli ne tuottavat mielihyvää sekä meille itsellemme että toisille.\nEläinsuhteemme on kokonaisuudessaan hyvin monimutkainen, eikä meillä ole mahdollisuutta toimia täysin ristiriidattomasti muiden eläinten kanssa. Lemmikkikoira, opetushevonen tai terapiaeläin ei sopeudu elinpiiriinsä mutkattomasti sen vuoksi, että voimme kykyjemme avulla asettua toisen asemaan ja ymmärtää toisen kärsimystä. Ne saattavat poikkeuksetta pelätä hoitotilanteita, sopeutua riittävästi vain joihinkin arjen tilanteisiin, oppia työtä varten koulutettavat asiat hyvin hitaasti ja lisäksi terveysongelmat saattavat hidastaa tavoitteisiin pääsemistä. Jos näemme muut eläimet itseisarvoisina eli arvokkaina sellaisinaan välinearvon, tuotantovaatimusten ja tulostavoitteiden ulkopuolella, emme vähennä niihin kohdistuvia myötätuntotekoja ongelmien alkaessa.\nKäytännön tasolla myönteisten tunnetilojen huomioiminen ja kielteisten ennaltaehkäiseminen vuorovaikutustilanteissa kuuluvat myötätuntotekoihin. Myötätuntotekoja voi tehdä monin eri tavoin ja tavallisesti ne edellyttävät ihmiseltä harkintaa ja sitoutumista. Esitin Instagramissa kysymyksen: Mistä teoistasi eläinten kanssa koet tyytyväisyyttä nyt? Saat avattua vastaukset tekstistä löytyvistä +-painikkeista. Vastausten avulla saa hyvän yleiskuvan siitä, millaiset myötätuntoteot muiden eläinten kanssa voivat tuoda ihmisille voimavaroja.\nMyötätuntoteot voivat olla ihan arkisia asioita,\nYhdessä tekeminen, esim lenkillä jokapäivä se saa hymyilemään ja nauramaan\nAktivointilelujen antamisesta, lenkkeilystä, yhdessä lepäilystä\nPötköttely yhdessä sohvalla\njotka tekevät meidänkin olosta miellyttävämmän\nKun olen tarjonnut niille riittävästi lajinmukaista puuhaa: pitkä metsälenkki, luita jyrsittäväksi jne\nMetsässä lenkkeilystä, yhteisestä tekemisestä, lähekkäin olemisesta\nKunnon lenkistä ja kiireettömästä ajasta sohvalla (+ hampaiden pesusta)\nKäytiin hengailemassa pitkän kaavan mukaan metsässä\nYhdessä köllöttely hyvinvoinnin lähteenä\nKun molemmilla oli hyvä. Just nyt juoksulenkki, molemmat kieli poskella riemusta\nja joiden myötä koemme toisen kanssa jotain merkityksellistä.\nNo se suhde koiran kanssa\nEttä kuuntelin toisen signaaleja ja otin todesta\nMentiin lenkki koiraa kuunnellen ja se sai ehdottaa reittiä. Päästiin aika hauskoihin paikkoihin\nVuorovaikutuksesta, ja on ollut oikeasti läsnä niiden päivässä. Eikä vaan suorittanut kiireessä\nSe että on aikaa yhdessä ja ylipäätään tehdään mitä vaan ja näkee eläimen olevan onnellinen\nSe, että koiraa pelottavassa/jännittävässä tilanteessa se luottaa minuun\nMyötätuntoteot estävät uupumista ja johtavat tyytyväisyyteen\nMyötätuntotyytyväisyys muiden eläinten kanssa on sitä, että pystyn kokemaan iloa, kiintymystä ja mielihyvää yhteistoiminnassa niiden kanssa ja sen myötä. Monille myötätuntotyytyväisyyttä tutumpi käsite on kuitenkin myötätuntouupumus, joka on tullut tunnetuksi yhtenä auttamistyötä tekevien ammattitautina.\nMyötätuntotyytyväisyys ja -uupumus voidaan asettaa toistensa vastakohdiksi saman janan eri päätyihin. Tyytyväisyyden päädyssä myötätuntostressin voimakkuus on pienimmillään ja uupumuksen päädyssä se on voimakkaimmillaan. Koettuun stressiin eläinten kanssa vaikuttaa olennaisesti se, missä määrin pystyn omalla toiminnallani vaikuttamaan toisiin, innostumaan haasteista ja ponnistelemaan tavoitteideni saavuttamiseksi. Muiden eläinten kanssa eläminen, harrastaminen ja työnteko eivät tee ihmistä immuuniksi myötätuntostressille, vaikka ne antaisivat paljon voimavaroja. Kohtaamme väistämättä tilanteita, joissa eläinystävämme toiveidemme vastaisesti sairastavat, ovat vaikeasti ymmärrettäviä tai jättävät antamatta vastakaikua hyville aikeillemme.\nMyötätuntostressin purkautuminen lisää myötätuntotyytyväisyyttä ja estää -uupumista. Myötätuntostressi purkautuu prososiaaliseksi käyttäytymiseksi luokiteltavien myötätuntotekojen avulla. Myötätuntoteoilla haluamme vaikuttaa oman hyvinvointimme lisäksi myös muiden hyvinvointiin, minkä vuoksi lemmikki- ja harraste-eläimet ovat myötätuntotekoja ajatellen ihanteellisia vastaanottajia. Niiden elämään vaikuttaminen ja pyyteettömän vastakaiun saaminen voivat kuulostaa meille ihmisille aivan itsestäänselvyyksiltä. Silti myötätuntotekojen tekeminen niiden kanssa edellyttää ajattelemista, toimintaa, keskustelemista, kuuntelemista, lukemista, kokeilemista ja jatkuvaa vuorovaikutuksessa oppimista. On siis muistettava, että meidän tai muiden eläinten kyvyt olla empaattisia ei vielä tarkoita, että käytännössä toimisimme prososiaalisesti toisiamme kohtaan. Myötätuntoteot ja muu molemmille hyvä toiminta toteutuvat vasta vuorovaikutuksessa, jota harjoitellaan ja toistetaan yhdessä. Mahtavat kykymme eivät tee vuorovaikutusta ja siinä tapahtuvia valintoja puolestamme.\nMyötätuntotekojen avulla osoitetaan omien vastuiden tunnistamista,\nYhteistyöstä ja suhteen vaalimisesta, vaik treenin muiden tavoitteiden kustannuksella\nSuht sujuvasta yhteiselosta. Hän tuli ilmoittamaan, et vois mennä nukkumaan\nKoiralla epäpuhdas liike, varasin huomiselle osteopaatin ja eläinlääkärin\nEttä on oikeasti läsnä ne hetket kun on koiran kanssa. Nyt laitan puhelimen veks\nPositiivisesta tsemppifiiliksestä lenkillä vaikka alku oli vähän vaikea. Tarttui myös koiraan!\nKoirat on saanut päivän aikana tutut struktuurit, autistiselle malikalle ne on tärkeitä. Kun narttu on levollinen, muukin lauma rauhoittuu\nomiin arvoihin ja niistä johdettuihin tavoitteisiin sitoutumista\nPystyn osallistumaan turvakodin toimintaan enkä hanki uusia/lisäännytettyjä eläimiä itselle\nUseista pienistä hetkistä ja päätöksistä, jotka pitää kokonaisuutta kasassa. Eri asioita eri päivinä mutta kokonaisuus mielessä. Tarpeellinen koulutus, virike, leikki, jumppa, harrastuslajitreeni, köllöttely, vapaana olo jne. Sopiva suhde saa tyytyväiseksi\nHerätyskellon soidessa meillä on aina 20 min torkku, joka on omistettu koirille. He tietää äänen kuultua tulla kainaloon ja ovat niin onnellisia. Myös oma aamu alkaa aina hyvin!\nOlen tyytyväinen, ettei pinna ole mennyt teinikoiran kanssa tänään kertaakaan\nPienistä onnistumisista ja etenemisestä haasteissa\nja toisen kanssa vuorovaikutuksesta nauttimista.\nKävimme nosework-treeneissä ja koirat nautti siitä!\nKun pikku Kiitäjä kömpii syliini ja haluaa nukkua päivä unet sylissäni\nTreenien sujuvuudesta ja siitä että näin kuinka innoissaan ja onnellinen koira oli\nTänään oli super hyvät treenit molempien koirien kanssa\nKun tulin kotiin, koirat olivat omalla tavallaan iloisia ja saivat todellakin näyttää sen\nArjen taitojen/hallinnan treenaaminen/ylläpito. Niin junnun kuin sennun osalta\nKun nykytilanteessa omat mahdollisuutemme ovat ihanteelliset, pystymme jakamaan ne myös muiden eläinten kanssa. Yhteistoiminta muiden eläinten kanssa koetaan usein hyvin palkitsevaksi ja intensiiviseksi siitä huolimatta, miten monimutkaista vuorovaikutus on. Samalla huomaamme, miten paljon voimme vaikuttaa toiseen eli kuinka paljon toisen käyttäytyminen mukailee meidän omaa toimintaamme niiden kanssa. Toisin sanoen myötätuntotyytyväisyyden tavoitteleminen voi aluksi vaatia hieman avointa heittäytymistä, oman aseman vastuiden ymmärtämistä ja omien tekojen puntarointia.\nJokaisen päivän päätteeksi voikin esittää itselleen kysymyksen: Olenko tyytyväinen siihen, mitä tein tänään eläinten kanssa niiden ja itseni hyväksi?


Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja Pertti Torstila + pääsihteeri Kristiina Kumpula + - PDF Free Download\n1 1 SUOMEN PUNAINEN RISTI Keskustoimisto HALLITUS PÖYTÄKIRJA 1/2015 Kokousaika: Perjantai lauantai Kokouspaikka: Nynäs, Heinola Läsnä: Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja Pertti Torstila + pääsihteeri Kristiina Kumpula + Varapuheenjohtajat Henri Backman + Christel von Frenckell- Ramberg + Otto Kari + Muut esittelijät: Jäsenet Sihteeri Hannu Harri + (poissa käsiteltäessä kohtaa 21) Eija Karine + Irmeli Metsänen - Maria Pietikäinen + Markku Suokas + Alpo Tanskanen + Eeva Holopainen + John Ekelund + Ilpo Kiiskinen + Kalle Löövi + Mimmu Piirto + Marita Salo + Tapani Väisänen + Läsnäolo-oikeus: Eero Rämö + Poissa: Irmeli Metsänen Käsiteltävät asiat: 1-28 Allekirjoitukset: Pertti Torstila puheenjohtaja Eeva Holopainen sihteeri Maria Pietikäinen pöytäkirjan tarkastaja\n2 2 SUOMEN PUNAINEN RISTI HALLITUS Keskustoimisto 1/ KOKOUKSEN AVAAMINEN Puheenjohtaja avasi kokouksen kello Puheenjohtaja toivotti tervetulleeksi SPR:n uuden viestintäjohtajan Ilpo Kiiskisen. Lisäksi puheenjohtaja antoi hallituksen jäsenille selvityksen syksyn aikana tekemistään vierailusta piireihin (kuusi piiriä käyty, helmikuussa Oulun piiri) ja ulkomaille (Geneve, Tukholma) sekä vierailujen aikana saadusta palautteesta. Puheenjohtaja osallistuu World Humanitarian Summit maailmankonferenssin valmisteluihin Budapestissa ja pohjoismaiden puheenjohtajien kokoukseen Kööpenhaminassa. 2 KOKOUKSEN PÄÄTÖSVALTAISUUDEN TOTEAMINEN Hallitus on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään puolet hallituksen jäsenistä kokouksen puheenjohtaja mukaan luettuna. Päätös: Todettiin kokous päätösvaltaiseksi. 3 ESITYSLISTAN HYVÄKSYMINEN Päätösehdotus: Hyväksytään esityslista. Päätös: Hyväksyttiin esityslista. 4 PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJA Päätösehdotus: Esitetään pöytäkirjan tarkastajaksi Irmeli Metsästä. Päätös: Irmeli Metsäsen poissa ollessa valittiin pöytäkirjan tarkastajaksi Maria Pietikäinen. 5 SUOMEN PUNAISEN RISTIN KANSAINVÄLISEN AVUN TILANNE Tausta: Hallitus seuraa säännöllisesti kokouksissaan yleiskokouksen asettamien tavoitteiden toteutumista ja kehittymistä. Hallitus kuulee raportin kansainvälisen katastrofivalmiuden, pitkäjänteisen kehitysyhteistyön sekä ajankohtaisten ohjelmien tilanteesta. Keskustelun pohjaksi on valmisteltu\n3 3 luonnos kansainvälisen avustustoiminnan linjaukseksi, joka tuodaan hallituksen hyväksyttäväksi sen seuraavassa kokouksessa maaliskuussa 2015 (liite 5). Päätösehdotus: Hallitus käy keskustelun kansainvälisen avustustoiminnan tilanteesta ja tavoitteista sekä alustavan keskustelun kansainvälisen avustustoiminnan linjauksesta. Hallitus päättää seurata meneillään olevia kansainvälisen avun ohjelmia säännöllisesti kokouksissaan. Päätös: Hallitus kuuli esityksen järjestön kansainvälisen avun tilanteesta, tavoitteista sekä alustavasta luonnoksesta kansainvälisen avun linjaukseksi. Esityksessä tuotiin esille erityisesti kehitysyhteistyön kasvanut merkitys sekä sitä, että myös katastrofiapua annettaessa SPR korostaa pitkäjänteistä ja tarvittaessa pitkäkestoista työtä. SPR:n rooli on kansainvälisestikin merkittävä paitsi rahoittajana ja Suomen tuen kanavoijana, myös avustustyöntekijöiden kouluttajana ja lähettäjänä, vaateavun antajana sekä suurien nopean avun yksiköiden lähettäjänä. Hallitus saa huhtikuussa 2015 tiivistetyn ajankohtaiskatsauksen kansainvälisen avun tilanteesta. Kansainvälisistä ohjelmista ja avustusoperaatioista raportoidaan hallitukselle jatkossa pääsihteerin tilannekatsauksen yhteydessä kolme kertaa vuodessa kootusti ja nostamalla ajankohtaisia ohjelmia ja operaatioita tarpeen mukaan näkyviin. Hallitus kävi alustavan keskustelun kansainvälisen avun linjauksesta ja siinä määritellyistä tavoitteista. Keskustelun pohjalta viimeistelty linjaus annetaan hallituksen hyväksyttäväksi maaliskuussa KOTIMAAN VALMIUDEN TILANNE Tausta: Hallitus seuraa säännöllisesti kokouksissaan yleiskokouksen asettamien tavoitteiden toteutumista ja kehittymistä. Hallitus kuulee raportin kotimaan valmiuden tilanteesta ja ajankohtaisista kysymyksistä. Esitellään kokouksessa. Päätösehdotus: Hallitus käy keskustelun kotimaan valmiuden tilanteesta ja tavoitteista. Päätös: Hallitus kuuli selvityksen kotimaan valmiuden tilasta. SPR:n valmius muodostuu kotimaan ja kansainvälisen avun valmiudesta. Valmiuden ylläpitäminen edellyttää tietojen ja taitojen käyttöä normaalitilassa, jotta niiden käyttökyky säilyy korkeana. Valmiuden kokonaisuus on monitahoinen: katastrofivalmius ja valmius auttaa onnettomuuksissa, ensihuolto ja ensiapu, henkinen tuki sekä varautuminen maahanmuuttoon. Viranomaisyhteistyössä korostuu sopimuksellisuus, yhteiset harjoitukset sekä yhteinen näkemys järjestöjen toiminnan täydentävyydestä. SPR:n koordinoima Vapaaehtoinen pelastuspalvelu on tärkeä verkosto, joka mahdollistaa järjestöjen koordinoidun tuen viranomaisille. Hallitus kävi esityksen pohjalta keskustelun ja korosti erityisesti, että toimivan valmiuden kannalta järjestöllä on oltava sekä vapaaehtoisia, joilla on korkea osaamistaso ja jotka tarvittaessa voivat kouluttaa ja johtaa\n4 4 muita, että myös suuri määrä niitä, joilla on laaja-alainen taito antaa matalan kynnyksen apua ja jotka voidaan helposti ja nopeasti mobilisoida. Kyky toimia yhteistyössä viranomaisten ja muiden järjestöjen kanssa on olennaista. Osastojen valmiussuunnitelmalla on suuri merkitys valmiuden ylläpitämisessä. 7 VUODEN 2014 TULOSENNUSTE Tausta: Vuoden 2014 osalta on laadittu alustava tulosennuste (liite 7). Vuoden 2014 kirjanpidon päättämiseen toimet ovat vielä kesken. Lopullisten lukujen valmistuttua hallitukselle laaditaan talousarviovertailu ja selvityksen olennaisimmista eroista. Kontin tulosennusteen mukainen jakokelpoinen tulos tulee ylittämään budjetoidun tason. Piirien ja keskustoimiston tuotto-osuudet maksetaan budjetin mukaisina. Budjetin ylittävän määrän osalta on tällä hetkellä kaksi vaihtoehtoista menettelytapaa: 1. Budjetin ylittävä osuus maksetaan piirille ja keskustoimistolle vuodelle 2014 vahvistetun budjetin mukaisina suhteellisina osuuksina. 2. Ylijäämä siirretään yhteistoimintarahastoon käytettäväksi rahaston käyttöä koskevien sääntöjen mukaisesti. Päätösehdotus: Hallitus merkitsee keskushallinnon alustavan tulosennusteen vuodelle 2014 tiedoksi. Vuoden 2014 lopullisten lukujen valmistuttua hallitukselle laaditaan talousarviovertailu ja selvitys olennaisimmista eroista. Hallitus päättää, että Kontin budjetin ylittävä osuus siirretään yhteistoimintarahastoon käytettäväksi rahastolle vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Päätös: Hallitus kuuli selvityksen vuoden 2014 alustavasta tulosennusteesta sekä edellisen selvityksen jälkeen tapahtuneista muutoksista. Hallitus merkitsi keskushallinnon alustavan tulosennusteen vuodelle 2014 tiedoksi. Vuoden 2014 lopullisten lukujen valmistuttua hallitukselle laaditaan talousarviovertailu ja selvitys olennaisimmista eroista. Hallitus päätti, että Kontin budjetin ylittävä osuus siirretään yhteistoimintarahastoon käytettäväksi rahastolle vahvistettujen sääntöjen mukaisesti (asetus SPR:n säännöistä 51). 8 KESKUSHALLINNON TILINKÄYTTÖOIKEUDET Tausta: SPR:n taloussäännön 19 :n 3. momentin mukaisesti kunkin järjestöyksikön hallituksen on vuosittain pöytäkirjassaan nimettävä henkilöt, joilla on pankkitilin käyttöoikeus. Liitteessä 8 on nimetty kaikki keskustoimiston tilinkäyttöoikeutetut henkilöt (liite 8 mallina Tapiola Pankki Oy, vastaavat tehty myös Nordea Suomi Oyj, Aktia Säästöpankki, Ålandsbanken, Suupohjan Osuuspankki, Helsingin Op, S-pankki, Svenska Handelsbanken\n5 Ab, Nooa Säästöpankki ja Danske Bank). Veripalvelun hallitus vahvistaa Veripalvelua koskevat tilinkäyttöoikeudet järjestön hallituksen antaman delegointipäätöksen perusteella. 5 Päätösehdotus: Hallitus hyväksyy liitteen 8 mukaisesti tilinkäyttöoikeudet. Päätös: Hallitus hyväksyi liitteen 8 mukaisesti tilinkäyttöoikeudet. 9 KESKUSTOIMISTON SAAMAT TESTAMENTIT VUONNA 2014 JA TESTAMENTEILLA SAADUN KIINTEÄN OMAISUUDEN TOTEUTUNEET KAUPPAHINNAT Tausta: Hallitukselle on koottu yhteenveto keskustoimiston saamista testamenteista vuonna 2014 (liite 9). Tilintarkastajan suositusten mukaan järjestön hallitukselle raportoidaan myös hallituksen antamilla valtuuksilla myytyjen, testamenteilla saadun kiinteän omaisuuden toteutuneet kauppahinnat. Päätösehdotus: Merkitään testamenttiasiat tiedoksi. Päätös: Hallitus kuuli selvityksen vuonna 2014 saaduista testamenteista ja kävi keskustelun järjestön käytännöistä riitautettujen testamenttien suhteen. Merkittiin saatu selvitys tiedoksi. 10 SOPIMUS MATKATOIMISTON KANSSA Tausta: Järjestön toiminta edellyttää paljon matkustamista niin kotimaassa kuin ulkomailla. SPR on jo pitkään käyttänyt Via Egencia (aikaisemmin Via Travelzon) nimistä matkatoimistoketjua, jolla on tiettyjä hinnoitteluetuja muihin järjestäjiin nähden. Muilta palveluiltaan matkatoimiston palvelut ovat kilpailukykyisiä. Veripalvelu käyttää toiminnassaan Carlson Wagonlit Travel matkatoimistoa, jonka kanssa sopimuksen on edellisen kerran neuvoteltu vuonna Veripalvelun selvitysten mukaan varteenotettavia matkatoimistoja on Suomessa vain muutama, joiden palvelut ovat hyvin samanlaisia. Matkatoimiston palvelumaksut ja sopimushinnat ovat vain pieni osa matkustuskustannuksista. Veripalvelu on keskittynyt itsevarausprosentin kasvattamiseen ja mahdollisimman aikaisin tehtäviin varauksiin, jotta matkaliput saadaan kustannustehokkaasti hankittua. Veripalvelu on tyytyväinen nykyiseen CWT-yhteistyöhön. Jatkossa Via Egencia yhteistyössä voimme tuoda palvelutuottajan uusia ratkaisuja käyttöömme ja parantaa myös itsevarausten osuutta onlinekanavan kautta. Tällä hetkellä se on 2 % varauksista, mutta parhaimmillaan se voisi olla 10 15%:n luokkaa. Päätösehdotus: Hallitus päättää, että Via Egencian kanssa solmitaan sopimus. Hallitus valtuuttaa pääsihteerin allekirjoittamaan yrityksen kanssa tehtävät sopimukset.\n6 Päätös: Hallitus päätti, että Via Egencian kanssa solmitaan sopimus, ja valtuutti pääsihteerin allekirjoittamaan yrityksen kanssa tehtävät sopimukset KAAKKOIS-SUOMEN PIIRIN AVUSTUSANOMUS JA MALLI TALOUDELLISEN LISÄTUEN HAKEMISEKSI Tausta: Yleinen taloustilanne on jatkunut vaikeana jo pitkään. Tämä näkyy myös SPR:n toiminnassa. Eri ennustelaitosten laatimat talousennusteet lähtevät siitä, että talouskasvu pitemmälläkin aikavälillä olisi vaatimatonta Suomen osalta. Tämän vuoksi järjestön taloussuunnittelun lähtökohta on, että uutta tulorahoitusta on vaikea aikaansaada ja nykyisillä resursseilla on tultava toimeen. Toimintaa on tehostettava erityisesti toimintatapoja uudistamalla siellä, missä se on mahdollista. SPR:n Kaakkois-Suomen piirin talous on rakenteellisessa epätasapainossa. Iso alijäämä sisältää jo kahden piiritoimiston tehtävän täyttämättä jättämisen ja talousarvion mukaiset keskustoimiston avustukset piirille. Koska piirien taloustilanne on yleisesti heikentynyt, keskustoimisto on valmistellut Kaakkois-Suomen piirin kokemusten pohjalta mallia, jonka perusteella taloustilanne piireissä jatkossa voidaan analysoida, määritellä tarvittavat muutostoimenpiteet ja tarvittaessa hakea tilanteen korjaamiseksi tukea keskustoimistolta. Mallin tavoitteena on laatia piirin koko toiminnalliseen ja taloudelliseen tilanteeseen perustuva analyysi, johon perustuen mahdollisista tukitarpeista voidaan tehdä hakemus pääsihteerille käsiteltäväksi järjestön hallituksessa. Liite 11. Päätösesitys: Hallitus käy keskustelun SPR:n Kaakkois-Suomen piirin avustusanomuksesta. Hallitus päättää, että piirin talouden rakenteellisen epätasapainon korjaamista avustetaan liitteessä 11 kuvatulla tavalla. Hallitus käy keskustelun analyysimallin periaatteista. Hallitus päättää, että esitetyn mallin mukainen analyysikäytäntö toteutetaan liitteessä 11 kuvatulla tavalla ja keskustoimisto valmistelee tarvittavan ohjeistuksen ja materiaalin analyysin toteuttamiselle piirien käyttöön. Päätös: Hallitus kävi keskustelun SPR:n Kaakkois-Suomen piirin avustusanomuksesta sekä analyysimallin periaatteista. Hallitus korosti, että väliaikaisten toimien lisäksi taloudellinen tilanne on pyrittävä korjaamaan pysyväluontoisesti ja tarvittaessa rakenteellisin uudistuksin. Hallitus päätti, että Kaakkois-Suomen piirin talouden rakenteellisen epätasapainon korjaamista avustetaan liitteessä 11.1 kuvatulla tavalla. Lisäksi hallitus valtuutti pääsihteerin yhdessä Kaakkois-Suomen piirin kanssa valmistelemaan konkreettisen ohjelman talouden tasapainottamiseksi vuosille Hallitus päätti, että esitetyn mallin mukainen analyysikäytäntö toteutetaan liitteessä 11.1 kuvatulla tavalla ja keskustoimisto valmistelee tarvittavan ohjeistuksen ja materiaalin analyysin toteuttamiselle piirien käyttöön. Hallitus korosti, että sellaisten piirien tilannetta, joilla tiedetään olevan taloudellisia\n7 7 ongelmia, tulisi pyrkiä analysoimaan tilanteensa etupainotteisesti niin, ettei niiden taloustilanne pääse liian vaikeaksi. Puheenjohtaja tutustuu yhdessä talousjohtajan ja kotimaantoimintojen johtajan kanssa piirin tilanteeseen paikan päällä Kouvolassa huhtikuussa. 12 SÄÄNTÖUUDISTUKSEN TOTEUTTAMINEN Tausta: Yleiskokous 2011 antoi hallituksen tehtäväksi SPR:n sääntöjen uudistamisen. Hallituksen perustama johtamisjärjestelmätyöryhmä teki hallitukselle esityksen, jonka mukaan tuolla yleiskokouskaudella asetusuudistusta ei tehdä, vaan painopiste on toimintamallien ja hallintotavan kehittämisessä. Yleiskokouskaudella nostettiin esille toimintakulttuurin kehittäminen yhteisen hyvän perusteella, yhtenäistettiin tilintarkastustoiminta, vahvistettiin valvontatoimintaa sekä vahvistettiin SPR:n hallituksen tarkastusvaliokunnan roolia SPR:n piirien (pois lukien Ahvenanmaan piiri) ja nk. suurten osastojen talouden ja toiminnan valvonnassa. SPR:n yleiskokous Turussa vuonna 2014 uusi päätöksen SPR:iä koskevien sääntöjen muuttamiseksi. Tavoitteena on periaatteellinen ja pysyvä asetusmuutos. Hallitukselle esitetään sääntöuudistusmuutoksen prosessia siten, että vuoden 2015 aikana käydään laaja järjestökeskustelu sääntöuudistukselle asetettavista tavoitteista: Minkälaisen Punaisen Ristin rakennamme? (liite 12). Tässä yhteydessä pohditaan myös laajemmin vapaaehtoistoiminnan tulevaisuutta ja jäsenyyttä (ks. esityslistan kohta 13). Keskustelussa hyödynnetään sähköisiä viestimiä, aikataulussa olevia tilaisuuksia (piirien vuosikokoukset, puheenjohtajatapaamiset, seminaarit jne.). Tähän liittyen hallitus päättää OCAC-itsearvioinnin (Organisational Capacity Assessment Certification) tekemisestä vuoden 2015 aikana. Yhteistyössä järjestötoimijoiden ja asiantuntijoiden kanssa arvioidaan voimassa olevan asetuksen tekniset muutostarpeet. Voimassa oleva asetus toimitetaan myös Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun Liiton ja Kansainvälisen Punaisen Ristin Komitean yhteisen työryhmän (Joint Comission) arvioitavaksi. Liiton jäsenyys edellyttää, että kansallisella yhdistyksellä on Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikkeen hyväksymät säännöt. Myös uuden esityksen tulee olla yhteisen työryhmän hyväksymä. Suomen Punainen Risti kuuluu sisäministeriön hallinnonalaan ja säännöt annetaan asetuksella. Ministeriön kanssa käydään keskustelu asetuksen muutoksen aikataulusta; yleiskokouksen ajankohta mahdollistaa asetuksen voimaantulon alkaen. Järjestökeskustelun ja teknisen arvioinnin jälkeen valmistellaan sääntöehdotus järjestökäsittelyyn vuoden 2017 Helsingissä pidettävää yleiskokousta varten. Hallitus muodostaa sääntöuudistusprosessin ohjausryhmän. Päätösehdotus: Hallitus päättää aloittaa sääntöuudistusprosessin heti hallituksen kokouksen jälkeen ja hyväksyy muutosprosessin kokonaisaikataulun. Hallitus päättää toteuttaa järjestön itsearvioinnin (OCAC), jonka aikataulu varmistuu Liiton aikataulun perusteella. Hallitus toimii sääntöuudistuksen ohjausryhmänä.\n8 Päätös: Hallitus kuuli esityksen sääntöuudistuksen prosessista sekä Veripalvelun roolista järjestön toiminnan osana. Hallitus keskusteli prosessin yksityiskohdista ja erityisesti piirien ja osastojen kuulemisen käytännön toteuttamisesta ja aikataulusta. Ensimmäinen kuulemiskierros on tarkoitus toteuttaa heti prosessin alkuvaiheessa keväällä 2015; kaikkiaan järjestökentän kuulemiskierroksia järjestetään kolme. Korostettiin, että kaikki esille tulevat muutosehdotukset eivät välttämättä vaadi sääntömuutosta, vaan edellyttävät toimintakulttuurin muutosta. Hallitus päätti sääntöuudistuksen yhteydessä linjata SPR:n omistajapolitiikkaa. Hallitus käy asiasta keskustelun ensimmäisessä varsinaisessa sääntöuudistuksen sisältöä koskevassa kokouksessaan elokuussa Hallitus päätti aloittaa sääntöuudistusprosessin heti hallituksen kokouksen jälkeen ja hyväksyi muutosprosessin kokonaisaikataulun. Hallitus päätti toteuttaa järjestön itsearvioinnin ja sertifioinnin (OCAC), jonka aikataulu varmistuu Liiton aikataulun perusteella. Hallitus toimii sääntöuudistuksen ohjausryhmänä VAPAAEHTOISTOIMINNAN TULEVAISUUS JA JÄSENYYS Tausta: SPR:n toimintalinjauksen onnistumisen yhtenä indikaattorina on vapaaehtoisten määrän kaksinkertaistaminen. Ohjelmien toteuttaminen ja avun perillemenon varmistaminen edellyttää, että Punaisen Ristin paikallistoiminta on avointa kaikille järjestön periaatteet hyväksyville ihmisille. Eri tavoin säännöllisesti Punaisen Ristin toimintaan osallistuvat jäsenet, vapaaehtoiset, säännölliset ja kuukausilahjoittajat ja verenluovuttajat. Kaikki SPR:n vapaaehtoiset tai säännöllisesti lahjoittavat eivät ole järjestön jäseniä. Vapaaehtoislinjauksessa kehotetaan kutsumaan vapaaehtoiset aktiivisesti Punaisen Ristin jäseneksi. SPR:n toiminnan yhtenä vaikuttavuuden mittarina pidetään niiden ihmisten määrää, jotka ovat maksaneet jäsenmaksunsa ja ovat järjestön jäseniä. Jäsenmäärä SPR:ssä on laskeva; uusien jäsenmaksun maksavien jäsenten määrä on vähäisempi kuin jäsenmaksunsa eri syistä maksamatta jättävien ihmisten määrä. Jäsenmäärän lasku ei ole väistämätön kehitys, monien järjestöjen jäsenmäärä ja vapaaehtoisten määrä on kasvava. SPR:ssä päätöksentekoon, luottamuselimiin osallistuminen sekä palkitsemisjärjestelmä perustuvat jäsenyyteen. Edellisellä yleiskokouskaudella SPR:n hallituksen jäsen- ja vapaaehtoisvaliokunta käsitteli laajasti jäsen- ja vapaaehtoisperusteita SPR:ssä. Osana sääntöuudistusta voidaan käsitellä myös kysymystä jäsenyydestä ja vapaaehtoisena osallistumisesta. Tavoitteena on arvioida uudelleen ja selkiyttää jäsenyyden ja vapaaehtoisuuden määritelmät Punaisessa Ristissä. Päätösehdotus: Hallitus käy keskustelun jäsenyydestä ja vapaaehtoisuudesta Punaisessa Ristissä sekä tarpeesta ottaa jäsenyys ja vapaaehtoisuus keskusteluun osana sääntöuudistusta. Hallitus asettaa\n9 valmistelua varten oman työryhmän, jonka toimeksianto ja kokoonpano vahvistetaan seuraavassa kokouksessa. 9 Päätös: Puheenjohtaja selosti piirikäynneillä kokoamiaan vaikutteita vapaaehtoistoiminnan ja jäsenyyden suhteesta ml. kysymys vapaaehtoisten palkitsemisesta. Hallitus kävi keskustelun tarpeesta ottaa jäsenyys ja vapaaehtoisuus keskusteluun osana sääntöuudistusta. Keskustelussa arvioitiin jäsenten ja vapaaehtoisten oikeuksia ja velvollisuuksia sekä eri ryhmien palkitsemista ja roolia järjestössä. Voimassa olevan vapaaehtoislinjauksen mukaisesti SPR:n vapaaehtoisia rohkaistaan aktiivisesti liittymään SPR:n jäseniksi. Sääntöuudistuksen keskeisistä kysymyksistä on jäsenyyden ja vapaaehtoisuuden uudelleen määrittely ja arvostaminen; jäsenyys ei ole ainoastaan varainhankinnallinen kysymys, vaan se on tärkeä osa Punaisen Ristin arvojen toteuttamista, omistajuutta ja osallisuutta päätöksentekoon järjestön kaikilla tasoilla. Hallitus päätti asettaa jäsenyyttä ja vapaaehtoisuutta käsittelevän ja sääntöuudistuksen valmistelua varten työryhmän, jonka toimeksianto ja kokoonpano vahvistetaan seuraavassa kokouksessa. Hallitus kävi myös keskustelun järjestön huomionosoitusohjeiden tulkinnasta ja aktiivisten vapaaehtoisten palkitsemista. Perinteisten huomionosoitusten (ansiomerkkien ja -mitalien) lisäksi tulisi löytää uusia, ihmisten erilaiset motiivit ja kiinnostuksenaiheet huomioon ottavia tapoja palkita järjestöaktiivit. Hallitus päätti, että pääsihteeri ohjaa osastoja ja piirejä palkitsemaan ansiomerkeillä ja huomionosoituksilla myös sellaisia aktiivisia vapaaehtoisia, jotka eivät ole jäseniä. 14 KOTIMAAN AVUN OHJEET Tausta: Hallitus hyväksyi kokouksessaan uuden kotimaan avun ohjeen. Tämän jälkeen ohjeeseen on tehty keräysten järjestämisen osalta tekninen korjaus yksittäisen henkilön tai perheen hyväksi tehtävien keräysten järjestämisen osalta. Suomen Punaisen Ristin valtakunnallinen keräyslupa ei salli näiden keräysten järjestämistä. Sen sijaan osastoilla on rahankeräyslain mukainen mahdollisuus hakea keräykselle lupaa poliisilaitokselta. Näitä keräyksiä ei edelleenkään suositella. Lisäksi ohjeen kieliasua on parannettu (liite 14). Päätösehdotus: Merkitään korjattu ohje tiedoksi. Päätös: Hallitus kuuli selvityksen tehdyistä muutoksista ja merkitsi ne tiedoksi. Kotimaan avun ohjeet jaetaan piireille ja osastoille.\n10 15 VÄHÄVARAISTEN AVUN TOIMENPIDEOHJELMA 10 Tausta: EU:n Vähävaraisten avun toimenpideohjelmaa (Fund for European Aid to the Most Deprived, FAED) on Suomen osalta valmisteltu työ- ja elinkeinoministeriössä sekä Maaseutuvirastossa, ja mukana valmistelussa on ollut niitä organisaatioita, jotka edellisellä EU-ohjelmakaudella toteuttivat ruoka-apua Suomessa. Niin viranomaisten kuin kumppaniorganisaatioiden toive on ollut yksi kansallinen ohjelma, jota viranomaiset hallinnoivat. SPR ei ole aiemmin ollut ohjelman kumppaniorganisaatio. Muutama SPR:n osasto eri puolilla maata on jakanut ruoka-apua vähävaraisille ja niistä saadut kokemukset ovat olleet positiivisia. SPR:n keskitetty osallistuminen ohjelmaan kumppaniorganisaationa mahdollistaisi toiminnan yhtenäisen laajentamisen valtakunnallisesti. Ohjelmasta ei jaeta hallintokulukorvauksia kumppaniorganisaatiolle, mistä johtuen ruuan mahdollisesta varastoinnista sekä muista liitännäistoimista aiheutuu kuluja, joita ei ohjelman puitteissa korvata (liite 15). Päätösehdotus: Hallitus päättää, että SPR hakee vähävaraisten avun toimenpideohjelman kumppaniorganisaatioksi. Hallitus valtuuttaa pääsihteerin tiedottamaan päätöksestä SPR:n piireille ja osastoille. Siltä varalta, että ohjelmaan osallistuvien osastojen määrä kasvaa merkittävästi, valmistellaan SPR:n Kalkun keskusvaraston osallistumista ruoka-avun jakamisen logistiikkaan. Päätös: Hallitus päätti, että SPR liittyy vähävaraisten avun toimenpideohjelman kumppaniorganisaatioksi. Hallitus valtuutti pääsihteerin tiedottamaan päätöksestä SPR:n piireille ja osastoille. Siltä varalta, että ohjelmaan osallistuvien osastojen määrä kasvaa merkittävästi, valmistellaan SPR:n Kalkun keskusvaraston osallistumista ruoka-avun jakamisen logistiikkaan. Vähävaraisten avun toimenpideohjelma on saatavilla työ- ja elinkeinoministeriön sivuilla vahavaraisten_avun_toimenpideohjelma_ LIITON ALUEELLISEN KONFERENSSIN SEURANTA Tausta: Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälisen liiton Euroopan alueellinen konferenssi järjestettiin Italiassa kesäkuussa Kokouksessa muun muassa hyväksyttiin päätöslauselma kansallisten yhdistysten vaikuttamis- ja sidosryhmätyön edistämiseksi ja kehittämiseksi, nk. Florence call for action. Hallitukselle raportoidaan päätöslauselman suositusten huomioimisesta Suomen Punaisen Ristin toimintasuunnitelmassa vuosille 2015 (liite 16). Päätösehdotus: Merkitään saatu selvitys tiedoksi. Päätös: Merkittiin saatu selvitys tiedoksi. Suurin osa päätöslauselman suosituksista on jo joko sisällytetty tavoitteina toimintasuunnitelmaan tai\n11 11 niitä toteutetaan muutoin käytännössä. Tavoitteiden saavuttamista seurataan hallituksessa säännöllisesti. 17 LIITON NUORISOSTRATEGIA (YOUTH ENGAGEMENT STRATEGY) Tausta: Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälisen liiton nuorisostrategia hyväksyttiin vuonna 2013 liiton yleiskokouksessa. Hallitukselle annetaan raportti strategian toteutumisesta Suomen Punaisen Ristin toiminnassa (liite 17). Päätösehdotus: Merkitään raportti tiedoksi. Päätös: Merkittiin saatu raportti tiedoksi. SPR:n nuorisotoiminnan tavoitteet sekä nuorten mahdollisuudet vaikuttaa päätöksentekoon vastaavat pääsääntöisesti liiton strategiaa. Nuorisotoimikunta seuraa strategian toteutumista ja tavoitteiden saavuttamista jatkossa. 18 ALOITE HALLINTOTAVAN KEHITTÄMISESTÄ Tausta: Jarno Laivola, Petri Raita ja Mika Vilpo ovat tehneet hallitukselle aloitteen hallituksen sekä järjestön muiden yksiköiden hallintotavan kehittämisestä avoimemmaksi (liite 18). Aloitteessa on esitetty, että 1) Hallitus julkaisee pöytäkirjojen lisäksi kaikki ei-salaiset liitteet, tai vaihtoehtoisesti, että pöytäkirjaan kirjataan päätöksen keskeinen sisältö; 2) Hallitus julkaisee jatkossa pöytäkirjasta skannaamattoman PDF-version; 3) Hallitus julkaisee ohjeen ei-julkisista ja salaisista asioista; ja 4) Hallitus kannustaa muita järjestöyksiköitä toimimaan vastaavalla tavalla omien asiakirjojensa kanssa. Päätösehdotus: Hallitus kiittää Jarno Laivolaa, Petri Raitaa ja Mika Vilpoa hallitukselle tehdystä aloitteesta. Järjestön toiminnan ja päätöksenteon avoimuus ovat keskeisiä periaatteita viestinnän ja osallisuuden kehittämiseksi Punaisessa Ristissä. Vaikka järjestöjen luottamuselinten pöytäkirjat ovat lähtökohtaisesti ei-julkisia, hallitus kannattaa päätöksenteon avoimuuden lisäämistä ja kiinnittää enemmän huomiota päätösten kattavampaan kirjaamiseen. Hallitus myös kannattaa pöytäkirjojen julkaisemista skannaamattomana PDF-versiona. Hallitus pyytää pääsihteeriä valmistelemaan ohjeen osastojen, piirien ja keskushallinnon periaatteista julkisista, eijulkisista sekä salaisista asioista. SPR:n valtuusto on päätöksellään kehottanut kaikkia järjestöyksiköitä toimimaan avoimesti päätösasiakirjojen kanssa. Valtuusto saa raportin piirien ja laitosten päätöksistä päätösasiakirjojen julkisuudesta keväällä Päätös: Hallitus kiitti Jarno Laivolaa, Petri Raitaa ja Mika Vilpoa hallitukselle tehdystä aloitteesta. Järjestön toiminnan ja päätöksenteon avoimuus ovat keskeisiä periaatteita viestinnän ja osallisuuden kehittämiseksi Punaisessa Ristissä. Hallitus kannatti päätöksenteon avoimuuden lisäämistä ja päätti kiinnittää enemmän huomiota päätösten kattavampaan kirjaamiseen. Mikäli liitteet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne voidaan julkaista, pöytäkirjoihin lisätään tieto siitä, mistä liite on saatavissa. Muista asioista pyritään tuomaan\n12 12 pöytäkirjoissa esille pääpiirteet. Hallitus myös kannatti pöytäkirjojen julkaisemista skannaamattomana PDF-versiona. Hallitus pyysi pääsihteeriä valmistelemaan ohjeen osastojen, piirien ja keskushallinnon periaatteista julkisista, ei-julkisista sekä salaisista asioista. SPR:n valtuusto on päätöksellään kehottanut kaikkia järjestöyksiköitä toimimaan avoimesti päätösasiakirjojen kanssa. Valtuusto saa raportin piirien ja laitosten päätöksistä päätösasiakirjojen julkisuudesta keväällä ALOITE SINISTEN LIIVIEN KÄYTÖSTÄ PÄIVYSTYKSESSÄ Tausta: SPR:n Hämeen piirin hallitus on pyytänyt SPR:n hallitukselta päätöstä SPR:n päihdetyöntekijöiden päivystysliivien palauttamisesta sinisiksi. Tavoitteena on näkyä päihdevapaaehtoisina ja erottua ensiapupäivystäjistä (liite 19). Vapaaehtoiset päihdetyöntekijät tekevät työtä ensiavun tapaan punaisissa liiveissä. Pari vuotta sitten heillä oli siniset liivit. Viesti päihdetyössä vapaaehtoisilta on, että heidät sekoitetaan ensiapupäivystäjiin. Nuorten vuosikokous esitti tukevansa Hämeen piirin esitystä liivien värin vaihtamisesta takaisin siniseksi. Päätösehdotus: Hallitus pitää tärkeänä, että järjestön päivystystehtävissä olevilla vapaaehtoisilla on kaikissa tilaisuuksissa laaja auttamisen ja tuen osaaminen ja että he esiintyvät selkeästi Punaisen Ristin vapaaehtoisina ja päivystäjinä. Järjestön vapaaehtoisten yhtenäinen näkyvyys eri päivystysja valmiustapahtumissa vahvistaa Punaisen Ristin tunnettuutta ja ykseyttä. Koulutusten ja valmennusten sekä viestinnän avulla varmistetaan myös Punaisen Ristin auttamisen yhdenmukaisuus. Kesän aikana panostetaan viestintään kertomalla Punaisen Ristin vapaaehtoisista, millä tavoin he auttavat kesätapahtumissa ja minkälaisista rinta- sekä selkämerkeistä eri vapaaehtoiset tunnistaa. SPR:n hallitus ei päätä palauttaa päihdepäivystäjien sinistä liiviä. Päätös: Hallitus kuuli selvityksen ja kävi keskustelun olemassa olevasta käytännöstä sekä sen eduista ja haitoista. Hallitus totesi, että järjestön vapaaehtoisten yhtenäinen näkyvyys eri päivystys- ja valmiustapahtumissa vahvistaa Punaisen Ristin tunnettuutta ja ykseyttä. Hallitus piti tärkeänä, että järjestön päivystystehtävissä olevilla vapaaehtoisilla on kaikissa tilaisuuksissa laaja auttamisen ja tuen osaaminen ja että he esiintyvät selkeästi Punaisen Ristin vapaaehtoisina ja päivystäjinä. Lisäksi hallitus piti tärkeänä, että kaikille vapaaehtoisille tarjotaan tarvittaessa mahdollisuus hankkia ensiavun ja hätäensiavun perustiedot, jotta mahdollisimman moni järjestön toimija kykenee tarjoamaan kiireellisintä ensiapua. Koulutusten ja valmennusten sekä viestinnän avulla varmistetaan myös Punaisen Ristin auttamisen yhdenmukaisuus. SPR:n hallitus ei päättänyt palauttaa päihdepäivystäjien sinistä liiviä. Lisäksi kesän aikana panostetaan viestintään kertomalla Punaisen Ristin vapaaehtoisista, millä tavoin he auttavat kesätapahtumissa ja minkälaisista rintasekä selkämerkeistä eri vapaaehtoiset tunnistaa.\n13 Hallituksen varapuheenjohtaja Henri Backman jätti päätöksestä eriävän mielipiteen JOHTOKUNTIEN JA VALIOKUNTIEN RAPORTIT Tausta: Hallituksen jäsenet raportoivat niiden johtokuntien ja valiokuntien toiminnasta ja päätöksistä, joissa ovat jäseninä. Päätösehdotus: Merkitään saadut raportit tiedoksi. Päätös: Hallitus kuuli raportit tarkastusvaliokunnan, Konttien johtokunnan, henkilöstö- ja kehitysvaliokunnan, nuorten turvatalojen johtokunnan sekä nuorisotoimikunnan viimeaikaisista kokouksista. Kaikkien johto- ja valiokuntien toiminta on lähtenyt hyvin käyntiin. Merkittiin saadut raportit tiedoksi. 21 HUOMIONOSOITUKSET Oheisena yhteenveto kaikista haetuista huomionosoituksista sekä eritellyt ansiomerkki ja -mitalianomuslistat (liite 21). Hallituksen jäsen Hannu Harri ei esteellisenä osallistunut kohdan 21 käsittelyyn Suomen Punaisen Ristin ansiomerkit Tausta: Määräajassa on esitetty 37 ansiomerkkianomusta. Päätösehdotus: Ehdotetaan hyväksyttäväksi 37 ansiomerkkianomusta. Päätös: Hallitus hyväksyi 37 ansiomerkkihakemusta Suomen Punaisen Ristin ansiomitalit Tausta: Määräajassa on esitetty 145 pronssista, 52 hopeista sekä 43 kultaista ansiomitalianomusta. Päätösehdotus: Esitetään hyväksyttäväksi 145 pronssista, 52 hopeista ja 43 kultaista ansiomitalianomusta sisäministeriön kautta edelleen Tasavallan Presidentille esitettäväksi. Päätös: Hallitus hyväksyi 145 pronssista, 52 hopeista ja 43 kultaista ansiomitalianomusta sisäministeriön kautta edelleen Tasavallan Presidentille esitettäväksi.\n14 22 KEVÄÄN KAMPANJAT 14 Tausta: Punaisen Ristin vuosikalenteriin kuuluvat keväällä 2015 Ystävänpäivä 14.2, Rasismin vastainen viikko sekä Punaisen Ristin viikko Esitellään kunkin kampanjan pääteema sekä tavoite. Päätösehdotus: Merkitään tiedoksi. Päätös: Kuultiin esitys Ystävänpäivän 14.2, Rasismin vastaisen viikon sekä Punaisen Ristin viikon kampanjoista. Kaikkien kampanjoiden tavoitteet ovat realistisia ja materiaali on jaettu/jaetaan osastoille hyvissä ajoin. Lisäksi tarkoituksena on tehdä järjestöstä mielikuvatutkimus. Merkittiin saatu selvitys tiedoksi. 23 SPR:N EDUSTUS FOLKE BERNADOTTEN MUISTOSÄÄTIÖN HALLITUKSESSA Tausta: Folke Bernadotten muistosäätiö on Suomen Punaisen Ristin, Suomen Partiolaisten, 4H liiton, Työväen Sivistysliiton ja Pohjola Nordenin nuorten kansainvälisiin tapahtumiin osallistumista tukeva, Suomen Punaisen Ristin hallinnoima säätiö. Raija Mölsä toimii säätiön asiamiehenä. Säätiön varainhoitaja on LähiTapiola. Säätiö muutti keväällä sääntöjään lakkauttamalla hallintoneuvoston. Päätösehdotus: Päätetään, että säätiön hallituksen puheenjohtajaksi nimetään vuodeksi 2015 Kristiina Kumpula ja varajäseneksi hallituksen varapuheenjohtaja Otto Kari. Päätös: Päätettiin, että säätiön hallituksen puheenjohtajaksi nimetään vuodeksi 2015 Kristiina Kumpula ja varajäseneksi hallituksen varapuheenjohtaja Otto Kari. 24 PÄÄSIHTEERIN KATSAUS Tausta: Pääsihteeri pitää tilannekatsauksen. Päätösehdotus: Merkitään tiedoksi. Päätös: Merkittiin tiedoksi pääsihteerin katsaus, jossa käsiteltiin Tsunami 10 vuotta sekä Vain Elämää -ohjelmia, Hyvä Joulumieli-kampanjaa, rahapelijärjestelmään esitettyjä muutoksia, rahankeräyslakiin esitettyjen muutosten tilannetta, liiton sääntöuudistusta ja liiton pääsihteerin ajatuksia järjestön uudistamisesta, liiton Everyone counts - tilastoraporttia (saatavissa osoitteessa sekä Land Roverin kanssa suunniteltua yhteistyöstä. Keskusteltiin erityisesti syksyn ohjelmien ja kampanjoiden antamasta näkyvyydestä ja hyvin saavutetuista tavoitteista.\n15 25 ILMOITUSASIAT Pöytäkirjat hallituksen pöytäkirjat 9-10/14 oheisena (liite ) - Valtuuston syksyn 2014 pöytäkirja oheisena (liite ) - Konttijohtokunnan pöytäkirja 3/14 oheisena (liite ) 25.2 Sijoitustoiminnan raportti jaettiin kokouksessa (liite 25.2) 25.3 Jäsentilanne jaettiin kokouksessa (liite 25.3) Merkittiin saadut liitteet vastaanotetuiksi. 26 MUUT ESILLE TULEVAT ASIAT Puheenjohtaja esitti järjestön internetsivuille tarpeellisia muutoksia. 27 HALLITUKSEN SEURAAVA KOKOUS Hallituksen seuraava kokous : - Tilinpäätös ja toimintakertomus, ensimmäinen versio - Sijoitustoiminnan tulos - Varainhankinnan tulos Varainhoitajien raportti - Raha-automaattiyhdistyksen päätökset - Palautejärjestelmän prosessi - Kansainvälisen avun linjaus - Vapaaehtois- ja jäsenyystyöryhmän perustaminen - Itsearviointi- ja sertifikaatioryhmän perustaminen Hallituksen tilinpäätöskokous pidetään Kokousaikaa on aikaistettu alkamaan klo Valtuuston ja hallituksen kokoukset ovat Hallituksen, piirien puheenjohtajien ja toimivan johdon yhteinen tapaaminen Hallituksen elokuun kokouksen ajankohtaa aikaistettiin viikolla; kokous pidetään KOKOUKSEN PÄÄTTÄMINEN Puheenjohtaja päätti kokouksen kello\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI Keskustoimisto HALLITUS PÖYTÄKIRJA 4/2018 Kokousaika: lauantai 19.5.2018 klo 11.07 13.10 Kokouspaikka: hotelli Crowne Plaza, Geneve, Sveitsi Läsnä: Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja\nVastaava esittelijä: Puheenjohtaja Pertti Torstila+ pääsihteeri Kristiina Kumpula+ Ann-Mari Audas- Willman+ Otto Kari+ Sami Laitinen+\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI Keskustoimisto HALLITUS PÖYTÄKIRJA 8/2018 Kokousaika: perjantai 23.11.2018 klo 10.07-11.56 Kokouspaikka: Ravintola Sunn, Aleksanterinkatu 26, Helsinki Läsnä: Vastaava esittelijä:\nSUOMEN PUNAINEN RISTI HALLITUS Pöytäkirja 6/2018 Keskustoimisto. Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja Pertti Torstila + pääsihteeri Kristiina Kumpula +\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI HALLITUS Pöytäkirja 6/2018 Keskustoimisto Kokousaika: Perjantai 26.10.2018, 10.13 11.50 Kokouspaikka: SPR:n Veripalvelu, Kivihaantie 7, Helsinki Läsnä: Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja\nKokouspaikka: SPR keskustoimisto, kokoustila Kustavi, Tehtaankatu 1 a Hki. Vastaava esittelijä:\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI Keskustoimisto HALLITUS PÖYTÄKIRJA 2/2018 Kokousaika: perjantai 23.3.2018 klo 10.15-14.18 Kokouspaikka: SPR keskustoimisto, kokoustila Kustavi, Tehtaankatu 1 a Hki Läsnä: Vastaava\nSUOMEN PUNAINEN RISTI HALLITUS PÖYTÄKIRJA 5/2018 Keskustoimisto. Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja Pertti Torstila + pääsihteeri Kristiina Kumpula +\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI HALLITUS PÖYTÄKIRJA 5/2018 Keskustoimisto Kokousaika: lauantai 25.8.2018, kello 8.35-11.55 Kokouspaikka: SPR:n koulutuskeskus, Nynäs Läsnä: Vastaava esittelijä: Puheenjohtaja Pertti\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI Keskustoimisto HALLITUS PÖYTÄKIRJA 3/2019 Kokousaika: perjantai 29.3.2019 10.17 14.15 Kokouspaikka: SPR keskustoimisto, Tehtaankatu 1 a, Hki, kokoustila Kustavi Läsnä: Vastaava\n1 SUOMEN PUNAINEN RISTI Keskustoimisto HALLITUS PÖYTÄKIRJA 3/2018 Kokousaika: torstai 26.4.2018 klo 10.15-12.26 Kokouspaikka: SPR keskustoimisto, kokoustila Kustavi, Tehtaankatu 1 a Hki Läsnä: Vastaava


Kutsumaton vieras: Onnea ja kiukkuakin!\nLähettänyt nunnuliina klo 22.16\nMyrtti 28. lokakuuta 2013 klo 23.01\nVoi tiedän niin tuon tunteen ja murheen lapsen puolesta. Asuttiin vielä vuosi sitten 4,8km päässä koulusta jolloin 10v ei enää saanut koulukyytiä ilmaiseksi. Tie talvisin umpi pimeä, huonosti aurattu, kaartuva, mutkikas, 60km/h jota kukaan ei noudattanut ja sinne piti laittaa lapsi matkaan! Kerran kaatui pyörällä niin että rikkoi polvensa ja housunsa. Koulun reaktio oli "Onko nyt aivan varmaan ettei lapsi lähtenyt kotiin kioskin kautta!!" Ja kun lapsi ei häpeässään asiaa koulussa heti kertonut niin se jäi siihen. Tosi silloin mulla napsahti jossain ja talo meni myyntiin. Tiedän ettei se ole mahdollista juuri kenellekkään, joten neuvoa en osaa todellakaan. Sympatiaa senkin edestä. Ps. Kylältä yritettiin saada päättäjiä ajamaan polkupyörällä talvella matka kouluun ja takaisin mutta haastetta pidettiin "huonona vitsinä". Tietysti, kuka sinne nyt oman henkensä kaupalla, sitähän olisi voinut kaatua vaikka rekan alle.\nnunnuliina 3. marraskuuta 2013 klo 20.11\nKiitos kommentista! Ei näitä voi kuin ihmetellä :(\nJoo,me kanssa mietitään miten pitäis toimia kun meidän kunta nosti just koulukyydin rajan KAIKILTA viiteen kilometriin.Eli ensi syksynä ekaluokan aloittava tyttömme sitten talsisi kouluun säässä kuin säässä 4.8km (mitattu matka!) Mies on matkatöissä ja itse menen seitsemään aamulla töihin joten emme voi kuljetellakaan.En voi kuvitellakaan että kuusivuotias (täyttää vasta marraskuussa seitsemän) lähtisi yksin kotoa pimeälle maantielle ja kävelisi tuon matkan! Vaikka kuntokin riittäisi niin ei uskaltaisi,ei mitenkään.Yksin joutuisi kulkemaan kun muita samanikäisiä ei täällä ole.Aivan loppumatkasta löytyisi varmaan matkaseuraa.Tämä tuntuu aivan pöyristyttävältä.Heidi\nAivan järkyttävää :( Että tervetuloa "maalle" :( <3\nHannele Ruusukummusta 29. lokakuuta 2013 klo 12.09\nNoinhan se täällä rakkaassa kotimaassamme menee...otetaan ja säästetään lapsilta ja vanhuksilta....aivan käsittämätöntä touhua. Pistää täälläkin päässä vihaksi!!!\nHieuksesi on muuten ihanat...:)\nnunnuliina 3. marraskuuta 2013 klo 20.12\nJuuri näin :( <3 Ja kiitos hiuskommentista <3\nHannele Ruusukummusta 29. lokakuuta 2013 klo 12.10\n...kait ymmärsit mitä tarkoitan...siis hiuksesi...D\nSantruzka 29. lokakuuta 2013 klo 15.42\nEi hyvänen aika sentään. Yritä sinnikkäästi takoa järkeä päähän teidän kunnan koulukyydityksistä päättäville.\nVoi kun hiuksesi ovat jo upeat. Minulla jonkilaista karvakerrosta hitaasti mutta varmasti tullut, mutta ei voida vielä hiuksista lähimainkaan puhua.\nMieleni tekisi sanoa, että "äkkiä ne sieltä kasvaa" mutta kun ei vaan kasva :D nim. kokemusta on :P\nKreecher 1. marraskuuta 2013 klo 22.45\nKoulukyytihärdelli on täss kunnassa aivan järjetön. Joka ainoa syksy koko homma on aivan sekaisin. Äly ja väläys muuten, minun poikani on samassa koulussa tokaluokkalaisena. Maailma on pieni. :D\nnunnuliina 3. marraskuuta 2013 klo 20.13\nNo herranjee! Maailma on tosiaankin JÄLLEEN pieni! :) Ollaanko törmätty kenties Discossa? :)\nKreecher 4. marraskuuta 2013 klo 19.04\nEi törmätty torstain discossa, olin roudaamassa yhtä pojista partiojuttuihin.\n2A:lla on mun poitsuni, ehkä törmäämme sitten joulujuhlassa. Tunnistanen sut kuvista. ;)


MTK pelkää maataloustukien romahdusta - MTVuutiset.fi\nMTK pelkää maataloustukien romahdusta\nJulkaistu 31.01.2013 20:32 (Päivitetty 19.06.2013 09:33 )\nMTK arvostelee Suomen hallituksen politiikkaa EU:n budjettineuvotteluissa. MTK pelkää, että Suomen maataloustuet romahtavat vuodessa lähes 90 miljoonaa euroa.\nTuet ovat suomalaisille viljelijöille erittäin tärkeitä. Niinpä MTK kasaa paineita hallituksen niskaan viikko ennen EU-huippukokousta, joka päättää EU:n rahankäytöstä vuosille 2014 - 2020.\nMTK ei usko, että Suomi pystyy sekä pienentämään omia maksujaan EU:n budjettiin että pitämään EU:lta saamansa maataloustuet nykytasolla.\n– Suomihan on profiloitunut siinä, että halutaan pienetään tätä kehystä eli EU:n kokonaisbudjettia. Onko se realistinen tavoite, että samalla leikataan EU:n kokonaisbudjettia ja pidetään kiinni omista rahoista? Eli käytännössä kasvattamaan Suomen osuutta EU-budjetista, kyseenalaista tutkimuspäällikkö Johan Åberg MTK:sta.\nMitä tapahtuu maitotilalla?\nMTK on tehnyt laskelmia siitä, mitä tukileikkaukset voisivat tarkoittaa erityyppisille suomalaistiloille. Yksi esimerkki on moderni maitotila, jolla on 85 lehmää ja yksi palkattu työntekijä viljelijäperheen apuna.\nNykyisin tila saa maidosta myyntituloa vuodessa lähes 350 tuhatta euroa. Lisäksi Suomi maksaa niin sanottua kansallista tukea reilut 80 000 euroa. Tämän lisäksi tila saa EU-tukea sekä niihin liittyviä Suomen osuuksia yhteensä lähes 78 000 euroa. Kuluja on paljon. Kun ne vähennetään tulopuolesta, tuottaa maitotila vuodessa vajaat 77 000 euroa. Summa on lähes sama kuin EU-tuet ja Suomen niihin maksavat lisät.\nMTK:ssa lasketaan marraskuussa keskeytyneiden EU-neuvotteluiden pohjalta, että tulosta katoaisi jatkossa yli 4 tuhatta.\nMaatalousministeriössä lukua pidetään liioiteltuna.\n– EU-tukien osalta niin marraskuisen huippukokouksen pohjalta ei päädytä noin isoihin leikkauksiin, kuittaa valtiosihteeri Risto Artjoki Maa- ja metsätalousministeriöstä.\nSamoja ja eri lukuja\nMTK ja Suomen maatalousministeriö arvioivat samansuuntaisesti sitä, millaiseksi EU:n koko, kaikkia toimialat kattava budjetin loppusumma muodostuu. Mutta ministeriössä ei uskota leikkausten iskevän maatalouteemme yhtä rajusti kuin MTK:ssa. MTK arvioi, että leikkaus olisi 89 miljoonaa euroa vuodessa.\n– Yritetään, että Suomen leikkaus jää mahdollisimman pieneksi . Ja ei missään tapauksessa tulla tuohon suuruusluokkaan päätymään, Artjoki sanoo.\nKatso Anne Sjöholmin juttu (Seitsemän uutiset 31.1.2013)


Halvat lennot kohteeseen Kolwezi Skyscannerilla\nHalvat lennot kohteeseen Kolwezi\nTarkoititko lentoja paikasta Kolwezi?\nLöydä halvat lennot matkallesi kohteeseen Kolwezi Skyscannerin avulla\nJos haaveissasi on halvat lennot kohteeseen Kolwezi, me olemme täällä sinua varten! Skyscannerin matkahaku on maksuton ja helppokäyttöinen, ja löydät avullamme halvat lennot kohteeseen Kolwezi kätevästi!\nSkyscanner vertailee puolestasi miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman, jotta sinä saat mahdollisimman halvat lentoliput matkallesi. Me autamme sinua nappaamaan parhaat halpalennot ja edulliset lennot lentokentälle Kolwezi aina näppärästi.\nKäytä hintakalenteria ja etsi halvat lentoliput kohteeseen Kolwezi\nOletko joustava matkustuspäiviesi suhteen? Hyvä! Skyscannerin hintakalenterin avulla näet yhdellä vilauksella edulliset lennot koko kuukauden ajalle. Hintakalenterissamme voit myös valita näkyviin kohdan "halvin kuukausi" ja juuri sille kuukaudelle on saatavilla ne parhaat halpalennot! Lentojen hinnat kentälle Kolwezi saat siis kätevästi näkyviin, lue lisää: Näin käytät Skyscannerin hintakalenteria.\nEtsi edulliset äkkilähdöt kohteeseen Kolwezi\nHalvat lentoliput kohteeseen Kolwezi saattavat löytyä aivan muutaman päivän tai viikon päähän. Lentojen hinnat saattavat vaihdella paljonkin, avullamme äkkilähdöt ja edulliset lennot on helppoa löytää. Lue vinkkimme: Nappaa halvat lennot ja äkkilähdöt Skyscannerin avulla. Ole siis valmis lähtemään pian lennolle kohteeseen Kolwezi!\nEtsi hotelli ja vuokra-auto läheltä Kolwezi lentokenttää\nKun matkakohteesi on Kolwezi, Skyscannerin matkahakukone etsii sinulle sopivimman hotellin yli 1 200 000 majoitusvaihtoehdon joukosta. Sen lisäksi Skyscannerilla autonvuokraus onnistuu näppärästi. Hae vuokra-auto Skyscannerin haulla, löydät parhaat autonvuokraukset ja lentokenttäkuljetukset kohteesta Kolwezi.\nLentokenttiä kohteen Kolwezi lähellä\n239 km kohteesta Kolwezi\n554 km kohteesta Kolwezi\nKohteen Kolwezi lentokentät\nKetkä lentävät kohteeseen Kolwezi\nAutonvuokraus lentokentältä Kolwezi\nHotellit paikkakunnalla: Kolwezi\nLomia kohteessa Kolwezi


Tulosta tekevän ja menestyvän johtajan ominaisuudet\nUusimmat uutiset, artikkelit ja tapahtumat\nEtusivu > Uutiset ja artikkelit > Tulosta tekevän ja menestyvän johtajan ominaisuudet\nJohtajuutta voidaan määritellä monin eri tavoin. Näin sen tulee ollakin, koska johtajuus tarkoittaa eri asioita eri ihmisille. Itse pidän seuraavasta määritelmästä: ”Johtajuus on sitä että saa ihmiset kokonaisvaltaisesti mukaan jotta saavutetaan yhteinen tavoite.” Johtajuus tarkoittaa että saavutat ihmisten luottamuksen ja kunnioituksen johtajana. Uskon että tämän saavuttamiseksi johtajalta vaaditaan kolme ominaisuutta, jotka ovat rohkeus, peräänantamattomuus ja nöyryys. Rohkeutta tarvitaan vaikeiden päätösten tekemiseen ja niiden toteuttamiseen. Johtajalta vaaditaan myös peräänantamattomuutta, joka tarkoittaa vastoinkäymisten hoitamista päämäärätietoisesti ja sinnikkäästi. Kolmas ominaisuus on nöyryys, vaikka sitä ei usein tuoda esille, on se ominaisuus joka tekee hyvästä johtajasta erinomaisen, ominaisuus joka erottaa hänet muista johtajista. Nöyryydellä tarkoitetaan kykyä myöntää virheensä ja ymmärtää että johtajuus on jatkuvaa oppimista, ja sitä ettei johtajana koskaan suhtaudu ylimielisesti omiin kykyihinsä. Kun ajattelen arvostamiani johtajia, heidän joukossaan Nelson Mandela, näen heissä nämä ominaisuudet. Toisilla johtajilla joiden ura ei ole kestänyt on saattanut olla rohkeutta ja peräänantamattomuutta, mutta heiltä on puuttunut nöyryyttä.\nJohtajilla joilla on nämä kolme ominaisuutta ymmärtävät että ensimmäinen henkilö jota heidän tulee johtaa ovat he itse. Johtajalta vaaditaan joustavuutta ja erityisesti kykyä muuttaa johtamisensa lähestymistapaa ja tyyliä pysyäkseen tehokkaana muuttuvissa tilanteissa joissa myös heidän johtamiensa henkilöiden tarpeet muuttuvat. Lisää aiheesta ja johtamistyyleistä löytyy esimerkiksi Daniel Goldmanin kirjassa "The New Leaders".\nAlla on lueteltu kuusi johtamistyyliä. Yleisesti ottaen hyvä ja tehokas johtaja käyttää kaikkia kuutta lähestymistapaa johtamisessaan ja vaihtelee taitavasti tyylistä toiseen tilanteesta riippuen. Tutkimusten mukaan johtajat pystyvät hyödyntämään työssään jokaista kuutta johtamistyyliä työviikon aikana. Näistä johtamisen tyyleistä neljä – Visionääri, Valmentaja, Tunnejohtaja ja Demokraatti – luovat ilmapiirin joka lisää tehokkuutta, kun taas kahta muuta johtamistyyliä – Tahdinmäärääjä ja Komentaja – vaikkakin hyödyllisiä joissain erityistilanteissa, tulisi käyttää varoen koska väärinkäytettynä niillä saattaa olla negatiivinen vaikutus tehokkuuteen. Nämä kuusi johtamistyyliä muodostavat Johtamistyylin profiilin (Repertoire of Leadership).\nVisionääri -johtaja kertoo suunnan mihin ollaan menossa, mutta osaa myös antaa työntekijöille vapautta löytää uusia ja innovatiivisia tapoja päästä tavoitteisiin. Tällaista johtajuutta tarvitaan muutostilanteissa ja silloin kun tarvitaan uutta visiota tai selkeää suuntaa. Visionäärinen johtaja vetää työntekijät yhteen ja innostaa heitä yhteisen tavoitteen saavuttamiseen joka vahvistaa tiimin sitoutumista. Kun tähän lisätään vielä johtajan kyky kuunnella, voi visionäärinen johtajuus luoda vahvan positiivisen työilmapiirin, jossa työntekijät ymmärtävät oman roolinsa tärkeyden kokonaiskuvassa.\nValmentaja -johtajuutta tarvitaan silloin kun halutaan parantaa tehokkuutta ja rakentaa tiimin jäsenien kykyjä pitkäkestoisesti. Tällaisen johtajuuden avulla ihmiset kykenevät toimimaan parhaimmalla tasollaan ja koko potentiaalillaan. Valmentaja -johtaja esittää syvääluotaavia kysymyksiä ja on hyvä kuuntelija. Valmentaja -johtajat auttavat yhdistämään työntekijän odotukset roolistaan yrityksessä liiketoiminnan tavoitteiden kanssa. Valmentaja luo erittäin positiivisen ja motivoivan työskentely-ympäristön.\nTunnejohtaja keskittyy tiimin ja sen jäsenten emotionaalisiin tarpeisiin. Tunnejohtajat kiinnittävät usein enemmän huomiota työntekijöiden tunteisiin kuin itse työtehtävien loppuun viemiseen. He ovat herkkiä huomaamaan mitä tiimin jäsenten ajatusten taustalla on ja he käyttävät taitoaan luomalla tiimiin positiivisia ihmissuhteita jotka perustuvat molemminpuoliseen luottamukseen, kunnioitukseen ja toisten tukemiseen. Tämäntyyppistä johtajuutta tarvitaan silloin kun tiimin sisällä on välirikkoja tai vaikeina aikoina tarvitaan motivointia tai kun henkilöiden tai yksiköiden välisiä yhteyksiä pitää vahvistaa. Tunnejohtajat osaavat yhdistää erilaiset ihmiset yhteen ja luovat täten positiivisen työilmapiirin.\nDemokraattista johtajuutta tarvitaan silloin kun halutaan vahvistaa sitoutumista, luoda konsensusta ryhmän sisällä tai kun tarvitaan hyvää panosta tiimiltä. Demokraattinen johtaja arvostaa työntekijöiden panostusta ja sitouttaa työntekijät osallistumalla. Työntekijät arvostavat sitä että saavat neuvoja kollegoiltaan ja täten syntyy ilmapiiri jossa ihmiset voivat avoimesti vaihtaa ajatuksiaan liiketoimintaan liittyvissä asioissa. Päätöksiä täytyy joka tapauksessa tehdä jossain vaiheessa ja demokraattisen johtajan tulisi muistaa ettei yhteisymmärrykseen aina päästä ja päätöksien viivyttäminen sitä odottaessa voi olla kallista ja aikaa vievää. Demokraattinen johtajuus oikealla tavalla toteutettuna voi kuitenkin luoda positiivisen ilmapiirin jossa ihmiset kokevat olevansa mukana yrityksen visiota toteutettaessa.\nTahdinmäärääjät ovat sinnikkäitä johtajia jotka haluavat asioiden tapahtuvan kiireellisesti. He saattavat pitää pakkomielteisesti kiinni siitä että asiat tehdään nopeammin. Tämä voi toimia hyvin silloin kun tarvitaan huipputuloksia ja kyseessä on erittäin pätevä ja motivoitunut tiimi. Tahdinmäärääjä johtaja esittää vaikeita haasteellisia tehtäviä ja houkuttelevia tavoitteita ja pyrkii ajamaan tiiminsä niiden toteuttamiseen. Heillä on korkea vaatimustaso eivätkä he kauaa katso heikkoja suorituksia. Itse asiassa tahdinmäärääjä joutuu usein itse pelastamaan epäonnistuneet tilanteet. Tämä johtamistyyli ei yleensä tuota hyvää tulosta koska johtajan sekaantuminen tehtäviin voi johtaa negatiiviseen lopputulokseen työssä.\nKomentajan johtamistyyli on nimensä mukaan käskevää. Käskyihin ei liity juurikaan selityksiä tai perusteluja, ja jos tiiminjäsenet eivät noudata näitä käskyjä komentaja johtaja saattaa käyttäytyä uhkaavasti. Komentaja johtaja haluaa pitää kontrollin itsellään sen sijaan että delegoisi asioita muille ja haluaa valvoa kaikkea tarkasti. Tällainen voi viitata luottamuksen puutteeseen tiimissä. Tämäntyyppiset johtajat ovat kriittisiä muiden suorituksia kohtaan ja säästelevät kehujaan. Komentaja-tyyli voi kuitenkin toimia esimerkiksi kriisitilanteissa, kuten liiketoiminnan suunnanmuutosten liikkeelle laittamisessa tai hätätilanteessa, jossa selkeät johtajan suuntaohjeet lieventävät työntekijöiden pelkoa. Väärin tai liian usein käytettynä komentaja-tyylillä voi olla hyvinkin negatiivinen vaikutus tehokkuuteen.\nValues Based Leadership on kehittänyt 360° tutkimustyökalun joka antaa johtajille suoraa palautetta johtamistyylistä ja sen vaikutuksista alaisiin. Leadership Styles 360 mahdollistaa johtajien saada palautetta 60 johtamiseen liittyvästä ominaisuudesta, jotka liittyvät kuuteen johtamistyyliin. Johtaja saa kokonaisvaltaisen raportin joka sisältää itsearvion tulokset useimmin käytetyistä johtamistyyleistä ja muiden kokemuksen näistä. Johtaja saa myös sanallisen palautteen sekä vahvuuksista että kehittämisalueista. Leadership Styles 360 ei ainoastaan mahdollista johtajien saada tietoa omasta johtajuudestaan, vaan se tarjoaa myös yritykselle näkökulman johtamistyyleihin liiketoiminnassa ja tietoa niiden vaikutuksista yrityksessä. Yrityskulttuurin muutostilanteissa, esimerkiksi kun halutaan siirtyä johtamisessa Komentaja -johtajuudesta Valmentaja -johtajuuteen, voi tällainen johtajuuteen liittyvä tieto olla korvaamatonta sekä yksilöille että yritykselle.\nTyökalu sopii parhaiten käytettäväksi kahdenkeskisessä valmennuksessa jolloin palautetta käsitellään ja joistakin kehittämistoimenpiteistä voidaan sopia. Tuotetta on käytetty menestyksellisesti useissa kansainvälisissä yrityksissä joissa on johtajia eri kansallisuuksista ja kulttuurisista taustoista. Palvelun teknologian on toteuttanut teknologiakumppanimme FeedbackDialog, joka on mahdollistanut meille uusien ja innovatiivisten markkinointikanavien avautumisen.