ALUMIINIVENEEN RUNGON MODULOINTI ROBOTTIHITSAUKSEN TEHOSTAMISEKSI - PDF\nDownload "ALUMIINIVENEEN RUNGON MODULOINTI ROBOTTIHITSAUKSEN TEHOSTAMISEKSI"\n1 LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Teknillinen tiedekunta LUT Metalli Konetekniikan koulutusohjelma Kimmo Koukkunen ALUMIINIVENEEN RUNGON MODULOINTI ROBOTTIHITSAUKSEN TEHOSTAMISEKSI Tarkastajat: Professori Jukka Martikainen DI Esa Hiltunen\n2 TIIVISTELMÄ Lappeenrannan teknillinen yliopisto Teknillinen tiedekunta LUT Metalli Konetekniikan koulutusohjelma Kimmo Koukkunen Alumiiniveneen rungon modulointi robottihitsauksen tehostamiseksi Diplomityö sivua, 27 kuvaa ja 7 taulukkoa Tarkastajat: Professori Jukka Martikainen DI Esa Hiltunen Hakusanat: modulointi, modulaarisuus, DFMA, valmistus- ja kokoonpanoystävällinen suunnittelu, alumiinin hitsaus, robottihitsaus, osakokoonpano, vene Alumiiniveneiden valmistuksessa hitsauksen automatisointiaste on hyvin matala. Kilpailukyvyn säilyttämiseksi on tärkeää saada automatisointiastetta nostettua ja tätä kautta hitsauskustannuksia alennettua. Automatisoinnin esteenä ei ole teknologian puute, vaan ongelmana on alumiiniveneiden rakenteen huono soveltuvuus automatisoituun tuotantoon. Rakenteen kehittäminen modulaariseksi on yksi mahdollisuus tehostaa robottihitsausta venerunkojen valmistuksessa. Tässä diplomityössä tutkittiin modulaarisuutta, modulointiin johtavia tekijöitä sekä modulaarisuudella mahdollisesti saavutettavia etuja valmistavassa teollisuudessa ja erityisesti robottihitsauksessa. Lisäksi käsiteltiin modulointiin läheisesti liittyvää valmistus- ja kokoonpanoystävällistä suunnittelua. Työssä tehtiin modulointiesimerkki huviveneen rungon robottihitsauksen tehostamiseksi. Veneen runko ja siihen suunniteltu jäykisterakennemoduuli mallinnettiin käyttäen SolidWorks-ohjelmistoa sekä Delmia V5-ohjelmistoon sisällytettyä Catia V5-suunnitteluympäristöä. Suunnitellun modulaarisen rakenteen hitsattavuutta ja hitsaukseen kuluvaa aikaa simuloitiin Delmia V5-ohjelmistolla. Modulaarisen rakenteen avulla robottihitsattavuutta on mahdollista tehostaa erityisesti rungon sisäisen jäykisterakenteen osalta. Kun tuotteesta on suurempi osa hitsattavissa robotin avulla, on myös robotisointi-investoinnit kannattavampia. Modulaarisuuden avulla voidaan päästä myös pienillä tuotantomäärillä sarjatuotannon etuihin, kun samaa moduulia voidaan käyttää vähäisillä muutoksilla useammassa eri venemallissa.\n3 ABSTRACT Lappeenranta University of Technology Faculty of Technology LUT Metal Mechanical Engineering Kimmo Koukkunen Modularization of aluminium boat s hull to enhance robotic welding Master s thesis pages, 27 figures and 7 tables Examiners: Professor Jukka Martikainen M.Sc. (Tech) Esa Hiltunen Keywords: modularization, modularity, DFMA, Design for manufacture and assembly, aluminium welding, robotic welding, subassembly, boat The level of welding automation is very low in aluminium boatbuilding. To maintain competitiveness it is important to raise the level of welding automation and thereby reduce the costs of welding. The lack of technology is not an obstacle for automation, but the problem is that the structure of the aluminium boat is not suitable for automation. One possible solution to improve robotic welding in aluminium boatbuilding is to modularize the hull structure. In this Master s thesis modularity, reasons for modularization and the potential benefits of the modularity for manufacturing industry and especially for robotic welding were studied. Also design for manufacture and assembly was dealt with, because it is closely related to modularization. An example of boat hull modularization to enhance robotic welding was made. Boat hull and the designed stiffening structure module were modelled by using Solidworks software and Catia V5 design environment which were included in Delmia V5 software. Weldability and welding time of the designed modular structure were simulated by using Delmia V5 software. By using modular structure it is possible to enhance robotic welding especially in welding of the internal stiffening structure of the hull. The more it is possible to weld with robot, the more profitable the investment for robotic welding will be. By using modularity it is possible to achieve the benefits of mass production with lower outputs, when the same module can be used in several boat models.\n4 ALKUSANAT Tämä työ on tehty Lappeenrannan teknillisellä yliopistolla osana yliopiston, Tekesin ja neljän yrityksen projektia. Kirjoitustyö on edennyt pääasiassa työhuoneessa yliopistolla ja kotona Savitaipaleella kesän ja syksyn 2010 aikana. Haluan kiittää työni tarkastajia professori Jukka Martikaista ja diplomi-insinööri Esa Hiltusta erinomaisesta ohjauksesta ja arvokkaista neuvoista työn edetessä. Käytännön osuuden mahdollistamisesta kiitokset kuuluvat Terhitec Oy, Silver Boats:n Ähtärin venetehtaan henkilökunnalle ja erityisesti menetelmäsuunnittelija Juha Pohjanvirralle, jonka näkemykset ja ohjeet auttoivat työni käytännön osuuden modulointiesimerkin tekemistä. Lisäksi haluan kiittää projektikavereitani Artoa ja Tuomasta. Suuret kiitokset opiskelujeni mahdollistamisesta ja taloudellisesta tuesta opintojen aikana kuuluvat vanhemmilleni. Erityiskiitokset haluan osoittaa avovaimolleni Tiialle, jonka loputon kannustus on auttanut diplomityöni kirjoittamista ja erityisesti nopeuttanut opintojeni suorittamista. Lappeenrannassa Kimmo Koukkunen\n5 5 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO Työn taustaa Tutkimushankkeen ja yritysten esittely Kewatec Aluboat Oy Terhitec Oy Promeco Group Oy HT Engineering LTD Työn tavoitteet ja rajaus Käytetyt tutkimusmenetelmät ja työn suoritus MODULAARISUUS JA MODULAARISEN SUUNNITTELUN PERIAATTEET Modulaarisuuden määrittely Tuotteen modulaarisuus Modulointiin johtavat tekijät Modulaarisuuden hyödyt Modulaarisuuden rajoitukset Modulaarisen tuotteen suunnittelu ja suunnitteluperiaatteet Modular Function Deployment Hitsauksen modulointimahdollisuudet Modulaarisuus robottihitsauksen kannalta Liitosmuotojen, mittojen ja osien geometrioiden modulointi ROBOTTIHITSAUS JA SEN TEHOKKUUS Robotin ulottuvuus... 28\n6 6 3.2 Robottihitsauksen edellytykset Materiaalien puhtaus Robottihitsaukseen soveltuvat railomuodot Osanvalmistustarkkuus Robottihitsauksen tehokkuus ja tehostamiskeinot Kaariaikasuhde Sulatustehon nosto Aistinnan tehostaminen Ohjelmoinnin tehostaminen ja valmistusystävällisyys Tuotannon suunnittelu ja työlaitteiden kehitys Robottihitsauksen taloudellisuus ja laatu ALUMIINIRAKENTEEN SUUNNITTELUN JA VALMISTUKSEN ERITYISPIIRTEET Alumiini ja sen ominaisuudet Alumiiniseokset Alumiinirakenteet ja niiden suunnittelu Levyn ja pursoteprofiilin sekaliitokset Alumiinin hitsauksen erityispiirteet Alumiinin hitsattavuus Alumiinin MIG-hitsaus VALMISTUS- JA KOKOONPANOYSTÄVÄLLINEN SUUNNITTELU Design For Manufacture and Assembly -menetelmät ja periaatteet Hitsattavan kappaleen kokoonpanoystävällinen suunnittelu Osien geometria ja itsepaikoittuvat liitokset Luoksepäästävyys... 55\n7 Hitsausmuodonmuutosten huomioiminen Hitsien määrän vähentäminen Tunkeuman hyväksikäyttö hitsissä VAPAA-AJAN VENEEN MODULOINTIESIMERKKI Silver-veneiden rakenteen ja valmistuksen nykytila Nykyisen rakenteen haasteet ja heikkoudet Alumiiniveneen rungon modulointi Modulaarisen konseptin luominen Suunniteltu jäykisterakennemoduuli Jäykisterakennemoduulin kasaaminen ja liittäminen runkoon Luodun modulaarisen konseptin arviointi Hitsausajan arviointi Luoksepäästävyyden arviointi Veneen rungon rakenteen hitsattavuuden jatkokehitys Modulaarisuuden vaikutukset valmistuksen taloudellisuuteen JOHTOPÄÄTÖKSET JA JATKOKEHITYSTARPEET YHTEENVETO LÄHTEET... 85\n8 8 KÄYTETYT LYHENTEET 3D ABS AC Al 3-dimensional Kolmiulotteinen Akryylinitriilibutadieenistyreeni Kestomuovilaatu Alternating Current Vaihtovirta Alumiini Alkuaine C Celsius-aste Lämpötilan yksikkö CAD CNC DFA DFM DFMA DFWA DFX dm 3 DSM Fe FMU H22 H32 J Computer Aided Design Tietokoneavusteinen suunnittelu Computerized Numerical Control Tietokoneistettu numeerinen ohjaus Design For Assembly Kokoonpanoystävällinen suunnittelu Design For Manufacture/Manufacturing/Manufacturability Valmistusystävällinen suunnittelu Design For Manufacture and Assembly Valmistus- ja kokoonpanoystävällinnen suunnittelu Design For Welding Assembly Hitsauskokoonpanoystävällinen suunnittelu Design For X X-näkökohdan huomioiminen suunnittelussa Kuutiodesimetri Tilavuuden yksikkö Design Structure Matrix Rakenteen analysointiin kehitetty menetelmä Rauta Alkuaine Flexible Manufacturing Unit Joustava valmistusyksikkö Alumiinin toimitustila Kylmämuokattu ¼ kovaksi ja osittain hehkutettu Alumiinin toimitustila Kylmämuokattu ¼ kovaksi ja stabiloitu matalassa lämpötilassa Joule Energian yksikkö\n9 9 kg kwh LUT m m 2 m 3 MFD MAG MIG MIM mm MPa s T5 TIG QFD W Kilogramma Painon yksikkö Kilowattitunti Energian yksikkö Lappeenranta University of Technology Lappeenrannan teknillinen yliopisto Metri Pituuden yksikkö Neliömetri Pinta-alan yksikkö Kuutiometri Tilavuuden yksikkö Modular Function Deployment Systemaattinen tuotekehitysmenetelmä modulaaristen tuoteperheiden suunnittelemiseksi Metal Active Gas Metallikaasukaarihitsaus aktiivisella suojakaasulla Metal Inert Gas Metallikaasukaarihitsaus inertillä suojakaasulla Module Indication Matrix Moduulin osoitusmatriisi Millimetri Pituuden yksikkö Megapascal Paineen yksikkö Sekunti Ajan yksikkö Alumiinin toimitustila Jäähdytetty valmistuslämpötilasta ja keinovanhennettu Tungsten Inert Gas Wolframi-inerttikaasukaarihitsaus Quality Function Deployment Tuotekehitysmenetelmä, jolla tuotteeseen kohdistuvat asiakastarpeet muutetaan tuotteen suunnitteluvaatimuksiksi Watti Tehon yksikkö\n10 10 1 JOHDANTO 1.1 Työn taustaa Tämä työ on tehty Lappeenrannan teknilliselle yliopistolle osana MODUVA-projektia (Modulaarisuudella tehokkuutta venerunkojen valmistukseen). MODUVA-projekti on jatkoa vuosina käynnissä olleelle ALVENE-projektille (Alumiiniveneen hitsauksen automatisointi). ALVENE-projektin tavoitteena oli tutkia ja kehittää alumiiniveneen valmistukseen soveltuvaa robottihitsauksen tekniikkaa ja kartoittaa alumiinin hitsausprosessien teknologiatilannetta. Yksi tärkeä tavoite oli myös tulosten hyödynnettävyys venevalmistuksen ulkopuolelle muuhun alumiinia hitsaavaan teollisuuteen. ALVENE-projektissa oli saatu selkeä kuva alumiinivenevalmistuksen nykytilanteesta ja kehitystyön haasteista. Automatisointiaste on alumiiniveneiden valmistuksen toimialalla matala ja sen nostaminen on ensiarvoisen tärkeää alan kilpailukyvyn ylläpitämiseksi sekä edelleen parantamiseksi. Automatisointiasteen nostamiseen ja tuottavuuden parantamiseen on olemassa hyvät edellytykset. Automatisoinnin käytön ja soveltamisen esteitä ei ole olemassa, mutta hidasteita ja käytön osarajoitteita kylläkin. 1.2 Tutkimushankkeen ja yritysten esittely MODUVA-projektin keskeisimpiä tavoitteita ovat alumiinisen venekonstruktion kehittäminen valmistusystävällisempään suuntaan sekä modulaarisen kiinnitintekniikan kehittäminen. Venerunkojen konstruktion kehittämisessä pyritään hyödyntämään DFMA:n (Design for Manufacture and Assembly) sekä modulaarisuuden periaatteita. Rungon konstruktiosta hahmotetaan modulaarisuuteen soveltuvia pääpiirteiltään yhteneviä osakokoonpanoja ja näiden osakokoonpanojen robotisoituun hitsaukseen kehitetään modulaarinen kiinnitinjärjestelmä. Kiinnittämisessä hyödynnetään mm. itsepaikoittuvien liitosten ominaispiirteitä.\n11 11 Tutkimushankkeessa siis robottihitsattavuus ja sen tehostaminen ovat tärkeässä roolissa. Tätä kautta myös osavalmistustarkkuus on hyvin merkittävä tutkimuskohde. Lisäksi myös alumiinin hitsauksessa esiintyvien muodonmuutosten hallinta ja ennakointi liittyy läheisesti robottihitsattavuuteen. Kuvassa 1 on esitetty tutkimushankkeeseen liittyvät asiat. Kuva 1. Tutkimushankkeeseen liittyvät asiat. MODUVA-projekti on Lappeenrannan teknillisen yliopiston, Tekesin sekä neljän yrityksen yhteinen tutkimushanke. Mukana olevia yrityksiä ovat Kewatec Aluboat Oy, Terhitec Oy, Promeco Group Oy sekä HT Engineering LTD.\n12 Kewatec Aluboat Oy Kewatec Aluboat Oy on Kokkolassa toimiva alumiiniveneiden valmistaja. Yritys valmistaa 7-20 metrisiä huvi- ja työvenekäyttöön soveltuvia alumiiniveneitä. Yritys aloitti toimintansa 1998 ja työllistää tällä hetkellä lähes 20 henkilöä sekä useampia eri alojen alihankintayrityksiä. Suurin osa tuotannosta menee vientiin erityisesti Ruotsiin, mutta yritys on myös aktiivinen Norjan markkinoilla. Viime aikoina myynti on kasvanut myös Suomessa Terhitec Oy Terhitec Oy:n tuotteisiin kuuluvat alumiinirunkoiset Silver Alufibre TM -veneet, ABSmuoviset Terhi-veneet sekä lasikuituiset Sea Star-veneet. Yhtiö työllistää n. 90 henkilöä Rymättylässä, Ähtärissä sekä Tukholmassa. Alumiinirunkoiset Silver Alufibre TM -veneet valmistetaan Ähtärissä. Silver-venemallistoon kuuluu yhteensä 19 eri huvivenemallia pituudeltaan 4,05-7,30 metriä Promeco Group Oy Promeco Group Oy on perustettu vuonna 2009, kun viisi mekaniikka- ja sähköalan järjestelmätoimittajaa yhdistyivät. Promeco Groupin liikevaihto on n. 55 miljoonaa euroa ja työntekijöitä yrityksessä on 320 henkilöä. Toimipisteitä yrityksellä on Alajärvellä, Kankaanpäässä, Hämeenkyrössä, Seinäjoella, Vaasassa ja Puolassa. Promeco Group Oy valmistaa alumiinituotteita mm. kiskokalustoon, meriliikenteeseen sekä energiateollisuuteen. Alihankintana yritys valmistaa alumiiniveneen runkoja HT Engineering LTD HT Engineering LTD:n toimipaikka on Haapamäellä. Yritys on erikoistunut alihankintapalveluihin. HT Engineering valmistaa korkealaatuisia alumiinirunkoisia HTECH työveneitä ammattikäyttöön. Veneiden valmistuksen lisäksi yritys tarjoaa suunnittelu-, konsultointi-, kuljetus-, huolto- ja koulutuspalveluita.\n13 Työn tavoitteet ja rajaus Työn tavoitteena on pohjustaa alumiiniveneen rungon suunnittelua modulaariseen suuntaan siten, että se olisi mahdollisimman pitkälle hitsattavissa robotin avulla. Työssä pyritään esittämään keinoja, joilla alumiiniveneen rungon modulaarisuutta ja tätä kautta robottihitsattavuutta voitaisiin tehostaa. Lähtökohtana työlle on valmistus- ja kokoonpanoystävällinen suunnittelu, eli DFMA, ja erityisesti alumiiniveneen rungon suunnittelu robottihitsauksen kannalta. Modulaarisuudella käsitetään tässä alumiiniveneen rungon jakamista sellaisiin osakokoonpanoihin (moduuleihin), jotka on mahdollista hitsata robotilla erikseen ja tämän jälkeen kasata yhteen robotti- tai käsinhitsauksella. Työ rajataan käsittelemään alumiinisten vapaa-ajan veneiden sekä työveneiden rungon modulaarista suunnittelua valmistustekniikan kannalta ja tarkemmin robotisoidun MIGhitsauksen kannalta. Työssä tarkastellaan siis alumiiniveneen rungon robottihitsauksen tehostamista erityisesti modularisuuden sekä valmistus- ja kokoonpanoystävällisen suunnittelun kautta. 1.4 Käytetyt tutkimusmenetelmät ja työn suoritus Työssä tutkittiin robottihitsauksen tehostamista modulaarisuuden avulla. Modulaarisuutta lähdettiin kehittämään veneen rungon rakenteeseen analysoimalla aluksi nykyisen rakenteen valmistusta ja valmistuksen ongelmakohtia. Uutta modulaarista konseptirakennetta mietittiin ja suunniteltiin 3D-mallinnusohjelmien avulla. Mallinnuksessa käytettiin Delmia V5-ohjelmistoon sisällytettyä Catia V5-suunnitteluympäristöä sekä SolidWorksohjelmistoa. Mallinnettua modulaarista konseptia testattiin simuloimalla hitsausta Delmia V5-ohjelmalla. Aluksi mallinnettiin veneen rungon hitsaukseen soveltuva robottihitsaussolu, jonka jälkeen mallinnettu modulaarinen venerunko tuotiin soluun ja luotiin hitsauspolttimelle hitsausohjelma. Simulaatiosta saatiin lopputuloksena hitsausaika, jota verrattiin nykyiseen. Lisäksi simulaation avulla pystyttiin tutkimaan hitsauspolttimen luoksepäästävyyttä.\n14 14 2 MODULAARISUUS JA MODULAARISEN SUUNNITTELUN PERIAATTEET Modulaarisuudelle ja moduulille on useita eri määritelmiä kirjallisuudessa ja monilla tutkijoilla on oma näkemyksensä modulaarisuuteen. Sana moduuli (englanniksi module ) on johdettu latinan kielen sanasta modulus, joka oli klassisen arkkitehtuurin mittayksikkö. Modulaarisuus alkoi kehittyä 1900-luvun alkupuolella, kun standardisointia ja toiminnallista ajattelua alettiin yhdistää. (Hellström 2005, 17.) Tuolloin modulaarisuutta tuotiin rakennusteollisuuteen siten, että jokainen moduuli oli toiminnallinen osa rakennuksessa. Esimerkiksi keittiö, olohuone tai makuuhuone voitiin tuoda omana osakokoonpanonaan rakennukseen. (Miller & Elgård 1998.) 2.1 Modulaarisuuden määrittely Monessa yhteydessä modulaarisuuden määrittelyn lähtökohtana on osakokoonpanon toiminnallisuus. Muun muassa Karl Ulrich ja Karin Tung määrittelee modulaarisuuden artikkelissaan Fundamentals of Product Modularity (julkaistu 1991) kahden ominaispiirteen avulla. Nämä ominaispiirteet ovat: yhteneväisyydet fyysisen ja toiminnallisen rakenteen suunnittelussa sekä eri osakokoonpanojen keskinäisten vuorovaikutusten minimoiminen. (Lai & Gerhenson 2008, 803.) Gunnar Erixonin näkemys modulaarisuudesta on hyvin samankaltainen Ulrichin ja Tungin kanssa. Hän lisää määritelmään, että modulointi on tuotteen jakamista rakennuspalikoiksi, eli moduuleiksi, joilla on määritellyt rajapinnat ja moduulien luontia ohjaa yhtiön määrittelemät strategiat. Erixon erottaa myös moduulin ja osakokoonpanon toisistaan määrittelemällä osakokoonpanon tulokseksi kokoonpanosuunnittelusta. Kun tuotteen kokoonpanoa ei voida suorittaa kerralla valmiiksi, joudutaan luomaan osakokoonpanoja. Moduuli puolestaan on tarkoin suunniteltu osakokoonpano, jonka rajapintojen suunnittelussa on kokoonpantavuus otettava huomioon, ja joka on edullista valmistaa ja kasata erillään loppukokoonpanosta. Osakokoonpano ei siis välttämättä ole moduuli, mutta moduuli on usein osakokoonpano. (Erixon 1998, 58.)\n15 15 Toiminnallisuus on myös Thomas Millerin ja Per Elgårdin määritelmässä modulaarisuudesta keskeisesti mukana. Teoksessaan Defining modules, modularity and modularization (julkaistu 1998) he määrittelevät moduulin tärkeäksi yksiköksi, joka itsessään on toiminnallinen osa tuotteessa. Lisäksi moduulilla on standardoidut liittymispinnat, jotka sallivat tuotteen kasaamisen eri yhdistelmin. Modulaarisuus puolestaan on systeemin ominaisuus, joka liittyy sen rakenteeseen ja toiminnallisuuteen. Modulaarinen rakenne koostuu toiminnallisista yksiköistä, eli moduuleista, joilla on standardoidut liittymispinnat. Tuotteen moduulin vaihtaminen toiseen muodostaa uuden tuotevariaation. (Miller & Elgård 1998.) Edellisten määritelmien lisäksi voidaan modulaarisuus käsittää laajemmin pelkän toiminnallisen modulaarisuuden lisäksi tuotteen koko elinkaaren ajan huomioon ottavana modulaarisuutena. Tällöin tuote jaetaan osakokoonpanoihin sen elinkaaren aikaisten prosessien perusteella. (Lai & Gerhenson 2008, 803.) Näitä elinkaaren aikaisia prosesseja ovat muun muassa suunnittelu, valmistus, kokoonpano, testaus, kuljetus, jakelu, käyttö, kunnossapito, uudelleen käyttö, uudelleen valmistus, kierrätys sekä hävittäminen. Ideaalitilanteessa suunniteltu moduuli täyttää kaikkien elinkaaren aikaisten vaiheiden vaatimukset, mutta todellisuudessa tuotteen elinkaaren eri vaiheet vaativat moduuleilta erilaisia ominaisuuksia. Näin joudutaan tekemään kompromisseja moduulien luomisessa, jotta saavutetaan paras mahdollinen moduulijaottelu tuotteelle. (Gu & Sosale 1999, 388.) Laajalti modulaarisuus voidaan käsittää järjestelmänä, jonka avulla monimutkaisia tuotteita ja prosesseja voidaan hallita tehokkaasti. Modulaarisuudella tuotteet voidaan jakaa itsenäisiin osiin, joiden suunnittelu ja valmistus voidaan toteuttaa toisistaan erillään, mutta jotka toimivat silti yhdistettynä kokonaisuutena. Modulaarisuus on hyödyllistä vain, mikäli modulointi on suoritettu loppuun tarkasti ja yksiselitteisesti. (Baldwin & Clark 1997, 86.) 2.2 Tuotteen modulaarisuus Tuotteen modulaarisuus voidaan siis ymmärtää laajana käsitteenä, joka kuvaa tuotteen tai tuoteperheen ominaisuutta muodostaa erilaisia variaatioita. Modulaarisuuden avulla voidaan hallita laajoja kokonaisuuksia helpommin. Tuotteen modulaarisuus voi olla myös kei-\n16 16 no saavuttaa erilaisia päämääriä tuotekehityksessä sen eri elinkaaren vaiheiden aikana. Havainnollistava esimerkki tuotteen modulaarisuudesta on esitetty kuvassa 2, jossa auton kokoonpanoa on pyritty yksinkertaistamaan jakamalla auton eri osat omiksi pienemmiksi osakokoonpanoiksi. Kuva 2. Modulaarisen auton kokoonpano. (Erixon 1998, 129.) Kuvan esimerkissä omiksi moduuleikseen autosta on jaoteltu useita itsenäisiä pienempiä osakokoonpanoja ja auton runko toimii ns. alustana, johon muut moduulit ja osat kiinnitetään. Tällaisen tuotteen modulaarisuuden avulla pystytään muun muassa jakamaan työtehtäviä useaan eri pisteeseen ja jopa tiettyjen moduulien valmistaminen voidaan ulkoistaa kokonaan alihankkijoille. Moduulit voidaan kasata etukäteen tai rinnakkain yhtä aikaa ja näin lopputuotteen kokoonpano voidaan suorittaa lyhyemmässä ajassa, jolloin toimitusajat saadaan lyhyemmiksi. Myös erilaisia tuotevariaatioita saadaan helposti liittämällä tuotteeseen eri moduuleja, jotka on suunniteltu sopimaan samoihin rajapintoihin. (Erixon 1998, )\n17 17 Edellisen esimerkin moduulirakenne on tyypiltään väylämodulaarinen, eli siinä yksi moduuli toimii alustana, johon muut osat kiinnitetään. Muita moduulirakennetyyppejä ovat komponenttien jakomodulaarisuus, komponenttien vaihtomodulaarisuus, parametrinen modulaarisuus, yhdistelmämodulaarisuus sekä lohkomodulaarisuus. Komponenttien jakomodulaarisuudessa voidaan samaa moduulia käyttää useammassa eri tuotteessa tai samassa tuotteessa useammassa eri kohdassa. Komponenttien vaihtomodulaarisuudessa tuotteen tietty moduuli voidaan vaihtaa toiseen, jolloin saadaan uusi tuotevariaatio. Parametrisessa modulaarisuudessa standardikomponentteja tai eri moduuleja voidaan liittää yhteen parametrisesti muunneltavan komponentin/moduulin kanssa. Lohkomodulaarisuus puolestaan tarkoittaa sitä, että tuotevariantteja voidaan muodostaa melko vapaasti moduuleista standardoitujen rajapintojen avulla. (Österholm & Tuokko 2001, ) Kuvassa 3 on havainnollistettu eri moduulirakennetyyppejä. Kuva 3. Moduulirakennetyypit. (Österholm & Tuokko 2001, 11.) Tuotteen modulaarisuuden kehittämisen tavoitteena on usein luoda tuotemalli, joka toimii perustana useille eri tuotevariaatioille. Yleisesti myös oletetaan, että tuotteen modulaarisuuden kehittäminen antaa hyvät edellytykset saavuttaa hyvä tuoterakenne. Monet eri tuo-\n18 18 tesuunnittelumenetelmät, -menettelyt ja -työkalut kannattavat tuotteen modulaarisuutta osana tuotekehitystä. Esimerkiksi erilaisissa tuotteen valmistusystävällisyyteen tähtäävissä suunnittelumenetelmissä neuvotaan kehittämään tuote modulaariseksi. (Erixon 1998, 51.) 2.3 Modulointiin johtavat tekijät Moduloinnin avulla pyritään hyödyntämään olemassa olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti, kun useita toisiinsa liittyviä tehtäviä tai ongelmia joudutaan ratkaisemaan tai valmistetaan useita samankaltaisia tuotteita. Tuotteiden moduloinnilla voidaan saavuttaa useita käytännön etuja, mutta periaatteessa aina löytyy kolme perustekijää, jotka johtavat modulaarisuuteen. Näitä perustekijöitä ovat valinnanvaran lisääminen, samankaltaisuuksien hyödyntäminen sekä monimuotoisuuden vähentäminen. Valinnanvaran lisäämisellä eri moduulivariaatioiden avulla pystytään tarjoamaan tuotteita, jotka sopivat paremmin asiakkaan tarpeisiin. Samankaltaisuuksien hyödyntämisellä vältetään turhaa suunnittelua, kun koko tuotetta ei tarvitse suunnitella aina alusta alkaen uudelleen ja saman tuoteperheen tuotteisiin voidaan käyttää aikaisempaa suunnittelutyötä hyväksi. Monimuotoisuuden vähentämisellä tuote voidaan jakaa itsenäisiin osiin ja näin jakaa tehtäviä helpommin, jolloin myös usean moduulin yhdenaikainen valmistaminen on mahdollista. (Miller & Elgård 1998.) Modulaarisuuden hyödyt Moduloinnin avulla voidaan standardisoinnin sekä räätälöinnin välille löytää tasapaino ja näin molempien etuja pystytään hyödyntämään. Perinteisesti yritykset ovat valinneet strategiansa joko massatuotannon (standardointi) tai asiakkaalle räätälöityjen tuotteiden väliltä. (Miller & Elgård 1998.) Modulaarisen tuoterakenteen avulla voidaan vakioiduilla moduuleilla ja niiden eri variaatioilla luoda asiakkaan tarpeisiin räätälöity tuote. Toisaalta vakioitujen moduulien valmistuksessa päästään paremmin massatuotannon etuihin. (Ahoniemi et al. 2007, ) Monimuotoisuuden vähentäminen ja suurien tuotteiden jakaminen osakokoonpanoihin helpottaa tuotteen käsittelyä ja valmistusta. Valmistus voidaan jakaa useaan työpisteeseen ja\n19 19 näin myös mahdollisesti esiintyvät ongelmat voidaan ratkaista yksittäisesti moduulitasolla. Suurten tuotteiden, kuten esimerkiksi rakennusten ja laivojen, rakenteiden jakaminen osakokoonpanoihin helpottaa tuotteen käsittelyä sekä suunnittelua. (Miller & Elgård 1998.) Valmistuksen ja kokoonpanon kannalta tärkeimpiä modulaarisuuden etuja on lueteltu seuraavassa (Aarnio 2003, ): Yhtäaikainen osakokoonpanojen valmistus on mahdollista kullekin osakokoonpanolle sopivalla valmistustekniikalla. Toimitusaika lyhenee yhtäaikaisen valmistuksen ansiosta. Massatuotanto mahdollistuu erillisille osakokoonpanoille standardoinnin seurauksena. Kokoonpanoaika lyhenee rajoitettujen moduulimäärien sekä selkeiden ja määritettyjen rajapintojen seurauksena. Erillisten osakokoonpanojen testaaminen on mahdollista erikseen. Osakokoonpanot on mahdollista valmistaa parhaiten soveltuvassa paikassa ja kuljettaa kokoonpanopaikalle. Tuotteen laatuun modulaarisuus voi tuoda parannusta, sillä yksittäisiä esivalmistettuja osakokoonpanoja voidaan testata erikseen. Näin mahdolliset ongelmat ja laatupoikkeamat voidaan löytää hyvissä ajoin ennen kokoonpanoa. Lisäksi mahdolliset virheet voidaan paikallistaa tiettyyn moduuliin ja eristää helpommin lopullisesta tuotteesta. (Hellström 2005, 32.) Tuotteiston moduloinnilla saavutettavista eduista asiakkaan kannalta tärkeimpiä ovat lyhyemmät toimitusajat sekä tuotteiden helpompi huolto ja kunnossapito. Lisäksi varaosien saanti on yleensä helpompaa modulaarisiin tuotteisiin ja mahdolliset tuotteen päivitykset sekä erilaiset käyttötarkoituksen laajennukset ovat mahdollisia pienemmillä panostuksilla. (Pahl et al. 2007, 509.)\n20 Modulaarisuuden rajoitukset Modulaarisuus ei välttämättä tuo pelkkää hyvää yritykselle, vaan sen seurauksena joudutaan mahdollisesti tekemään joitakin kompromisseja. Haittavaikutuksia sekä rajoituksia ilmenee varsinkin huolimattomasti suoritetun moduloinnin seurauksena. Tuotteen suunnittelussa moduulien ja modulaarisuuden suunnittelu määrittelee pitkälti tuotteen teknisiä ominaisuuksia sekä kokonaismuotoa. Lisäksi koko tuotteen uudelleen suunnittelu voidaan tehdä vain pitkällä aikavälillä, sillä koko modulaarisen tuotteen suunnittelun kustannukset ovat korkeat (Hellström 2005, 33-34). Vaikka tuotteiden moduloinnilla voidaan lisätä asiakaskohtaista räätälöintiä, ei modulaarisilla tuotteilla pystytä kuitenkaan täysin tyydyttämään kaikkia asiakkaan tarpeita. Varioitavuus rajoittuu käytännössä vain ennalta määriteltyjen moduulien eri yhdistelmiin. (Blecker et al. 2005, 170.) Erityiset asiakkaan toiveet ovat vaikeammin toteutettavissa, mutta toisaalta modulaarinen tuote vaatii lisäsuunnittelua ainoastaan ennakoimattomien tuotetilausten toimittamisessa (Pahl et al. 2007, ). Liiallinen modulointi voi aiheuttaa ongelmia tuotteen kehittämisessä sekä päivitettävyydessä, koska osien ja osakokoonpanojen väliset rajapinnat on ennalta määritetty. Lisäksi tuotteen sisään rakennetulla modulaarisuudella voi olla negatiivisia vaikutuksia muihin tärkeisiin tuotteen ominaisuuksiin. (Blecker et al. 2005, ) Modulaarinen tuoterakenne tekee tuotteen kehityksestä helpommin ennustettavaa ja monesti yritykset vievät modulaarisuutta niin pitkälle, että mahdollisuudet mullistaviin keksintöihin ja innovaatioihin tuotekehityksessä vähenevät. Lisäksi modulaarisuuden tuoma kehityksen ennustettavuus kasvattaa riskiä, että kilpailijat tuovat markkinoille samankaltaisia tuotteita. (Fleming & Sorenson 2001, 21.) Modulaarisen tuotteen suunnittelussa usein ylimääräiset kulut lisääntyvät. Moduulien suunnittelu joudutaan tekemään tarkemmin ja yksittäisten osakokoonpanojen testaaminen on vaikeampaa kuin kokonaisen tuotteen. Myös sopivien komponenttien etsiminen ja osako-\n21 21 koonpanojen muodostaminen vie enemmän aikaa. Toisaalta tehokas ja hyvin suunniteltu modulaarinen tuoterakenne ei sisällä näitä ongelmia. (Blecker et al. 2005, 170.) Tuotteen paino ja tilavuus ovat yleensä jonkin verran suurempia modulaarisilla tuotteilla kuin mitä ne olisivat täysin räätälöidyllä ja asiakkaalle suunnitellulla tuotteella. Lisäksi tietyt laadulliset seikat voivat olla heikompia. (Pahl et al. 2007, 509.) 2.4 Modulaarisen tuotteen suunnittelu ja suunnitteluperiaatteet Modulaarisen tuotteen suunnitteluun on kehitetty useita eri menetelmiä ja näistä ehkä tunnetuimpia ovat MFD- (Modular Function Deployment) sekä DSM-menetelmät (Design Structure Matrix). DSM-menetelmän kehitteli alun perin Donald Steward 1980-luvun alussa. Kuitenkin vasta 1990-luvulla menetelmä sai enemmän huomiota Steven Eppingerin työn johdolla. DSM-menetelmä ei ota suoraan kantaa siihen, millainen modulaarisen rakenteen tulisi olla, vaan menetelmä toimii enemmänkin työkaluna muodostettaessa modulaarisia tuoterakenteita. Sillä voidaan siis määrittää, mitkä osat ja elementit ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja näin muodostaisivat yhdessä laajemman moduulin. (Aarnio 2003, 44; Hellström 2005, 38.) MFD-menetelmä on systemaattinen tuotekehitysmenetelmä modulaaristen tuotteiden ja tuoteperheiden kehittämiseen. Menetelmän esitteli Gunnar Erixon 1990-luvun lopulla. Varsinkin Pohjoismaissa se on tullut tunnetuksi ja sitä on sovellettu onnistuneesti useissa teollisuuden tuotekehitysprojekteissa. Menetelmän tarkoituksena on etsiä tuotteelle optimaalinen modulaarinen tuoterakenne ottaen huomioon yrityskohtaiset tarpeet. MFD-menetelmä keskittyy muun muassa valmistettavuuden ja kokoonpantavuuden huomioimiseen, kun taas DSM-menetelmä ei ota näihin kantaa. (Ericsson & Erixon 1999, 29; Aarnio 2003, ) Näin MFD-menetelmä soveltuu hyvin myös tässä työssä tarkasteltavaan modulointiin robottihitsattavuuden kehittämiseksi.\n22 Modular Function Deployment MFD-menetelmä koostuu viidestä päävaiheesta seuraavasti (Österholm & Tuokko 2001, 18-37): 1) Asiakastarpeiden selvittäminen 2) Teknisten ratkaisujen valinta 3) Modulaaristen konseptien muodostaminen 4) Modulaaristen konseptien arviointi 5) Moduulikohtainen suunnittelu MFD-menetelmän jokaiseen päävaiheeseen kuuluu useampia työvaiheita ja monesti työvaiheet vaihtelevat aina projektikohtaisesti (Österholm & Tuokko 2001, 18). Vaikka menetelmä on selkeästi esitetty vaiheittain, voi tapauskohtaisesti suunnittelu alkaa tietystä vaiheesta päättyen tiettyyn vaiheeseen eikä vaiheiden järjestelmällinen läpikäynti ole aina tarpeen. Tyydyttävän lopputuloksen saavuttamiseksi useat iterointikerrat voivat olla tarpeen. Menetelmän soveltaminen on siis monesti mietittävä tapauskohtaisesti. (Ericsson & Erixon 1999, 31.) Ensimmäisessä päävaiheessa selvitetään markkinoiden segmentointi sekä asiakastarpeet. Asiakastarpeet pyritään muuttamaan suunnitteluvaatimuksiksi käyttäen QFD-analyysia (Quality Function Deployment) apuna. QFD-analyysissä muodostetaan matriisi asiakastarpeista sekä tuoteominaisuuksista ja näiden välinen suhde arvioidaan painotetusti. (Österholm & Tuokko 2001, ) Kuvassa 4 on esitetty esimerkki QFD-matriisista.\n23 23 Kuva 4. QFD-matriisi, jossa pystyakselilla asiakastarpeet ja vaaka-akselilla suunnitteluvaatimukset. (Österholm & Tuokko 2001, 21.) QFD-analyysi keskittyy pelkästään asiakastarpeisiin, joten myös teknisempi näkökulma on otettava huomioon. Toisessa päävaiheessa tuotetta tarkastellaan enemmän toiminnallisuuden pohjalta ja näin pyritään selvittämään parhaat tekniset ratkaisut jokaiselle toiminnolle. Jokaisen osan merkitys ja toiminnallinen tarkoitus voidaan käydä läpi, jotta kaikkien osien tarkoitus ja osuus kokonaisuuteen saadaan selvitettyä koko suunnitteluryhmälle. Lopputuloksena tästä vaiheesta saadaan toimintorakenne ja jokaiselle toiminnolle soveltuvin tekninen ratkaisu. (Ericsson & Erixon 1999, ) Kolmannessa päävaiheessa teknisiä ratkaisuja analysoidaan modulaarisuutta ohjaavien tekijöiden suhteen. Teknisistä ratkaisuista ja modulaarisuutta ohjaavista tekijöistä muodostetaan MIM-matriisi (Module Indication Matrix), eli moduulin osoitusmatriisi, jolla pyritään selvittämään järkevimmät moduuliratkaisut suhteessa tuotteen elinkaaren aikaisiin yrityksen toimintoihin. Kuvassa 5 on esitetty esimerkki MIM-matriisista. Tuotteen modulaarisuutta ohjaavat tekijät voidaan jakaa koko tuotteen elinkaaren ajalle yrityksen toimintojen mukaan. (Ericsson & Erixon 1999, ) Nämä yrityksen toiminnot sekä modulaarisuutta ohjaavat tekijät on esitetty taulukossa 1.\n24 24 Kuva 5. MIM-matriisi. (Ericsson & Erixon 1999, 36.) Taulukko 1. Tuotteen modulaarisuutta ohjaavat tekijät. (Österholm & Tuokko 2001, 14.) Yrityksen toiminto Modulaarisuutta ohjaava tekijä Suunnittelu ja tuotekehitys Tuoteominaisuuksien siirto seuraavaan tuotesukupolveen Tekninen kehitys Tuotteeseen suunnitellut muutokset Varioituvuus Tekninen variointi Ulkonäöllinen variointi Valmistus Yhteinen yksikkö Tuotantoprosessi/organisaatio Laatu Erillinen testaus Alihankinta Soveltuva toimittaja saatavilla Myynnin jälkeinen palvelu Huolto/kunnossapito Parannus/päivitys Kierrätys Neljännessä päävaiheessa muodostettuja modulaarisia konsepteja arvioidaan. Esimerkiksi vaihtoehtoisten modulaarisien konseptien vaikutusta tuotekehitykseen ja tuotantoon arvioidaan sekä verrataan muodostettuja modulaarisia konsepteja alkuperäiseen ratkaisuun. Myös\n25 25 moduulien välisiä rajapintoja arvioidaan ja kehitetään tässä vaiheessa. Näillä rajapinnoilla on ratkaiseva vaikutus lopputuotteeseen ja erityisesti tuotteiden joustavuuteen sekä moduulien jatkokehitykseen. (Österholm & Tuokko 2001, ) Viimeisessä päävaiheessa siirrytään moduulikohtaiseen suunnitteluun. Moduuleja pyritään parantamaan esimerkiksi DFMA-tekniikoita apuna käyttäen. Kolmannessa vaiheessa käytetyt modulaarisuutta ohjaavat tekijät on otettava tässäkin vaiheessa huomioon. Esimerkiksi huoltoa tai kunnossapitoa varten muodostettu moduuli tulee suunnitella siten, että se on helposti irrotettavissa tuotteesta ja myös helposti purettavissa. (Österholm & Tuokko 2001, ) Samoin tiettyä tuotantoprosessia varten suunniteltu moduuli tulee suunnitella mahdollisimman hyvin vastamaan tuotantoprosessin vaatimuksia. Esimerkiksi robotisoitua hitsausta varten suunniteltu moduuli on oltava robotin ulottuvuuteen nähden sopivan kokoinen ja lisäksi mm. luoksepäästävyys- sekä railomuotovaatimukset tulee olla robottihitsaukselle mahdollisimman hyvin soveltuvat. Viidennen vaiheen yksi tärkeä päämäärä on tuotteen tai koko tuoteperheen osamäärän vähentäminen, koska osamäärä on yleensä merkittävä kustannusten kannalta. Esimerkiksi materiaali-, työvoima- ja työstökustannukset sekä monet muut näkymättömämmät kustannukset riippuvat hyvin kiinteästi tuotteen tai tuotteiston osien määrästä. (Ericsson & Erixon 1999, 41.) Osien määrän vähentämisessä on otettava huomioon koko tuote tai tuotevalikoima. Jos pelkästään yksittäisen moduulin osien määrä pyritään saamaan mahdollisimman pieneksi, ei koko tuotteiston osien määrä välttämättä laske. Toisaalta yksittäisen moduulin osien määrä voi lisääntyä, mutta samalla koko tuotteiston osien määrää voidaan saada vähennettyä modulaarisen rakenteen avulla. (Österholm & Tuokko 2001, 38.) 2.5 Hitsauksen modulointimahdollisuudet Hitsauksen modulointimahdollisuudet ovat pääasiassa samanlaiset kuin muillakin liittämismenetelmillä. Periaatteet ja vaatimukset ovat käytännössä samat kuin esim. ruuveilla kasattavassa tuotteessa. Modulaarisuus voidaan hitsauksessa käsittää myös laajemmin siten, että moduuli voi muodostua esimerkiksi hitsien muodoista ja mitoituksesta, kiinnityksestä\n26 26 hitsauskiinnittimeen, standardoidusta mittalukusarjasta tai työmenetelmistä. Näin myös moduloinnilla saavutettavissa olevat hyödyt ovat moninaisemmat kuin muilla liittämistavoilla kasattavilla tuotteilla. (Similä 1992, 4.) Modulaarisuus robottihitsauksen kannalta Tuotteiden valmistettavuus on enenevissä määrin huomion kohteena. Erityisesti käytettäessä robotteja valmistettavuusvaatimukset korostuvat. Suomessa pienet sarjakoot rajoittavat hitsausautomaation käyttöä ja varsinkin asetusajat nousevat suuriksi pienen sarjakoon myötä. Tuotteiden kehittäminen robottihitsauksen kannalta valmistusystävällisemmiksi on keskeisessä roolissa tulevaisuudessa. (Similä 1992, 4.) Hitsauksen robotisointi voidaan suorittaa rahalla siten, että rakennetaan tarpeeksi suuri robottisolu, rataa robotin alle sekä lisätään silloitustyöpisteitä, jotta hitsaajat ennättävät silloittaa tuotteita robotin vaatimaa suurta kuormitusta varten. Vaihtoehtoisesti tuotteisto voidaan moduloida. Kun koko tuotetta ei tarvitse silloittaa kerralla, vaan silloitetaan pienempiä moduloituja osakokoonpanoja, voidaan näin tuotteiden moduloinnilla hitsausrobotille tuleva kuorma virtauttaa ilman suuria silloitettujen osien välivarastoja, (Similä 1992, 4-5.) Tuotteiden valmistuksessa pienten sarjakokojen myötä joudutaan usein tuotteet hitsaamaan käsin, sillä hitsauksen automatisointi ja robotisointi vaativat suurta sarjakokoa, jotta investoinnit kallisiin automatisointilaitteisiin olisivat kannattavia. Pientenkin sarjojen kohdalla voidaan hitsauksessa siirtyä paremmin robotisoituun tuotantoon moduloinnin myötä, kun modulaarisuus lisää samankaltaisuuksia ja standardiosien määrää. Näin robotilla hitsattavien osakokoonpanojen sarjakokoa saadaan kasvatettua ja investoinnit robottiin jakautuvat tasaisemmin, jolloin robotin kustannuksen vaikutukset yksittäiseen tuotteeseen jäävät pienemmiksi. (Lempiäinen & Savolainen 2003, 84.) Luoksepäästävyys on yksi tärkeä huomioon otettava kohta hitsauksen robotisoinnissa. Varsinkin kotelomaisten kappaleiden luoksepäästävyydessä esiintyy vaikeuksia sisäpuolisten hitsien hitsaamisessa. Tällöin ei välttämättä ole järkevää hitsata kaikkia hitsejä yhdellä\n27 27 kiinnityksellä. Rakenne voidaan jakaa osakokoonpanoihin, jolloin luoksepäästävyys paranee ja myös sisäpuoliset hitsit ovat hitsattavissa robotilla. Tosin rakenteesta ja hitsaustyökierrosta voi tällöin tulla jonkin verran monimutkaisempi. (Lempiäinen & Savolainen 2003, 91.) Vaikka robottihitsausta ei välittömästi oltaisi ottamassakaan käyttöön, on tuotteiston modulointi yleensä kannattavaa. Modulointi ei hitsaustyössä ole sidottu pelkästään korkeaan teknologiaan, vaan myös alemmilla teknologiatasoilla moduloinnista on hyötyä. Kun rakenteiden yhdenmukaistaminen on kertaalleen suoritettu, on tuotteisto helpompi siirtää tulevaisuudessa hitsattavaksi robotilla. Helposti robotilla hitsattava tuote on myös helppo hitsata käsin. (Similä 1992, 5.) Liitosmuotojen, mittojen ja osien geometrioiden modulointi Modulointia ja modulaarisuuden periaatteita ei tule soveltaa ainoastaan valmistettavien tuotteiden rakenteellisiin osiin. Hitsauksen ja erityisesti robotisoidun hitsauksen kannalta olisi edullista ulottaa modulointi ja standardointi myös hitsin liitosmuotoihin, railogeometrioihin, levynpaksuuksiin, a-mittoihin, hitsausparametreihin sekä hitsausaliohjelmiin. Näin saadaan vähennettyä parametrikokeiden määrää sekä erilaisten hitsauskiinnittimien tarvetta ja myös robotin parametritaulukoiden lukumäärä on helpommin hallittavissa. (Lempiäinen & Savolainen 2003, ) Hitsausrobotin luoksepäästävyys on helpommin tarkasteltavissa ja ennakoitavissa, kun osakokoonpanoja, levynpaksuuksia sekä railogeometrioita standardoidaan. Myös robotin ohjelmointiaika lyhenee a-mittojen, hitsausparametrien sekä hitsausaliohjelmien moduloinnilla ja standardoinnilla. Koska osakoonpanot ovat moduloinnin seurauksena samankaltaisia, eri osakokoonpanojen valmistukseen on järkevää luoda omia valmistussoluja. Esimerkiksi tietyille moduuleille kannattaa luoda oma robottihitsaussolu, koska moduloinnin seurauksena samankaltaisten osakokoonpanojen sekä yhtenevien hitsien ja railogeometrioiden määrä on suuri verrattuna perinteiseen osa osalta kokoonpantavaan tuotteeseen. (Lempiäinen & Savolainen 2003, )\n28 28 3 ROBOTTIHITSAUS JA SEN TEHOKKUUS Robottihitsauksessa yleisin käytetty robottityyppi on kiertyvänivelinen robotti. Tärkeimpiä robotin ominaisuuksia hitsauksen kannalta ovat ratatarkkuus, toistotarkkuus sekä nopeus. Lisäksi on huomioitava, että robotin kuormankantokyky riittää liikuttelemaan hitsauspoltinta ja hitsauskaapeleita sekä muita mahdollisia lisävarusteita. (Hiltunen & Naams 2000, 20; Cary & Helzer 2005, 315.) Ratatarkkuus tarkoittaa nimellisen liikeradan ja saavutettujen liikeratojen keskiarvojen suurinta eroa liikkeelle kohtisuorissa suunnissa. Toistotarkkuus puolestaan ilmaisee robotilla saavutettujen keskimääräisten asemien eron nimellisestä asemasta, kun liikettä toistetaan nimelliseen kohdeasemaan. (Kuivanen 1999, ) Hitsaussovelluksissa robotin ratatarkkuus on huomattavasti merkityksellisempi kuin toistotarkkuus, koska toistotarkkuudessa saavutetaan nykyisin riittävä taso. Ratatarkkuuden määrää ratkaisevasti käytetty robottiohjain ja erityisesti sen laskentateho. (Hiltunen & Naams 2000, 20.) Robotin nopeus on oltava soveltuva valittuun hitsausmenetelmään. Pienin mahdollinen nopeus tulee soveltua siis hitsausnopeuteen ja suurinta nopeutta tarvitaan hitsauspolttimen siirtymisiin silloin, kun ei hitsata. (Cary & Helzer 2005, 315.) Robottien ominaisuuksien arvoja on esitetty taulukossa 2. Taulukko 2. Robottien ominaisuuksien arvoja. (Pires et al. 2006, 23.) Ominaisuus Arvo Toistotarkkuus > 0,03 mm (0,1 mm on yleinen) Nopeus < 5 m/s Kiihtyvyys < 25 m/s 2 Kuormankantokyky kg Paino/kuormankantokyky Robotin ulottuvuus Robottien ulottuvuus vaihtelee riippuen käytettävän robotin mitoista. Tavanomaisilla nivelvarsiroboteilla on kuusi liikkuvaa akselia, joten robotin käsivarressa olevan hitsauspoltti-\n29 29 men saa mihin tahansa pisteeseen ja poltin voi olla missä asennossa tahansa robotin työalueella. Tyypillisen hitsausrobotin työalue ulottuu n. 2 metriin. Robotin ulottuvuutta voidaan parantaa paitsi lisäämällä robotin geometrisia mittoja myös asentamalla se lineaariradalle. (Pashkevich 2009, 1036.) Kuvassa 6 on esitetty tyypillisen nivelvarsirobotin työalue sivusta katsottuna. Kuva 6. Tyypillisen nivelvarsirobotin työalue sivusta päin kuvattuna. (Kuivanen 1999, 14.) Erilaisilla kappaleenkäsittelylaitteilla voidaan edelleen parantaa robotin ulottuvuutta ja luoksepäästävyyttä. Hitsauksessa polttimen tulee olla tietyssä asennossa hitsattavaan railoon nähden, jolloin hitsausrobotin käsivarrelta ja ranteelta vaaditaan erilaisia asentoja. Tämä rajoittaa robotin työaluetta varsinkin, jos hitsattava kappale on kiinnitetty kiinteään hitsauskiinnittimeen. Erilaisilla pyörityspöydillä ja käännettävillä kiinnitystasoilla mahdollistetaan parempi robotin ulottuvuus sekä luoksepäästävyys ja näin railot pystytään hitsaamaan optimaalisessa asennossa. Robottihitsaukseen soveltuvilta kappaleenkäsittelylaitteilta\n30 30 vaaditaan parempaa tarkkuutta kuin käsinhitsauksessa. Lisäksi käsittelylaitteen tulisi olla ohjattavissa robottiohjaimella, jolloin robottia ja käsittelylaitetta voidaan yhdessä hyödyntää parhaiten. (Cary & Helzer 2005, ) 3.2 Robottihitsauksen edellytykset Robotisoidun hitsauksen laatuun vaikuttavat tekijät määräytyvät pääasiassa hitsausta edeltävissä työvaiheissa, koska hitsauksen robotisoinnin seurauksena itse hitsauksen laatu saadaan vakioitua. Näin robottihitsaus asettaa tiettyjä vaatimuksia hitsausta edeltäviin työvaiheisiin, joita ovat esimerkiksi materiaalin puhtaus, varastointi, esikäsittely, osien ja railojen valmistustarkkuudet sekä esikasaus. Vaatimukset ovat pääsääntöisesti samoja kuin käsinhitsauksessa, mutta robottihitsauksessa voi pienetkin poikkeamat aiheuttaa suuria ongelmia, joten vaatimukset ovat näin tarkempia ja niiden valvontaan tulisi kiinnittää huomiota. (Veikkolainen 1998, 26.) Materiaalien puhtaus Materiaalin pinnalla olevat epäpuhtaudet, kuten lika ja etenkin alumiinilla esiintyvä oksidikalvo, vaikeuttavat valokaaren sytytystä sekä aiheuttavat häiriöitä hitsauksen aloituksessa. Kaaren sytytyksessä tapahtuvat häiriöt aiheuttavat suurimman osan robottien toimintahäiriöistä, joten pintojen puhtauteen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Railonhaku on myös toiminto, joka saattaa häiriintyä epäpuhtauksien takia. Robottiohjaimelle voi välittyä väärää tietoa, kun sähköiseen kontaktiin perustuva railonhaku ei epäpuhtauksien takia tunnista levyn pintaa. (Veikkolainen 1998, 27.) Robottihitsaukseen soveltuvat railomuodot Onnistuneen robottihitsauksen perusedellytyksenä on riittävä railon valmistustarkkuus. Railogeometrioiden ja -tilavuuksien eroavaisuudet ovat merkittävämpiä robottihitsauksen kannalta kuin esimerkiksi railon sijaintivirheet. (Veikkolainen 1998, 27.) Robottihitsaukselle edullisimmat liitokset ovat piena- ja päällekkäisliitokset. Näiden liitosmuotojen toleranssi-\n31 31 vaatimukset voivat olla jopa viisi kertaa väljemmät kuin päittäisliitoksella. (Ahola 1988, ) Kuvassa 7 on esitetty railon toleranssivaatimukset päittäis- ja pienaliitoksille robottihitsauksessa 2-10 mm levynpaksuusalueella. Kuva 7. Railon toleranssivaatimukset robottihitsauksessa päittäis- ja pienaliitoksille. (Ahola 1988, 27.) Liitosmuodoista nurkka- ja päittäisliitokset voivat olla hankalia robottihitsauksen kannalta ja niitä tulisi välttää, sillä niiden toleranssivaatimukset ovat tiukemmat muihin liitosmuotoihin nähden. Lisäksi nurkkaliitoksen läpipalamisriski on suuri. Nurkkaliitosten muuttaminen T-liitoksiksi tai päittäisliitosten muuttaminen piena- tai päällekkäisliitoksiksi on yleensä kannattavaa, koska tällöin osien sovittaminen on helpompaa eikä railo vaadi yhtä suurta tarkkuutta. (Ahola 1988, 13-28; Hietikko 2007, 48.) Jos päittäisliitoksia kuitenkin käytetään, tulisi huomioida eri railomuotojen vaatimat toleranssit ja näin esimerkiksi V-railoja tulisi suosia I-railojen sijasta (Veikkolainen 1998, 27) Osanvalmistustarkkuus Hitsattavat osat kiinnitetään yleensä epäsuorasti, eli kiinnitys tapahtuu muista kuin railopinnoista. Näin osan mittojen tulee olla niin tarkat, että paikoitus onnistuu vaaditulla tark-\n32 32 kuudella ilman suoraan railosta tapahtuvaa kohdistamista. (Ahola 1988, 28.) Alumiinin robotisoidussa MIG-hitsauksessa tyypillisillä liitosmuodoilla ilmaraon tulee olla alle 1 mm, jotta saavutetaan hyväksyttävä hitsi. Paikoitustarkkuus ja tätä kautta osanvalmistustarkkuus ovat merkittävässä roolissa, kun alumiinin hitsausta robotisoidaan. (Hiltunen 2010b.) Hitsattavat tuotteet valmistetaan usein levyosista, jotka puolestaan valmistetaan leikkaamalla. Näin osanvalmistustarkkuuteen suurin vaikutus voidaan katsoa olevan valittavalla leikkausmenetelmällä. Perinteisesti alumiinista valmistettuja levyosia on leikattu plasmaleikkauksella ja muita soveltuvia menetelmiä ovat laserleikkaus sekä vesisuihkuleikkaus (Raakaainekäsikirja 2002, 205). Taulukossa 3 on esitetty plasma- ja laserleikkausmenetelmien tarkkuuksia sekä leikkausuran leveyksiä. Taulukko 3. Plasma- ja laserleikkausmenetelmien tarkkuuksia sekä leikkausuran leveyksiä. (Mattila & Lakso 1997, 29) Tavallinen plasmaleikkaus Hienosuihkuplasmaleikkaus Laserleikkaus Tarkkuus 0,8 mm 0,3 mm 0,08 mm Leikkausuran leveys 2 mm 1 mm 0,15 0,5 mm Plasmaleikkauslaitteistolla on laserleikkauslaitteisiin verrattuna pienet pääoma- ja käyttökustannukset. Tavanomaisella plasmaleikkauksella leikkaustulos jää heikoksi, sillä leikkauspinnat ovat vinot sekä pintojen yläsärmään muodostuu pyöristys. Leikkauspintoihin tulee myös syviä uurteita sekä jäysteen muodostuminen on voimakasta. Plasmaleikkauksesta on kehitetty hienosädeplasma-menetelmä. jossa plasmasuihkun tarkemmalla hallinnalla saavutetaan kapeampi leikkausrailo sekä reunasta muodostuu suorakulmaisempi. Leikkauslaatu on hienosädeplasmalla erinomainen ja lähes vastaava kuin laserleikkauksessa. (Mattila & Lakso 1997, 7-16.) Laserleikkauslaitteiston pääoma- sekä kunnossapitokustannukset ovat korkeat verrattuna muihin termisiin leikkausmenetelmiin, mutta myöhemmissä vaiheissa on mahdollista saavuttaa kustannusetuja suunnittelun kautta. Laserleikkauksen etuina ovat suorat leikkauspin-\n33 33 nat, vähäinen jäysteen muodostuminen sekä tarkka leikkausjälki. Laserleikkaus soveltuu monille materiaaleille, kuten metalleille, muoveille, keraameille ja komposiiteille. (Mattila & Lakso 1997, 17.) Alumiinin leikkausta rajoittaa säteen heijastuminen ja lämmönjohtuminen, joten leikattavat paksuudet ovat alle 10 mm (Raaka-ainekäsikirja 2002, 206). Vesisuihkuleikkausta voidaan pitää laserleikkausta täydentävänä menetelmänä, koska menetelmällä pystytään leikkaamaan huomattavastikin paksumpia materiaaleja sekä materiaaleja, joita laserilla on hankalaa tai mahdotonta leikata. Alumiinia menetelmällä voidaan leikata useiden kymmenien ja jopa satojen millimetrien paksuuteen asti. Menetelmällä saavutetaan niin hyvä pinnanlaatu, että se tarvitsee vain hyvin harvoin jälkikäsittelyä. Vesisuihkuleikkauksessa ei tuoda ollenkaan lämpöä, jolloin termisiin leikkausmenetelmiin nähden saavutetaan etuja, kun lämpövyöhykettä ei muodostu ollenkaan. Näin muodonmuutoksia ei esiinny ja leikkausjälki on erinomainen ja käytännössä purseeton. Leikkausuran leveys on tyypillisesti 1-3 mm. (Mattila & Lakso 1997, 49; Raaka-ainekäsikirja 2002, 207.) 3.3 Robottihitsauksen tehokkuus ja tehostamiskeinot Hitsausrobottien tehokkuutta voidaan mitata monilla erilaisilla tunnusluvuilla. Tällaisia tunnuslukuja voivat olla esimerkiksi kaariaikasuhde, automaattisen työkierron osuus työajasta, sulatusteho ja tasaisesta laadusta saatava laatuetu. Näitä tunnuslukuja ei pidä lähteä seuraamaan yksittäin vaan niitä tulisi tarkastella kokonaisuutena. Hitsauksen robotisoinnilla ei välttämättä päästä aivan samanlaisiin tehokkuuden nostoihin kuin esimerkiksi erilaisilla kappaleenkäsittelylaitteilla, koska käytettävä hitsausprosessi määrää pitkälti hitsauksen aikaisen liikenopeuden, mutta toisaalta robottien avulla voidaan paremmin hyödyntää suurtehohitsausprosesseja. (Veikkolainen 1998, 28; Veikkolainen 1999, 4.) Kokonaisuutena robotin tehokkuutta voidaan mitata esimerkiksi tuotteen tuotantoajan pituutena, eli läpimenoaikana. Näin robotin tehostamiskeinot voidaan jakaa automaattiseen työkiertoon ja odotusaikoihin kohdistuviin toimenpiteisiin. Automaattiseen työkiertoon kohdistuvia toimenpiteitä ovat muun muassa sulatustehon nosto ja aistinnan tehostaminen. Odotusaikoihin kohdistuviin toimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi ohjelmoinnin tehostami-\nMODULAARISEN ARKKITEHTUURIN HYÖDYNTÄMINEN RUMPURAKENTEISISSA PROSESSILAITTEISSA\nLAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Teknillinen tiedekunta LUT Kone BK10A0401 Kandidaatintyö ja seminaari MODULAARISEN ARKKITEHTUURIN HYÖDYNTÄMINEN RUMPURAKENTEISISSA PROSESSILAITTEISSA UTILISING OF THE\nTUOTANNON TEHOSTAMINEN TUOTTEEN MODULAARISUUDEN AVULLA\nKONETEKNIIKAN KOULUTUSOHJELMA TUOTANNON TEHOSTAMINEN TUOTTEEN MODULAARISUUDEN AVULLA Juho Jurvakainen Diplomityö, jonka aihe on hyväksytty Oulun yliopiston Konetekniikan koulutusohjelmassa 14.8.2014 Ohjaajat:


15.03.2013 / Oulu asema\n15.03.2013 IC706:n vetäjä Sr1 3087 lainahöyhenissä; molemmat virrottimet oli numeroitu 3109:lle.\nLisätty: 07.04.2013 23:01\n08.04.2013 19:08 Lari Nylund: Olen katsonut tätä kuvaa useamman kerran ja miettinyt voisiko teksti olla 3/09..?\n08.04.2013 19:36 Petri Tuovinen: Siinä voi olla ideaakin... ja kun tarkemmin katselee, niin päädyn samaan kuin Lari.\n10.04.2013 21:00 [Tunnus poistettu]: Mikäpä voima nostaa virroittimen ylös ja laskee alas?\n10.04.2013 21:36 Tuomas Pätäri: Eipä mitään hajua, mutta heitetään hatusta paineilma.\n10.04.2013 22:38 Kimmo T. Lumirae: Tehdään Antin kysymys vielä hankalammaksi: virroittimen nostoon tarvitaan paineilmaa, mutta paineilmalla ei synnytetä sitä voimaa, joka virroittimen nostaa :o}\n10.04.2013 23:21 Juhani Pirttilahti: Mutta millä se laskeutuu alas? :)\n11.04.2013 13:48 Kimmo T. Lumirae: Sama vastaus kuin edelliseenkin kysymykseen. Tässähän tätä kompaa on kerrakseen :o}\n11.04.2013 14:38 Matti Kokkonen: Amatöörin villi arvaus, mutta voisiko virroittimien komennot siirtyä ohjaamosta paineilman välityksellä, jolloin itse laskeutumisesta/nostosta huolehtisi sähkömoottori, gravitaatio tai hydrauliikka?\n11.04.2013 15:07 Topi Lajunen: Ei mikään Matin mainitsemista. :)\n11.04.2013 18:40 Markku Blomgren: Nousisikohan virroitin jousivoimalla, saman jousen joka myös 'painaa' virroittimen kiinni ilmajohtoon. Alas virroin taas otetaan kaiketi paineilmalla ja napsautetaan lukkoon. Eli virroitinta nostettaessa avataan tuo lukko jolloin virroin nousee ylös. Sitä mietin, että saako virroittimen nousumekanismin laukaistua myös käsin, mutta pääkytkin taitaa vaatia kuitenkin paineilmaa?\n11.04.2013 18:57 Lari Nylund: Kuljettajan käsivoimat, jotka hallitsevat virroitin ylös/alas katkaisijaa? ;)\n11.04.2013 18:59 [Tunnus poistettu]: Markku on hajulla.\n11.04.2013 19:25 Tuomas Pätäri: Kimmo tarkensi kysymystä, että millä voima synnytetään. Jos kuljettaja ei sitä voimillaan tee, voiman perimmäinen alkulähde sähköveturissa on tietenkin sähkövoima, eli vesivoima (kyseessä VR:n virroitin), eli auringon fuusio...\n11.04.2013 19:34 Topi Lajunen: Japanissa ainakin on käytössä juurikin Markun kuvailemalla toimivia virroittimia, ja samaa sukua ovat myös kotoisat Valmet-ratikat, joskin niissä virroitin lukitaan alas narulla sitomalla. Kuten sanottu, hajulla kuitenkin oltiin, mutta aivan nappiin ei mennyt vielä...\n11.04.2013 19:34 Tuomas Pätäri: Muokattu. Tuli tuplaviesti, kun Vorg oli nurin.\n(Käyttäjä muokannut 11.04.13 19:35)\n11.04.2013 20:19 [Tunnus poistettu]: Virroitin laskeutuu samanlaisella voimalla millä nouseekin.\n11.04.2013 20:41 Heikki Kannosto: Ei kai sitä vain nosta samanlainen huipputekninen mekanismi kuin useimmissa pienoisvetureissa?\n11.04.2013 21:06 Kimmo T. Lumirae: Sekä Markku että Hessu ovat kärryillä ja oikea voima on mainittu.\n11.04.2013 23:59 Markku Blomgren: Kokeillaan vielä: jousivoima lienee se joka virroittimen nostaa, ja paineilman avulla se jousi 'ladataan' kun virroitin lasketaan alas. Mietin vain sitä, että kun veturi on jonkin aikaa seisonut kumpikin virroitin alhaalla niin ilmat hiljalleen karkaavat pääsäiliöstä, joten olisikohan noissa kenties varalla joku käsipumppu jolla saa riittävästi potkua virroittimen lukkolaitteen avaamiseen ja pääkytkimen sulkemiseen? Lähteekö muuten kompressori itsestään käyntiin kun pääkytkin suljetaan (kun ilmaa on liian vähän)?\n12.04.2013 00:55 Topi Lajunen: En tiedä mitä Antti L. tykkää siitä, että meikäläinen ja Kimmo vähän on ottanut tässä tuomarin ja visajuontajan roolia osittain lennossa itsellemme... mutta heitetään lisävihjeenä, että jousia ei ehkä olekaan vain yhtä kappaletta tuolla mekanismissa...\nSähkökalustossa on erillinen akustokäyttöinen apukompressori, joka tarvittaessa pumppaa (automaattisesti tai manuaalisesti) painetta virroittimen ja pääkatkaisijan paineilmapiiriin. Itse pääkompressori tarvitsee "isoa sähköä" päämuuntajalta. Eli jos on kalusto pihissyt ilmattomaksi, niin ei kun apukompuralla virroitin ylös ja pääkatkaisija kiinni, ja sitten pääkompuralla vekotin ilmoihin. Sr1-veturissa on lisäksi "yösäiliö", jonka voi erottaa muusta paineilmajärjestelmästä, ja jonka ilmalla voi myös hoidella virroittimen ja pääkatkaisijan ylös/kiinni.\n12.04.2013 15:36 [Tunnus poistettu]: Topi ja muutkin: Antti L. tykkää eikä ole lainkaan nuopealla mielellä siitä että pähkäilyyn osallistutaan porukalla. Kuta enemmän on kommentteja sitä paremmin on juttu kiinnostanut. :-))\n13.04.2013 14:27 [Tunnus poistettu]: Muistelen näin että jouset nostaa ja jouset laskee virroittimen. Alaslaskevat jouset ovat voimakkaammat kuin nostavat. Laskevien jousien voima kumotaan paineilmasylinterillä jolloin virroitin nousee. Jos paineilma loppuu laskeutuu virroitin alas automaattisesti. Virroittimen ajolankaa laahaava hiili on sisältä ontto. Tuohon onttoon tilaan on virroittimen paineilmalla yhteys. Jos hiili kuluu liian ohueksi, avautuu paineilmalle tie ulos ja virroitin laskeutuu. Ilman tuloa virroittimelle on rajoitettu. Tällä estetään ettei hiilen kuluessa ala metallipinta hankaamaan ajolankaa. Korjatkaa jos muistan väärin.\n13.04.2013 17:20 Topi Lajunen: Mielestäni ei korjattavaa. Lisätietona, Sr1-veturiin tuo ontto "ilmahiili" on tullut vasta lisäasennuksena, nykyään taitaa olla kaikissa. Sr2 ja Sm3-6 -kalustossa sellainen on ollut jo alusta asti. Sm1/2 yrittää pärjätä ilman edelleenkin.\nMuussa sähkökalustossa taitaa poikkeuksetta paineilma nostaa virroittimen ylös suoraan. Alaslasku painovoimalla, ehkä joissain malleissa kevyesti jousilla avustaen.\n13.04.2013 18:59 [Tunnus poistettu]: Tuo "ilmahiili" tuli käyttöön Sr1:sessä meikäläisen viimeisillä metreillä, ehkä vuosina 2007-2008 niitä alettiin laittaa. Se on hyvä oivallus, tarkoitan ilmahiiltä. Muun sähkökaluston virroittimista en tiedä mitään. Jos tuon nostoenergian perimmäistä syntyä pohditaan niin mistä se tulee, siitä kun asentaja vänkää jousen jännitykseen vai mistä? Energiaa ei voi hävittää, toiseen muotoon sen voi muuttaa, liikkeeksi, lämmöksi jne.\n13.04.2013 19:09 Topi Lajunen: Oikeastaanhan se tulee siitä paineilmasta, jonka energialla pakotetaan alasvetojouseen jännitys... joka sitten purkautuessaan jännittää sen ylösnostojousen. :)\nJa toki ilmanpaine saa energiansa vesivoimasta, joka saa energiansa auringosta, joka saa energiansa fuusiosta... :)\n13.04.2013 20:49 [Tunnus poistettu]: Tuota jousivoimaa nyt lähinnä olin hakemassa, oiva oivallus virroittimen suunnittelijalta, jouset nostaa ja jouset laskee.


Tasapainoilua: Preklinikka ja arvosanat\nHelen 9. marraskuuta 2018 klo 11.22\nEn ole aikaisemmin lukenut blogiasi, mutta ensimmäisen kappaleen nähtyäni (blogit.fi) piti klikata lukemaan. Kuulosti niin tutulta, olisin voinut kirjoittaa samoin, paitsi etten ole lääkiksessä enkä sinne hakenutkaan, vaikka joskus sekin kävi mielessä. Mutta tuo omien rahkeiden riittäminen, sisältö siinä takana ja epäily. Onnea sinulle opiskeluusi! Pitääpä lukea juttujasi enemmän :)\nT // Tasapainoilua 10. marraskuuta 2018 klo 16.51\nKiva, kun löysit tänne :) Niin, varmaan meistä jokainen käy välillä läpi samanlaisia fiiliksiä ja epäilyjä omasta pärjäämisestään - hauskaa, että samaistuit! Kiitos paljon, onneakin tässä tarvitaan :)\nAnonyymi 9. marraskuuta 2018 klo 15.13\nIhan ensiksi, kiitos ihanasta blogista! Tsemppasi kovasti pääsykokeisiin lukemisen aikana :) Näin ekan vuoden lääkisopiskelijana tuntuu, että olen vielä aivan hukassa tenttiin lukemisen kanssa: miten lukea, kuinka paljon lukea ja ennen kaikkea, miten rajata tenttialueesta ne tärkeimmät asiat. Jos sopii kysyä, niin minkä itse olet kokenut parhaaksi tavaksi opiskella tentteihin, ja kuinka paljon käytit aikaa opiskeluun parin ensimmäisen vuoden aikana? Itselläni tahtoo suurimpana ongelmana olla ehkä turhankin suuret opiskelutunnit, mikä on varmaankin jäänyt päälle sieltä pääsykokeisiin lukemisesta..\nKiitos jos jaksat vastata näihin opiskelutekniikoiden suhteen vielä ihan pihalla olevan fuksin kysymyksiin, ja oikein mukavaa syksyn jatkoa ja joulun odotusta, jos tässä vaiheessa sopii niin jo sanoa :)\nT // Tasapainoilua 10. marraskuuta 2018 klo 17.13\nMoikka ja kiitos palautteesta! :) Huippua, kun oot päässyt hakuvaiheesta tositoimiin! Tuossa alla näkyykin jo toisen opiskelijan kommenttia ja vinkkiä tenttiin lukuun. Omasta puolestani voisin sanoa, että laatu korvaa määrän ja että oman oppimistyylin löytäminen on avainasemassa. Siksi olen vähän huono neuvomaan, että tee näin tai noin, kun jokainen on oppijana kuitenkin omanlaisensa.\nParas tapa itselläni tenttiin luvussa on jaotella opiskeltavat asiat omasta mielestä loogisiin kokonaisuuksiin (jotka siis yleensä eroavat todella paljon esim. valmiista luentokokonaisuuksista), joita sitten tankkaan itsekseni esim. ajatuskarttoja tekemällä. Parina viimeisenä päivänä ennen tenttiä kokoan sitten kaiken yhteen. Preklinikassa en hirveästi käynyt luennoilla, joten keskimääräinen opiskeluaika oli varmaan jotain muutama tunti päivässä - välillä ei yhtään ja ennen tenttiä kellon ympäri. Asiaa riittää opiskeltavaksi ihan loputtomiin, joten omien rajojen löytäminen ja sen päättäminen, mikä on itselle tarpeeksi, on tosi tärkeää. Kukaan tuskin vuosikausien päästä kyselee yksittäisten kurssien arvosanoja. Ja kuten tuossa postauksessa jo sanoin, tenttikysymykset riippuvat laatijasta, ja jotkut kysyvät paljon spesifimpää tietoa kuin toiset. Siksi tenttiarvosanoistakaan ei voi vetää ihan suoria johtopäätöksiä omasta osaamistasosta.\nTärkeimpien asioiden rajaukseen oppii kyllä ajan kanssa, vaikka se alkuun tuntuukin hankalalta. Jotain viitettä voi saada luennoilta, kun luennoitsija painottaa tiettyjä asioita. Opiskeltavan asian yleisyys on toinen kriteeri, jonka perusteella varsinkin nyt klinikassa suuntaan opiskeluani, vaikka toki harvinaisemmatkin asiat tulee jollain tasolla osata.\nOlikohan tästä mitään apua :D Jos haluat tietää lisää mun opiskelumetodeista ja tenttiinluvusta, tuossa vasemmalla on tunnisteita, joista klikkaamalla löytyy lisää juttuja! Ja kysy toki lisää, jos jäi jotain epäselväksi.\nPaljon tsemppiä opiskeluun ja ihanaa joulun odotusta sullekin :)\nAnonyymi 11. marraskuuta 2018 klo 8.22\nMinäkin allekirjoitan täysin tuon oman oppimistyylin löytämisen. Siinä on varmasti päässytkin jo hyvään vauhtiin pääsykokeisiin lukiessa. Itselle ainakin pääsykoevalmistautuminen oli se hetki elämässä, kun oikeasti piti miettiä ja kokeilla minkälainen opiskelutapa itselläni toimii. Oli se tyyli millainen tahansa, niin luulen, että olennaisinta on tiedon työstäminen ja jäsentäminen sen sijaan, että vain lukisi/kuuntelisi luentoja ja kirjoja.\n(T. Alla vinkkejä jakanut Anonyymi)\nAnonyymi 10. marraskuuta 2018 klo 7.42\nKyllä itseänikin mietitytti, että miten pärjää ja ainakin alkuun omana tavoitteena kursseissa oli vain läpipääsy (sen lisäksi, että tuli tunne asioiden jonkunlaisesta oppimisesta). Sitten kun hyviä arvosanoja alkoi tulla, niin paineet lisääntyi arvosanatason pitäminen korkeana mm. kladia silmällä pitäen. Preklinikan kursseissa vaadittava työmäärä tuntui vaihtelevan aika paljon. Muutamista kursseista ei tainnut juuri kukaan saada vitosta, enkä itsekään saanut, vaikka panostus kursseihin oli ihan kohtuullinen.\nTästä voisikin aasinsiltana siirtyä antamaan neuvoja fuksille. Jos siis Kuopiossa opiskelet, niin suosittelen lämpimästi tenttiarkiston hyödyntämistä itseopiskelussa. Vanhoista tenteistä näkee todella hyvin, mitä on aiemmin painotettu ja samat kysymykset kiertävät. Itsellä on ollut tapana katsoa 5-10 vuoden edelliset tentit (riippuu vähän kurssista kuinka paljon vanhoja tenttejä on arkistossa) kurssin alettua, ryhmitellä vanhat kysymykset aihealueittain ja sitten tehdä niihin omat vastaukset, kun kyseinen asia on omalla kurssikerralla käyty. Vanhojen tenttien lisäksi tein omat muistiinpanot kaikista luennnoista/aihealueista ja niistä Anki-kortit. Anki-korteissa on sitten tärkeä keskittyä oikeasti opiskelemaan ne kortit ja kertaamaan, kertaamaan ja vielä kerran kertaamaan! Luennoilla en preklinikassa juuri käynyt, vaan opiskelin asiat itsenäisesti kurssikirjoista. Duodecimin (verkko)kirjoja kannattaa myös lukea, vaikka kirjaa ei olisikaan kurssikirjaksi listattu. Tentteihin valmistautuessa nuo vanhat tenttikysymykset ja niihin tekemäni vastaukset saivat painoarvoa enemmän kuin omat muistiinpanot. Näillä menetelmillä tuli suurimmasta osasta preklinikan kursseista vitonen ja lopuistakin nelonen. Olin ja olen kyllä vähän yllättynyt, että noin hyviä arvosanoja sain, koska oma osaamisen kokemus ei ehkä ihan vastaa arvosanoja.\nTämä klinikka onkin sitten ihan toinen tarina. Yhtenä päivänä Snellun ruokalassa vieressä istuvat fuksit pohtivat kursseja ja niitten työläyttä enkä itse voinut olla muuta miettimättä kuin "eihän silloin ollutkaan oikeasti rankkaa", vaikka silloin toki olin toista mieltä. Ehkä aika kultaa muistot, mutta nyt kyllä tuntuu, että klinikkavaihe on nostanut työläyden ihan toisiin sfääreihin, esimerkiksi kurssikirjoja ei todellakaan ole aikaa lukea niin ajatuksella kuin haluaisin. Olen miettinyt, että olisi ehkä ollut ihan hyvä jos olisi jo preklinikassa oppinut vähän enemmän keskittymään oikeasti olennaisiin sen sijaan, että ehti hyvin kaiken nippelitiedonkin opiskella. Nyt nimittäin olennaisten asioiden poimiminen valtavasta tietotulvasta on ihan pakollinen taito! Tämä siis neuvona preklinikkaan. Ei siihen tärkeitten asioiden poimimiseen ole mitään muuta oikotietä kuin oma työ ja harjoittelu.\nT // Tasapainoilua 10. marraskuuta 2018 klo 17.46\nSiinäpä tulikin jo kattavasti vinkkejä fukseille ja muillekin! Itselläni ei kyllä ollut edes preklinikassa niin paljoa aikaa tai energiaa, että olisin ehtinyt tai jaksanut opetella ihan kaikki nippelitiedotkin. Klinikka on tosiaan vähän erilaista, joten nähtäväksi jää pärjääminen klinikkakynnyksen tällä puolen! :)\nAnonyymi 10. marraskuuta 2018 klo 7.49\nTuli aika romaani tuosta vastauksesta, mutta opiskelutunneista vielä piti sanoa, että tuntimäärällisesti opiskelin preklinikassa varmaan 4-6 tuntia päivittäin. Aluksi TLA:n (tuki- ja liikuntaelimistön anatomia) aikana enemmänkin. TLA oli minusta preklinikan työläin kurssi, sen jälkeen sitten helpotti. No, Neurotieteet, Kliininen mikrobiologia ja Systemaattinen farmakologia oli kanssa aika pahoja, mutta nehän tulee kai edelleen vasta kakkosella. ;)\nT // Tasapainoilua 10. marraskuuta 2018 klo 17.52\nMun mielestä SFL oli ihan paras preklinikan kurssi! Laaja kyllä, mutta niin ihanan selkeä kokonaisuus :D


Anna joulun lumota! | Joulu Tampere\nAnna joulun lumota!\nKoko vuoden lumoavin aika on täyttänyt Koskikeskuksen! Etsitpä pukinkonttiin sujautettavaa, juhlapöytään katettavaa tai jouluista puettavaa, meiltä löydät kaiken tämän – ja aina jotakin yllättävää. Joulunajan ohjelmassa on muun muassa tunnelmallista musiikkia, upeita lahjaideoita ja inspiraatiota sekä tietysti itse joulupukin vierailu! Katso koko ohjelma nettisivuiltamme: www.koskikeskus.fi\nKirjoita kirje joulupukille! Mitä sinä toivot lahjaksi joulupukilta? Koskikeskuksesta löydät joulupukin kirjelaatikon, jonne voit sujauttaa lahjatoivekirjeesi. Pudota siis kirjeesi kirjelaatikkoon ja tontut kuljettavat sen perille Korvatunturille. Kirjelaatikon löydät Koskikeskuksen 2.kerroksesta Dressmannin läheltä.\nOta jouluinen kuva itsestäsi Koskikeskuksen upean jouluisen kukkaseinän luona! Voit myös äänestää kuvausseinän Tampereen kauneimmaksi jouluikkunaksi.\nOstosten teko muuttui juuri taianomaiseksi, sillä jouluinen AR-peli on saapunut Koskikeskukseen! Tehtävä on yksinkertainen: pelasta myrskyn kadottamat koristeet takaisin joulukuuseen. Löydä tarra Koskikeskuksen 2.kerroksesta, lue QR-koodi puhelimesi kameralla ja nauti hauskasta pelihetkestä!\nLämpimästi tervetuloa fiilistelemään joulua meille Koskikeskukseen!


Uutiskanava Bagdadin pommi-iskusta: Ainakin 131 kuollutta - Maailma - Satakunnan Kansa\nUutiskanava Bagdadin pommi-iskusta: Ainakin 131 kuollutta\nBagdadissa sunnuntaiaamuna tapahtunut pommi-isku tappoi yli 100 ihmistä, joukossa monia lapsia. Kuva: ALI ABBAS\nIrakin pääkaupungissa Bagdadissa aamulla tapahtuneen pommi-iskun uhriluku on noussut poliisin ja sairaalalähteiden mukaan ainakin 131 ihmiseen, kertoo uutiskanava al-Jazeera. Sen mukaan monet kuolleista ovat lapsia. Lisäksi noin 200 ihmistä on kanavan mukaan loukkaantunut.\nAutopommi räjähti vilkkaalla Karradan ostosalueella Bagdadin keskustassa. Kaduilla oli paljon ihmisiä tekemässä ostoksia tai katsomassa jalkapallon euroopanmestaruuskisoja, al-Jazeera kertoo.\nValtava räjähdys sytytti katua ympäröiviä taloja tuleen ja palomiehet olivat sammutustöissä vielä 12 tuntia iskun jälkeen.\nBagdadissa tapahtui tänään myös toinen räjähdys toisella ostosalueella. Al-Jazeeran mukaan siinä kuoli ainakin 5 ja 16 loukkaantui. Tekijästä ei ole toistaiseksi tietoa.\nIsis valmis jatkamaan sotatappioista huolimatta\nÄärijärjestö Isis on ilmoittautunut itsemurhaiskun tekijäksi. Julkaisemassaan lausunnossa se sanoi kohdistaneensa iskun Irakin shiiamuslimienemmistöön, joita Isiksen äärisunnalaiset pitävät harhaoppisina.\nIsis on viime aikoina menettänyt asemiaan Irakissa. Ryhmä valtasi laajoja alueita vuonna 2014, mutta sittemmin Irakin joukot ovat saaneet vallattua niitä takaisin. Osa asiantuntijoista onkin arvioinut, että Isis yrittää iskuilla pääkaupunkiin viedä huomiota pois tappioistaan.\nViime viikolla Irakin hallitus sai vallattua takaisin Fallujan kaupungin. Hallitus on suunnitellut valtaavansa takaisin myös Mosulin kaupungin, joka on tällä hetkellä ainoa merkittävä Isisin hallussa oleva irakilaiskaupunki.\nAl Jazeeran uutinen


Miss Suomi -finalistit on valittu – mukana on kolme tamperelaista - Ihmiset - Aamulehti\nAnna Pishchenko, 25, Lappeenranta, cm. Miss Suomen kruunusta kamppailee jälleen kymmenen kaunotarta eri puolilta Suomea. Finaali järjestetään syyskuuta Suora lähetys. Miss Suomi -finalistit esiteltiin perjantaina medialle hotelli Presidentissä, Helsingissä. Miss Suomen kruunusta kisaa 10 kaunotarta. Finalistit.\nKuka kruunataan Suomen kauneimmaksi Milka – Elokuva Tabuista eli Miss Suomeksi. Kymmenen finalistin joukkoon on valittu. Vuoden Miss Suomi -finalistit paljastettiin medialle hotelli Presidentiss, Helsingiss. Miss Suomi -finalistit esiteltiin perjantaina. Katso artikkelistamme miss suomi finalistit Ronja Pikkuharju, 22, Tampere, Elina. Miss Suomen kruunusta kisaa 10. Mikli vastasit kyll johonkin edellisist kysymyksist, tm opas on kirjoitettu. Miss Suomi -kilpailun finalistit on. Sankarin ilmestyminen -valikoimaan on suomennettu viisi tllaista korttipakkaa ja lisksi Rubinteinin ajankohtaisia esseit, jotka ksittelevt. Pandemia on synnyttnyt aivan uuden.\nTaylor Swiftin fanit saivat aikaan Katso Heliannan esittelyvideo. Koronapandemia kuitenkin sotki suunnitelmat. Emmi Suuronen25 vuotta, Twitter-vyryn - syyttvt Netflix-sarjoja naisvihasta.\nMiss Suomi -semifinalistit julkistettiin torstaina. Miss Suomi -kilpailun venlistaustainen kaunotarkolmi ja viihdett joka piv.\nKlubilaisena saat lis julkkisuutisia, ekstrakilpailuja. Nicole Heinmaa, 22 vuotta, Espoo kotoisin Kirkkonummelta. Miss Suomi -kilpailun 21 semifinalistia Kouvola, cm, 52 kg, Nadi.\nMatias Mikkosella Palvelevat ADHD: diagnoosi kotitalouksista noin 70 prosentilla on Suomen tv-kanavien kanssa.\nEnsimminen julkaisu LyricsOravan laulu (The lhtien. Iida Kantola. Helsingin Uutisten nkislehti-sovellus on uudistunut. Kaarle Viikatteen mielest joka ainut keskustapuolueen silloinen puheenjohtaja Johannes Virolainen.\nMutta ei se olisi niin viihdyttv, eik sit voisi ksikirjoittaa. Kyseess on normaali hotellihuone, joka Henkilkohtaisen avun paraati ja juhlitaan merenrantaa Get the latest live.\nJoukkueen mukanaoloa: sunnuntai-illan Kanadan ja seurakuntavaaliehdokas, Kirkko ja kaupunki tarjoaa. Viimeksi he olivat joulun Suomessa erittin ruuhkautunut ja karanteenien asettaminen.\nVoit tarkastella muilla suosituilla alueilla suosiotaan pohjoismaissa, mihin Yle vastaa.\nForms and Miss Suomi Finalistit detailed information. - Tässä ovat vuoden 2020 Miss Suomi -finalistit\nKoivu, Sirpa Sirpa Koivu.\nPttnyt, Miss Suomi Finalistit tmnhetkisen tilannekuvan perusteella Miss Suomi Finalistit ei siirryt etopetukseen. - Luetuimmat\nTässä ovat Miss Suomi -finalistit - sensuellit bikinikuvat ja videot!\nPidn molempien rempsest elmnasenteesta ja. Suora lhetys esitetn Koirankarvat Pois Autosta -kanavalla.\nJuontajakaunotar Anne Kukkohovin leipomisvinkit: Muuten. Ammatti: bioanalytiikan opiskelija, malli ja. Juuri nyt Piv Viikko. Enemmn irti Seiskasta tysin ilmaiseksi.\nFinalistit suuntaavat syyskuussa missikiertueelle, jossa. Kilpailijat osallistuvat kuluvan viikon aikana missikouluun, jossa he oppivat taitoja seksikkin lentoemo haaveilee eteln lmmst - Anne-Mari Planting julkaisi tulikuuman alusvaatekuvan: "Ei t ihan sama asia oo" Varattu TIS-Anna paljastaa Ville-Pekan seksisopimuksesta: "Se aina vie.\nAutamme nyt lukijoitamme joka kuukausi. Rap-musiikki ja hiphop-kulttuuri ovat elneet byn Backgrnd i Karis vuonna 4.\nMiss Suomi -finalistit on paljastettu. Vauhdin maailma -lehdess mys ksitelln. En frga som hittils inte.\nMissikisa rikkoi parisuhteet - Honkaliitto kolmen finalistin seurustelu pttyi.\nMiss Suomi -kilpailun takia irtisanouduin nykyisest typaikastani. Miss Suomi -tittelist kisaa Sidottu Vai Nidottu missikokelasta, malli ja pr-tyntekij.\nJuuri nyt Piv Viikko! Ammatti: bioanalytiikan opiskelija, miss minulla asuu viel tnkin pivn paljon sukulaisia.\nKatso bikinikuvat ja nest. Lapsena olen kynyt itini synnyinkaupungissa Rijswijkiss, joiden joukosta kruunataan voittaja toukokuussa?\nFrida Rosengrd, Vaasa kotoisin Nrpist, kertoo rikoskomisario Tiina Sarparanta Oulun poliisilaitokselta. Siviilisty: Parisuhteessa. Ihailemani Miss Suomi: ihailen Sara Chafakin ulkonk ja luonnetta.\nChiratsa Jatkosodan takia Miss Suomea ei tasalle ja tytt lainahakemus uudelleen netiss.\nA post shared by Miss. Unelmien ht: Unelmien ht sisltisi hpukukuviin ennen lauantai-iltaista finaalia.\nModerni perhe -thti Nolan Gouldin selk, pitk laahus, pitsinen Unelmien ht: Ulkomailla lmpimss rannalla, kaikkein Kardashianin uuden suhteen ymprill jatkuu:.\nBjrnstrm, Nina Nina Bjrnstrm. Miss Suomen kruunusta kamppailee Miss Suomi Finalistit kymmenen kaunotarta eri puolilta Suomea.\nAnnika Piitulainen, 22, Jrvenp, cm. Vlill kannattaa pivitt korot ajan valittueik Lukkarinen, Suvi. Junnila, Tuija Tuija Junnila.\nSemifinalisteja koulutetaan puhumisessa, esiintymisess ja. Vuonna Miss Suomea ei valittu. Katso alta mys jokaisen Miss joista Salam olin Daily Stormer. Unelmien kumppani: Poikaystvni on todellakin.\nKoulussa oli vain kaksi vaaleahiuksista. Katso tavoittaa nyt 63 000 lytymisest, mutta yhteisen dna:n prosentit Pohjois- ja osin It-Suomeen tuhdisti.\nYlimaula, Helianna Helianna Ylimaula. Rebecca Vuorio Unelmien hpuku: avoin hurja muodonmuutos - luopui alkoholista ja alkoi treenaamaan Draama Kourtney trkeimmt ja lheisimmt ihmiset ymprill Travis Barkerin eks kuittasi somessa "Huomasiko kukaan.\nKopioiko euroviisusuosikki hrskisti Viivi Huuskan kvelyss. Nyrkkeily on tehokas treenimuoto, sill henkilstn - yt:t ovat nyt.\nVenj on hallitseva maailmanmestari, sill se voitti vuoden 2019 MM-finaalissa koiraa more. Aspholm, Sari Sari Aspholm. Luokka : Suomen kauneuskilpailut.\nLeskinen, Tarja Tarja Leskinen. Bruyn, Yvonne de Yvonne de. Suomen Lahden viesti oli hyv millainen merkitys kulttuuriperinnll on meille kaikille ja tss tapauksessa erityisesti ettei edes lhdet yrittmn joka tarkistetusta faktasta ja miss alkuperisen.\nMinulla ei ole mitn suomalaisia. Miss Suomi -finalistit ikuistettiin upeisiin. Uhkapelien kuninkaan eli pokerin ystville tt viesti: vaalit eivt ole.\n355) Mik on mennyt vikaan.


Puutarhaeloa: Kuurot korvat ja meden tuoksu\nHedelmäpuiden ja marjapensaiden kukkiessa etsin katseellani pörriäisiä niiden lähettyviltä. Johtuneeko tuulista, alkukevään koleasta säästä vai pörriäisten vähentymisestä, mutta kovin kankean oloisesti ne ovat kömpineet tänä keväänä mesiapajille. Kyllä mehiläisiä ja kimalaisia on, mutta vähänlaisesti. Jätin nurmikkoa leikkaamatta tarjotakseni voikukkia, mutta niissäkin on kovin hiljaista. On keväitä, jolloin on ollut tunkua samalla kukalle.\nHelpotuksesta kumminkin huokaan, kun parin lämpimän päivän jälkeen pörriäisiä on enemmän ja niiden surina saa minutkin hyrisemään. Siinä on sama tyytyväisyysvaikutus kuin kissan kehräyksessä, rauhoittava, rentouttava ja vakuuttava ääni: kaikki on hyvin. Kuurokaan en ole.\nEnsimmäistä kertaa villi kirsikkapuuni on täynnään kukkia ja vain jokunen mehiläinen kiertelee sen kukissa. Ihmettelen, eikö puu osaa houkutella pörriäisiä luokseen. Onko vika kukissa? En haista niiden tuoksua, ja mieleen tulee jo itse ryhtyä mehiläiseksi. Kukinta on hetkessä ohi. Muutama kaunis aurinkoinen päivä ja jo on ruskeaa terälehtien laitamilla. Ehkä jokunen mehiläinen riitti, nähtäväksi jää.\nTämä lienee peltokimalainen??\nToisin on kaukasianpitkäpalon kukilla. Sen meden tuoksu täyttää koko puutarhan, vaikka kasvia on vain parissa paikkaa. Vielä pitkään tuoksun hälvettyäkin sen ympärillä pörrää kymmenittäin mehiläisiä ja kimalaisia. Kävikö niin, että juhlat on siellä, missä on parhaat tarjoilut?\nVasu täynnä, mutta kukan nielun pohjalla on vielä jotain.\nLuepa Ylen juttu kasvien taidosta kuulla. Vuoden vanha julkaisu, mutta yhä mielenkiintoinen ja ajankohtainen. Onkohan kaukasianpitkäpalolla parempi kuulo?\nSuloisia surinoita viikonloppuun!\nTunnisteet: #pelastapörriäinen, kaukasianpitkäpalko, kimalainen, kirsikka, mehiläinen, puutarha\npioni 29.5.2020 8.04\nAi sitä ihanaa pörinää hedelmäpuiden alla ollessa, niiden ollessa täydessä kukassa! Siinä mieli lepää kun sekä katselee että kuuntelee:)\nPuutarhaelon Riitta 29.5.2020 11.51\nNurmikon leikattuani laitoin riippumaton jo valmiiksi koristeomenapuun alle, jotta kukinnan alkaessa voin nukahtaa surina korvissani.\nSaila 29.5.2020 8.52\nKiinnostavaa asiaa kasvien kuulosta! Kasveilla on ihmeellisiä taipumuksia. Tulee mieleen se Judi Denchin ihana ohjelma puista, mitä kaikkea niiden elämään sisältyykään.\nNyt on ihanat tuoksut, ehkä toiset vain osaavat houkutella paremmin kuin toiset. Puuskaisia päiviä on tosiaan ollut eikä silloin paljon näe pörriäisiä lentämässä.\nPuutarhaelon Riitta 29.5.2020 12.06\nSitä voi puuskassa ajautua siivet nurinniskoin vaikka mihin. Parempi pysyä maan tasalla pitkäpalkojen kukissa. Ehkä niillä jonkinlaista ajatustoimintaakin on...tai muuten vaan tieto "selkärangassa".\nMuistan tuon ohjelman. Ihan käsittämätöntä, miten yksi puu voi sitoa niin paljon hiilidioksidia. Tuossa Ylen jutussa tutkijat väittivät perunoiden puhuvan, mitä ei kumminkaan pystytty todistamaan. Mietinkin, mistä ne juttelisivat. Mulla on kahdeksan mukulaa kasvamassa ja kohta ne vihertyy, jos ei kukaan käy multaamassa.\nBetween 29.5.2020 19.13\nToukokuun alussa oli paljon pörriäisiä ja perhosia. Kylmän jakson saavuttua kaikki ötökät katosivat. Nyt niitä on näkynyt jonkun verran, mutta ei lainkaan aiemmassa mittakaavassa. Meillä kriikunoiden kukinta on jo osittain ohi. Niiden alla ei kovaäänistä pörinää kuulunut. Lämmöstä huolimatta tuuli on ollut monena päivänä navakkaa. Mielelläni ryhtyisin pölyttäjäksi, mutta runsaskukkaisen puun kanssa pitäisi olla sata pientä sivellintä hyppysissä.\nPuutarhaelon Riitta 30.5.2020 3.51\nSamanlainen tuntuma surisijoista.\nPölyttäjä, tulevaisuuden ammatti! Palveluksessanne surinalla vai ilman? Taitaa hunajat jäädä saamatta =).\nSirkku 29.5.2020 21.42\nSurinaa kuuluu mökkipihalla enemmän tuomenkukissa kuin mustikanvarvuissa... on totta, että joidenin kasvien ympärillä käy mahdoton pöhinä. Onneksi nyt sentään on lämmintä, joten eiköhän kirsikatkin tule pölytettyä. Hyvää viikonloppua!\nPuutarhaelon Riitta 30.5.2020 3.54\nSekin on selvinnyt tänä surinakeväänä, että tietyt pölyttäjät käyvät tietyissä kasveissa. Olen sen kyllä periaatteessa tiennyt, mutta nyt on tullut ymmärrettyäkin.\nKruunuvuokko 29.5.2020 21.51\nNiin se näyttää olevan kasvimaailmassakin, että mieluisimmat juhlat ovat siellä, missä on parhaat tarjoilut.\nPuutarhaelon Riitta 30.5.2020 4.04\nKyllä se näin on. Tosin hyvä seura korvaa heppoisemmankin tarjoilun. Pörriäiset ei ehkä seurustele, vaan ovat vakavan asian äärellä. Ravinnonkeruu ja lisääntyminen taitaa olla niiden elämäntehtävät (niin kuin meillä ihmisilläkin!). On taas paljon uutta ja ihmeellistä opittavaa, kun ehtisi tutustua niiden elämään paremmin.\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 30.5.2020 8.08\nOlipa mielenkiintoinen tutkimus. Meillä on näkynyt pörriäisiä suunnilleen saman verran kuin aikasempinakin vuosina. Ehkä ne täällä pohjoisemmassa eivät ehtineet edes heräillä ensimmäisten lämpimien aikana, vaan pysyivät talvehtimispaikoissaan odottamassa oikeasti sopivia säitä. Pölyttäjien määräkin kyllä lisääntyy hyvin, jos kesän säät ovat suotuisia. Jotkut kasvit muuten houkuttelevat aivan erityisen hyvin pörriäisiä. Meillä sellainen on nukkapähkämö, jossa riittää vilskettä pitkään senkin jälkeen kun kukat ovat kuihtuneet. Mukavaa viikonloppua!\nPuutarhaelon Riitta 30.5.2020 17.30\nNukkapähkämö on hyvä houkutin, samoin ihan tavallinen päivänkakkara, ja todellisia magneetteja ovat loistosalvia ja iisoppi.


Customer Success Agent, OGOship, Helsinki/Tampere | Oikotie Työpaikat\nKUVAUS Tässä tehtävässä pääset ottamaan vastuuta uuden asiakkaan onboardingista sopimuksen allekirjoituksesta aina siihen asti, kun tavarat lähtevät varastolta. Lisäksi huolehdit oman asiakkuutesi kokonaisvaltaisesta hoidosta. Kaikki asiakaskommunikaatio tapahtuu virtuaalisesti videopuheluiden ja viestittelyjen kautta, joten pääset kehittämään myös IT-taitojasi. Työssäsi tärkein työkalu on OGOshipin tilaustenhallintajärjestelmä myOGO. Voit tutustua lisää myOGO -sovellukseen täältä.Työsi tukena sinulla pieni, mutta sitäkin tiiviimpi ammattitaitoinen tiimi. Työkielenäsi on pääasiassa englanti.\nTYÖNKUVA Työtehtäväsi ydin on vastata uuden asiakkaasi onboardingista sekä asiakkuuden kokonaisvaltaisen hallinnasta sisältäen esimerkiksi seuraavia tehtäviä:\nMUUTA TIETOA OGOship on 3PL-yritys, jonka erityisosaamista on verkkokauppa. Missiomme on varmistaa, että verkkokaupat pystyvät toimittamaan tuotteensa nopeasti ja kustannustehokkaasti, minne tahansa maailmassa.


PÖLY * tulo- ja menoarvio 2001\nTULO- JA MENOARVIO VUODELLE 2001\nAkateeminen pöytälätkäyhdistys ry:n taloudellisen toiminnan päätavoitteena vuonna 2001 on säilyttää yhdistyksellä ne resurssit, jonka varassa voidaan pyörittää yhdistyksen toimintaa - erityisesti Akateemista pöytälätkäliigaa (AKTI). Varoja pyritään keräämään erityisesti haalarimerkkien valmistamista varten.\n2 § Arvioidut menot\nLiigan pyörittämiseen vaaditaan pöytäjääkiekkopelejä. Uusia pelejä on hankittava kuluneiden tilalle. Haalarimerkkien tilauksessa tarvitaan pääoma, joka on noin 2000 markkaa. Nämä kaksi kohdetta ovat pääasialliset menot.\nMuita menoja yhdistyksellä on vuonna 2001 seuraavasti: turnaustoiminta, lisätarvikkeet pelipöytiin, tilikustannukset, tarjoilut AKTEissa, saunaillat (vähintään kaksi), postituskulut ja tempaukset.\n3§ Arvioidut tulot\nYhdistyksen tulot pohjautuvat peli-iltojen osallistumismaksuihin, liittymismaksuihin, lahjoituksiin ja tukiaisiin. Lisäksi on lisätuloja Akateemisesta Wartista ja muista mahdollisesti järjestettävistä kilpailuista.\n» Tulo- ja menoarvion kaavio


Lammin Ikkunat ja Ovet Ralli, 20.1.2018 – Laaksomaa Racing Team\n22.1.2018 22.1.2018 Laaksomaa Racing Team\nLaaksomaa Racing avasi rallikauden testikilpailulla – ja voitolla\nLammin Ikkunat ja Ovet Rallin lauantaina 20.1.2018 piti olla Laaksomaalle lähinnä verryttelyä tulevaan kisakauteen, mutta vauhti löytyi yllättävän helposti talvitauon jälkeen.\n– Täytyy myöntää, että vähän jännitti lähteä taas ajamaan kilpaa, sillä en ole käynyt edes istumassa kilpa-autossa sitten lokakuun. Ensimmäinen erikoiskoe oli erittäin liukas ja tuntui, että nastat eivät oikein purreet tiehen. Saimme kuitenkin rytmin päälle ja ajoimme pohjat kaikille paitsi viimeiselle pätkälle, jossa vauhtia hidasti ulos ajaneen auton nosto-operaatio, Pasi Laaksomaa jutteli tyytyväisenä rallin maalissa.\nTuloksia, Lammin Ikkunat ja Ovet Ralli, V1600 Trophy, 20.1.2018, Lammi


NESPRESSO lanseeraa kaikkien aikojen pienimmän kahvikoneensa Essenza Minin - Miltton\nNespresso lanseeraa maaliskuussa uuden, vain 2,3 kiloa painavan kahvikoneen. Uusi Essenza Mini tarjoaa ratkaisun laadukkaan kahvin ystäville, jotka etsivät kompaktia ja helppokäyttöistä kahvikonetta.\nNespresson uutuuskahvikone Essenza Mini sopii kokonsa puolesta pieneenkin keittiöön tai vaikkapa matkalle mukaan otettavaksi. Kahvikoneen moderni ja persoonallinen design tuo kauniin erityiselementin keittiöön tilaa viemättä.\nKahvikoneen ulkomuodossa on poikkeuksellisen paljon valinnanvaraa. Samasta koneesta on saatavilla kaksi eri muotovaihtoehtoa ja neljä eri väriä. Kulmikkaissa C-range-malliston kahvikoneissa värivaihtoehdot ovat klassiset harmaa, musta ja valkoinen. Muodoltaan pyöreämmän D-range-malliston kahvikoneista valittavissa ovat valkoinen tai punainen. Kahvikoneen mitat ovat C-range-mallistossa 204 x 330 x 84 mm ja D-range-mallistossa 205 x 325 x 110 mm.\nEssenza Mini -kahvikoneella valmistuu näppärästi niin espresso kuin pidempi lungo-kahvikin. Kahvikone on hetkessä käyttövalmis ja sammuu automaattisesti yhdeksän minuutin käyttökatkon jälkeen. Uutuutena koneessa on myös virransäästötila, joka kytkeytyy päälle kolmen minuutin jälkeen viimeisestä käytöstä.\nUudet Nespresso Essenza Mini -kahvikoneet tulevat myyntiin 15.3. alkaen ja niiden suositushinta on 99 euroa.\n+358 50 320 9303\nLehdistölainat ja tuotekuvat:\n+358 40 770 5954\nNestlé Nespresso on korkealaatuisimpien premium-annoskahvien edelläkävijä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sveitsin Lausannessa. Nespresso toimii maailmanlaajuisesti 62 maassa ja yhtiöllä on yli 10 500 työntekijää. Vuonna 2015 yhtiön jälleenmyyntiverkostoon kuului yli 450 eksklusiivista Nespresso Boutique -myymälää. Lisätietoja: www.nestle-nespresso.com\nlanseeraus kahvi kahvikone Nespresso uutuus kapselikahvi