Feissarimokat – Sekalaisia, osa 117\nSekalaisia, osa 117\nJulkaistu 27.10.2012, kategoriassa Sekalaisia\nKukkahattutäti kieltää Edellinen\nToivottavasti Meeri oli vain kusella…\nTulos: +639 (703 ääntä)\nYkkös sialle :D repesin.\nMutta kuka, ja MITEN kukaan nainen voi istuutua pytylle ja olla tajuamatta istuvansa kannen päällä ennen kuin huomaa istuvansa sekä kannen että virsalätäkön päällä??\nTulos: +249 (277 ääntä)\nEi se puhelimen äänettömälle laittaminen ole niin vaikeaa kun joissain mailleissa se onnistuu napista/vivusta eikä tarvitse pelleillä asetusten kanssa. Jo tietyssä määrin pienessä salissa loistava kirkas näyttö ärsyttää kesken esityksen, vielä enemmän ärsyttää jos joku menee vastaamaan soivaan puhelimeen. Myönnän, että itselläkin jäi kerran puhelin äänelliselle ja se soi elokuvan lopulla. Ja kyllä hävetti. Kaveria sentään huvitti kun muistan aina paasata muiden puhelinten perään.\nTästä voisikin taas kirjoittaa pitkän valitusvirren miksi leffaliput ovat niin kalliita kun sen nautinnon kuitenkin joku pilaa, kotona katsominen onneksi halvempaa.\nMikähän on Kiian ikä? Kaikenlaisia juoruja ne kateelliset keksiikin…\nTulos: +483 (497 ääntä)\nJa mitä Linda oikeasti tarkoitti: olen leffassa, pliiiis soitelkaa ja tekstailkaa mulle!\nYkkös sialle repesin.\nMutta kuka, ja MITENkukaan nainen voi istuutua pytylleja olla tajuamatta istuvansa kannen päällä ennen kuin huomaa istuvansa sekä kannen että virsalätäkön päällä??\nOlen nähnyt. Tai en itse tapahtumaa, mutta lopputuloksen. ;)\nKiian tarina hämmensi :D mutta hyvät jutut oli!\nloistavat Sekalaiset tällä kertaa…kuten myös muutkin uudet :D\nMeeri oli varmaan useamman promillen humalassa. Sillä kyllähän se tuntuu se päälimmäinen kansi kyllä sen verran, ettei normaalioloissa voi olla huomaamatta.\nNiin ja print screeni otettu kolme minuuttia sitten? Herääpä epäilys taas onko tuo status kirjoitettu vain sitä varten, että voi sen itse sitten tänne lähettää, jotta saa oman nimensä päivityksiin.\nYmmärsin tuon ekan ensin, että tyttäystävä on menossa ykkösasialle elikkäs pissille ja mietin, miksi se pitää kaikille kertoa.\nHih, saapahan nauraa mokille useampaan kertaan, kun nauraa ensin väärälle asialle :D\nTulos: +110 (140 ääntä)\nVesimittarit pitäis olla kaikilla ja maksu käytön mukaan. Iinan tuhlauksen takia _kaikilla_ on suurempi vesimaksu :(\nTulos: +142 (190 ääntä)\nIina hyvä! Puhdasta vettä onkin maailmassa ihan liikaa. Käy toki tunnin suihkussa, koska on “talvi”.\nTulos: +69 (85 ääntä)\nEikös jotkut naiset käy veskissä niin että hanuri ei kosketa sitä pönttöä? Bakteerien pelossa tms. Silloin toi vois olla mahdollista tapahtua..\nMulle ja myös serkulleni on pienempinä tapahtunu niin, kun ollut kova KOVA kiire pöntölle, hyvää että housut saanu alas ja istahtanu ja sit onki myöhästä:D\nTulos: -86 (100 ääntä)\nvähä mä loukkaantuisin jos toi eka ois mun poikkis….. -.-’ mut…\nMuuten asiallinen, mutta lopun kateuskortti pilasi kaiken.\nKun julkaset tilan ym. facessa niin aika moni sen ehtii nähdä 3 minuutissa ja ottaa kuvan. Ellei sulla sitten ole vaikka 10 kaveria ja 1 kerrallaan paikalla?\nMä en ollu, ku se perhana tipahtiki alas.\nmiekin oon joskus onnistunut tekemään ton meerin jutun kun oli kova vessahätä ♥\nNäin tosta Kiian tarinasta ihan eri version juuri vähää aikaa sitten? Siinä tarinassa tosin oli paikannimi mukana, ja haukuttu juuri sen paikkakuntalaisia että mitä ne levittää tollasia juoruja herpeksestä.. o_o\nLindan piti vaa päästä lesoomaan, että on leffas.\nTulos: -15 (69 ääntä)\nMinä en ole ikinä ymmärtänyt logiikkaa tuon ajatuksen takana. Jos jossakin paikassa on vesipula, niin Suomessa – jossa vettä on yllinkyllin – täytyy solidaarisuudesta käyttää mahdollisimman vähän vettä. Tälläinen ajatusmaailma sopisi minusta paljon paremmin ruokaan (sillä sitä sentään pystyy kuljettamaan muualle), mutta en ole ikinä kuullut kenenkään huutelevan tälläistä ruuan suhteen. Tai siis samanlaista syyllistämistä ei ikinä ole ruuasta, yleensä on vain asiallista keskustelua hävikin pienentämisestä ym.\nTulos: -20 (70 ääntä)\nkäkikello: Minä en ole ikinä ymmärtänyt logiikkaa tuon ajatuksen takana. Jos jossakin paikassa on vesipula, niin Suomessa – jossa vettä on yllinkyllin – täytyy solidaarisuudesta käyttää mahdollisimman vähän vettä. Tälläinen ajatusmaailma sopisi minusta paljon paremmin ruokaan (sillä sitä sentään pystyy kuljettamaan muualle), mutta en ole ikinä kuullut kenenkään huutelevan tälläistä ruuan suhteen. Tai siis samanlaista syyllistämistä ei ikinä ole ruuasta, yleensä on vain asiallista keskustelua hävikin pienentämisestä ym.\nTiesitkö, että puhdas (=juomakelpoinen) vesi loppuu maailmasta jo reilusti ennen kuin me parikymppiset olemme kuusikymppisiä? Ruokahan on uusiutuva luonnonvara, jota saadaan aina lisää kasvattamalla, keräilemällä ja metsästämällä, vaikka ruokakauppaa ei olisi olemassakaan. Vettä ei noin vain synny lisää. Miksi vetäisit vessan tai peseytyisit vedellä, joka kelpaa juomavedeksi? Me elämme mieheni kanssa ruuan suhteen omavaraisina lukuunottamatta maitotuotteita, mutta vettä mekään emme osaa tehdä.\nEpäilen että Meerillä oli vaan iha saakelinmoinen kusihätä eikä ehtiny nousta ylös kun tunsi kannen persuuksissaan vaan kusi ehtikin jo ampaista ulos rakosta sellaisella voimalla ettei sitä voinut enää estää.\nTai sitten se oli kännissä.\nNappu: Tiesitkö, että puhdas (=juomakelpoinen) vesi loppuu maailmasta jo reilusti ennen kuin me parikymppiset olemme kuusikymppisiä? Ruokahan on uusiutuva luonnonvara, jota saadaan aina lisää kasvattamalla, keräilemällä ja metsästämällä, vaikka ruokakauppaa ei olisi olemassakaan. Vettä ei noin vain synny lisää. Miksi vetäisit vessan tai peseytyisit vedellä, joka kelpaa juomavedeksi? Me elämme mieheni kanssa ruuan suhteen omavaraisina lukuunottamatta maitotuotteita, mutta vettä mekään emme osaa tehdä.\n“Tiesitkö, että puhdas (=juomakelpoinen) vesi loppuu maailmasta jo reilusti ennen kuin me parikymppiset olemme kuusikymppisiä?….Vettä ei noin vain synny lisää.”\nTuo on täyttä roskaa (=en usko ennen kuin annat luotettavan lähteen). Eihän sitä kyllä helposti synny, mutta eihän se mihinkään katoa. Tai kyllähän sitä saattaa hieman haihtua avaruuteen ja vähän mennä subduktion yhteydessä maan vaippaan, mutta jos neljän miljardin vuoden jäkeen maapallolla on näin paljon vettä, ei se mihinkään katoa neljässäkymmenessä vuodessa.\nOlet varmaan kuullut hiilen kiertokulusta? Sama juttu pätee veteen: vesi haihtuu meristä (erityisesti aavikoiden kuten Saharan leveyspiireillä) kulkeutuu ilmavirtojen mukana humideille seuduille, sataa alas. Maalle sataessa se joko muodostaa lumi- tai jääpeitettä tai virtaa jokin mukana takaisin mereen, josta se sitten taas joskus haihtuu.\nEli missä kohtaa vesi loppuu? Ilmaston lämpeneminen saattaa joillakin alueilla lisätä kuivuutta, mutta samalla se lisää myös haihtumista (ja siten joko ilmakehän vesipitoisuutta tai sateita toisilla alueilla). Vaikka nämä mekanismit (siis ilmakehä-vesikehä feedbackit) ovat monimutkaisia, on todella paksua väittää makean veden loppuvan.\n“Ruokahan on uusiutuva luonnonvara, jota saadaan aina lisää kasvattamalla, keräilemällä ja metsästämällä, vaikka ruokakauppaa ei olisi olemassakaan.”\n1) Makea vesi on uusiutuva luonnonvara.\n2) Minusta on aika törkeää räyhätä veden tuhlauksesta (sitähän ei esmi Saharaan voi siirtää) ja samalla perustella ruuan tuhlauksen pienempää paheksumista sillä, että se on “uusiutava luonnonvara”. Tällä hetkellä nälkäongelma olisi paljon helpommin ratkaistavissa kuin vesiongelma, ja minusta hyödyllisempää keskittää tuo moraalinen närkästys siihen. (Mutta tämä on siis vain minun henkilökohtainen mielipiteeni.)\n“Miksi vetäisit vessan tai peseytyisit vedellä, joka kelpaa juomavedeksi?”\nSiinä ei kyllä järkeä ole ainakaan kuivuudesta krsivillä alueilla. Suomi ei toistaiseksi kuulu näihin, joten en vieläkään näe siinä haittaa. Asia tietysti muuttuu heti kun vettä pystytään siirtämään sitä enemmän tarvitseville.\n“Me elämme mieheni kanssa ruuan suhteen omavaraisina lukuunottamatta maitotuotteita, mutta vettä mekään emme osaa tehdä.”\nEi sitä tarvitse tehdä, se tulee taivaalta!\nMutta jos vastaat tähän viestiin, voitko vääntää minulle rautalangasta, miten veden säästäminen Suomessa nyt auttaa kuivia maita. Jos vettä ei valuteta Helsingissä hanasta, sama vesi valuu vain Päijänteestä jokea pitkin mereen.\nTunnin suihku. Kivat vesilaskut.\nJa oikeasti, miten voi unohtaa nostaa sen kannen?\nmuistiko meeri sitten\nnostaa vessanpöntön alimmaisen kannen ?\nTulos: -18 (52 ääntä)\nKäkikello: “Tuo on täyttä roskaa (=en usko ennen kuin annat luotettavan lähteen). Eihän sitä kyllä helposti synny, mutta eihän se mihinkään katoa. Tai kyllähän sitä saattaa hieman haihtua avaruuteen ja vähän mennä subduktion yhteydessä maan vaippaan, mutta jos neljän miljardin vuoden jäkeen maapallolla on näin paljon vettä, ei se mihinkään katoa neljässäkymmenessä vuodessa.\nEli missä kohtaa vesi loppuu? Ilmaston lämpeneminen saattaa joillakin alueilla lisätä kuivuutta, mutta samalla se lisää myös haihtumista (ja siten joko ilmakehän vesipitoisuutta tai sateita toisilla alueilla). Vaikka nämä mekanismit (siis ilmakehä-vesikehä feedbackit) ovat monimutkaisia, on todella paksua väittää makean veden loppuvan.”\nAalto-yliopiston professori Olli Varis: Vesi on uusiutuva luonnonvara, mutta ei ehtymätön. Ihminen puuttuu veden kiertokulkuun yhä useammin ja on “sotkemassa” veden kiertoa: veden uusiutumistahtiin verrattuna vettä käytetään globaalisti liikaa. Veden saastuminen on myös iso ongelma. Ilmastonmuutos tulee vaikeuttamaan miljardien ihmisten veden saantia tulevaisuudessa.\n“1) Makea vesi on uusiutuva luonnonvara.\n2) Minusta on aika törkeää räyhätä veden tuhlauksesta (sitähän ei esmi Saharaan voi siirtää) ja samalla perustella ruuan tuhlauksen pienempää paheksumista sillä, että se on “uusiutava luonnonvara”. Tällä hetkellä nälkäongelma olisi paljon helpommin ratkaistavissa kuin vesiongelma, ja minusta hyödyllisempää keskittää tuo moraalinen närkästys siihen. (Mutta tämä on siis vain minun henkilökohtainen mielipiteeni.)”\n1) Kukaan ei räyhännyt.\n2) Annoin esimerkkin omista arvoistani. En voi puhua kenenkään muun kuin omasta puolestani. Minä en tuhlaa vettä enkä ruokaa.\n“‘Miksi vetäisit vessan tai peseytyisit vedellä, joka kelpaa juomavedeksi?’\nSiinä ei kyllä järkeä ole ainakaan kuivuudesta krsivillä alueilla. Suomi ei toistaiseksi kuulu näihin, joten en vieläkään näe siinä haittaa. Asia tietysti muuttuu heti kun vettä pystytään siirtämään sitä enemmän tarvitseville.”\nKuivuudesta kärsivillä alueilla ei ole vessaa, mitä vetää ja peseytyminenkin on toissijainen asia. Mutta vaikka Suomessa tällä hetkellä onkin puhdasta juomavettä “rajattomasti” kaikille, miksi sitä silti tuhlaamaan asioihin, joihin sitä ei OIKEASTI tarvita?\n“‘Me elämme mieheni kanssa ruuan suhteen omavaraisina lukuunottamatta maitotuotteita, mutta vettä mekään emme osaa tehdä.’\nEi sitä tarvitse tehdä, se tulee taivaalta!”\nMinä en ainakaan juo sadevettä, joka meidän kaivoon tulee. Sieltä saa parhaimmassa tapauksessa salmonellan. Vettä tulee taivaalta kyllä ja se on oikein mainiota peseytymiseen, vessan vetämiseen, siivoamiseen, kasvimaan kasteluun. Juomiseen, ruuanlaittoon ja esim. hampaiden pesuun minäkin käytän vesilaitoksen kautta juoksutettua vettä.\n“Mutta jos vastaat tähän viestiin, voitko vääntää minulle rautalangasta, miten veden säästäminen Suomessa nyt auttaa kuivia maita. Jos vettä ei valuteta Helsingissä hanasta, sama vesi valuu vain Päijänteestä jokea pitkin mereen.”\nEn missään vaiheessa väittänyt, että veden säästäminen Suomessa auttaa kuivia maita. En myöskään väittänyt, että oma toimintani auttaa kuivia maita. Mutta sen tiedän, että oma toimintani ei ainakaan pahenna tulevaa vesikriisiä.\nTässä linkki kattavaan Wikipedia-artikkeliin, suosittelen lukemaan erityisesti kohdan “Riittävyys nyt ja tulevaisuudessa sekä sen turvaaminen”:\nKorostan sitä, että jos toimenpiteisiin ei ryhdytä ei tänään eikä huomenna vaan eilen niin meillä on kohta hätä.\nNimenomaan kivat vesilaskut, koska se vesimaksu on kiinteä\nKyseessä oli melko pieni paikkakunta, joten sensuroimme sen pois ja vaihdoimme sanaan “te”.\nHahhhhahahaaa Kiial ei ooo ollu omaa elämää ja menny kaikille faces selittää kuinka hänen pikkusiskollaan ei ole herpestä, mikä on tullut hänen diIdostaan eiii vⅰttu halkeen nauruun!!!! Mitäköhän sen kaveritki oikee ajattelee? vai onks sil niit ees ?? hahahhahahaaaa\n”(Aalto-yliopiston professorin lainaus)”\nOlen samaa mieltä kaikkien näiden kohtien kanssa, mutta en huomaa kohtaa, jossa hän väittää veden loppuvan neljässäkymmenessä vuodessa. Mutta olemme siis tämän lainauksen perusteella samaa mieltä, että ”vettä ei noin vain synny lisää” on väärin, sillä professorikin sanoi veden olevan uusiutuva luonnonvara? Ja jos tarkoitit erityisesti tuota ” veden uusiutumistahtiin verrattuna vettä käytetään globaalisti liikaa” –kohdasta: niin kauan kuin vettä käytetään paikallisesti hitaammin kuin se uusiutuu, alueen vesivarastot pysyvät täysinä. Suomessa ei siis näillä sademäärillä ole vielä pitkään aikaan ongelmaa.\nPahoittelen kärkevää kirjoitustani. Suutahdin hieman edellisen viestin alentuvasta sävystäsi.\n”Kuivuudesta kärsivillä alueilla ei ole vessaa, mitä vetää ja peseytyminenkin on toissijainen asia.\nMutta vaikka Suomessa tällä hetkellä onkin puhdasta juomavettä “rajattomasti” kaikille, miksi sitä silti tuhlaamaan asioihin, joihin sitä ei OIKEASTI tarvita?”\nOK. Tässä on selvästikin kaksi erilaista perusteltua näkökantaa. Itse veikkaisin, että suomalainen vedentuhlaus johtunee veden riittävyydestä sekä putkistojen suoraviivaisesta rakenteesta: on helpompaa ja halvempaa vetää kerrostaloon erilliset puhtaan ja likaisen veden linjat kuin johtaa yläkerran lavuaarin likavesi alemman asunnon vessan huuhteluvedeksi. PS. Kaliforniakin on jatkuvasta kuivuudesta kärsivä alue.\n”Minä en ainakaan juo sadevettä, joka meidän kaivoon tulee. Sieltä saa parhaimmassa tapauksessa salmonellan. Vettä tulee taivaalta kyllä ja se on oikein mainiota peseytymiseen, vessan vetämiseen, siivoamiseen, kasvimaan kasteluun. Juomiseen, ruuanlaittoon ja esim. hampaiden pesuun minäkin käytän vesilaitoksen kautta juoksutettua vettä. ”\nPohjavesi on sadevettä ja sitä ilmeisesti käytetään joillakin paikkakunnilla suoraan/ilman käsittelyä juomavetenä kunnan vesijohtoverkossa (en ole täysin varma tästä, muistan kuitenkin kuulleeni niin). Eri asia pohjaveden (eli sadeveden) käytössä sitten tietysti on, jos omaa kaivoa ei ole suojattu tai se on saastunut.\n”En missään vaiheessa väittänyt, että veden säästäminen Suomessa auttaa kuivia maita. En myöskään väittänyt, että oma toimintani auttaa kuivia maita. Mutta sen tiedän, että oma toimintani ei ainakaan pahenna tulevaa vesikriisiä. ”\nAnteeksi, että tulkitsin sinua väärin. Tunnin suihkuttelun (Suomessa) rinnastaminen maailman puhtaan veden määrään (”Puhdasta vettä onkin maailmassa ihan liikaa”) vaikutti minusta siltä, että nämä asiat ovat sinusta sidoksissa toisiinsa.\nTämän hetkinen vedenkäyttö ei mitenkään vaikuta tulevaan vesikriisiin (Päijänteen vesi päätyy mereen joko joen tai Helsingin kautta). Vaikutusta sen sijaan olisi jos yrittäisi veden säästön sijasta puuttua kuivuutta muualla maailmassa aiheuttaviin syihin, kuten esim. ilmaston lämpeneminen. Eli minusta veden säästäminen Suomessa on enemmän tai vähemmän ajanhukkaa, paljon tehokkaampaa on säästää esim. energiaa.\nei voi käsittää kirjoitti:\nNappu: Miksi vetäisit vessan tai peseytyisit vedellä, joka kelpaa juomavedeksi? Me elämme mieheni kanssa ruuan suhteen omavaraisina lukuunottamatta maitotuotteita, mutta vettä mekään emme osaa tehdä.\nMistä se Nappu kuvittelee, että vesi tulee? Helsingin juomavesi on puhdistettua Päijänteen vettä, ja käytettynä se puhdistetaan ja päästetään mereen. Josta se haihtuu ilmaan, sataa maahan ja valuu jokia pitkin takaisin Päijänteeseen. Maalla jos on kaivo, se sadevesi puhdistuu suoraan maakerroksissa ja voit juoda ja pissiä sen takaisin maahan ihan niin monta kertaa kuin jaksat, eikä se koskaan lopu. Kaivovesi ei ole sama asia kuin sadevesi ja kaivoveden puhtauden voi tutkituttaa, jos se mietityttää.\nLuonto on ihmeellistä. Eikö?\n(Ja joo, Saudi-Arabiassa ei ole vettä. Mutta ei sitä sinne tule, vaikka lakkaisit kokonaan käyttämästä vettä Suomessa.)\nei voi käsittääLainaa\nTarkennan siis vielä pointiani tuohon professorin lainaukseen.\nLähde on kyllä luotettava, mutta lainauksessa ei ollut mitään, mikä tukisi edellisiä väitteitäsi (“tiesitkö, että puhdas vesi loppuu maailmasta jo reilusti ennen kuin me parikymppiset olemme kuusikymppisiä?….vettä ei noin vain synny lisää”). Muuten lainaus oli täyttä asiaa.\nElämä on hauskaa ja monipuolista. Näin ainakin kun unohtaa nostaa vessanpöntön kannen ja…..noh, tiedätte jo.\nKyllä sen kannen voi oikeasti unohtaa nostaa, nimittäin kiireessä ja varsinkin jos normaalisti kansi on aina auki (eli siis jos joku on sen sulkenut niin hups!).\nItse olen tehnyt tuon muutaman kerran erittäin kovassa vessahädässä (siis sellaisessa että lirahtaa housuun ellet juokse). Kyllä se refleksinomaisesti sieltä lirahtaa vahingossa.\nOlen myös onnistunut istumaan pöntölle niin että kaikki kannet ovat olleet auki jolloin pönttöä säikähtää kylmän ja kovan alustan takia.\nJos talossa elää paljon ihmisiä, niin todennäköisesti joskus yllättyy: kaikki vessat on varattuja silloin kun on kova vessahätä ja kansi saattaa yllättää kun kaikki eivät jätäkään sitä auki!\nVesijutun ymmärrän myös, sillä itsekin olen kovilla pakkasilla raahautunut suihkuun kun olen tullut ulkoa (en tosin tunniksi mutta kuitenkin). Vilustun aika helposti, joten suihku on joskus pelastanut pitkän kävelymatkan jälkeen.\nno jos tarkkoja ollaan puhtaan juomaveden määrä on vähenemässä.\njos aivan pilkkua viilataan, puhtaan veden määrä suhteessa veden määrään on suomessa yksi suurinmista.\nesim. venäjällä kraanasta tulevaa vettä ei paikoin voi edes juoda (keittämättä), koska sen veden tautien takia on jouduttu niin paljon myrkyttään. myös paikoin vanhat putket joista irtoaa ns. myrkkyjä.\nmutta miten ajatellaan juomakelpoinen vesi, mä oon törmännyt ulkomaalaiseen henkilöön joka joi kaivosta vettä, vaikka suomalaisen testien mukaan se ei sovellu juotavaksi. (ko. tyyppi tais olla kotoisin maasta jossa kraanavesikin on pahempaa).\naivan varmana se että, käyttääkö suomessa 20 minuuttia vai 30 minuuttia suihkussa olemiseen, ei vaikuta afrikan vesiongelmiin mitenkään.\nkumminkin ihminen tuhoaa luontoa kokoajan, ja samalla aiheuttaa sen että, juomakelpoisen veden saaminen vaikeutuu. vaikka veden määrä onkin sama, likaisemman veden käsittely on aina kalliimpaa mitä puhtaamman veden. ja samalla sit vesilaskut kasvaa jne. jne.\nsinänsä huvittavaa että, suomi taitaa olla yksi niistä harvoista maista joissa samalla vedelle tehdään ruokajuoma ja vedetään vessanpytty.\nJa tollasilla Iinoilla o parhaat mahdolliset älypuhelimet ja sit osata kunnolla ees pelata sitä ängryböödsiä huoh -.-\njep jep, se veden tuhlaaminenha on ihan suositeltavaa, tyhmä kana\nMikä ihmeen vessahätä?\nJos joku ottaa tunnin suihkuja, niin eiköhän se ole myös aikamoista energian tuhlaamista (jos siis käyttää lämmintä vettä suihkussa).\nKukkuluuruu: Jos joku ottaa tunnin suihkuja, niin eiköhän se ole myös aikamoista energian tuhlaamista (jos siis käyttää lämmintä vettä suihkussa).\nOlen täysin samaa mieltä. Kritisoinkin alunperin sitä, että huomio kiinnitetään ympäristön kannalta lähes merkityksettömiin asioihin (kuten vedenkulutus Suomessa), vaikka on olemassa useita muita asioita, joissa yksilöiden valinnoilla voi jopa olla merkitystä (kuten energian ja ruuan säästäminen sekä kierrätys).\nVeden säästäminen sopii toki ympäristötietoiselle ihmiselle. Niitä, jotka eivät halua tinkiä liikaa mukavuuksista, kannattaisi kannustaa (tai syyllistää) niihin asioihin, joilla on väliä ja “sallia” heille omat pienet luksuksensa. Pahimmilaan vedenkulutuksesta valittaminen antaa vain lyömäaseen niille, jotka pitävät ympäristöasioiden esille nostamista viherpiiperryksenä. (Tai siis: mukavuuksia halutaan karsita vaikka ympäristövakutus on Suomessa mitätön.)\nTiesitkö että meillä on tossa vieressä tuollainen iso lätäkkö missä on vettä. Siitä laivatkin tekee juomavetensä.. Eikä ole mikäänameriikan temppu. Makeanvedenkehitin on hieno keksintö. Ja onhan niitä jotain ihmepillejä ja pillereitä millä saa veden puhdistettuajuomakelpoiseksi..\nKyllähän noi laivatki tekee oman juomavetensä merivedestä.. Eikä se niin kauhean monimutkainen prosessi loppujenlopuksi ole.. Ja onhan niitä jotai vedenpuhdistuspillejä ja pillereitäki olemassa =D että niin\nTunnin suihku tarkoittaa yleismaailmallisesti sitä, että muija runkkaa suihkussa.\noli ihan pakko!! kirjoitti:\nminun 7 vuotias tyttöni sanoo että poikkis… :D\noli ihan pakko!!Lainaa\nNauku: Nimenomaan kivat vesilaskut, koska se vesimaksu on kiinteä\nAinahan niitä kiinteitä vesimaksuja voidaan nostaa.\nmelko ilmiantavaa toi “minulla ei ole herpestä, eikä ole olIutkaan. ei ole myöskään pikkusiskollani Ninnillä, eikä hän ole saanut sitä diIdostani.”\neli todellisuudessa kiialla on ollut herpes, on yhä edelleen, niin myös hänen pikkusiskollaan Ninnillä, joka on saanut sen kiian diIdosta.\ntunnen tuon kiian heh :)\neniten ootan aina tuon Jessican kommentteja.. paljonkohan mahtaa olla neidillä ikää? :D\nLinda edustaa kyllä hienosti tätä nettiriippuvaista sukupolvea, jonka on pakko olla 24/7 netissä joko kotikoneella tai sitten sillä helvetin älypuhelimella. Ihan yhtälailla sen kännykän valo häirittee muita ihmisiä leffateatterissa, kun pitää sitä facebookkia päivitellä joka paikassa..\nVieläkö joku luulee, että Suomesta loppuu vesi jos sitä tuhlaa? Ei todellakaan, pikku huomautuksena kerrottakoon, että jos kunnassa ei vettä kuluteta tarpeeksi, vesilaitos juoksuttaa sitä itse jotta putkistot pysyisivät kunnossa. Kylmän veden juoksuttaminen ei kuluta luontoa _yhtään_.\nLämmitetty vesi onkin sitten ihan eri asia.\nNiin no luonnossa esiintyvän makean veden varastot (=pohjavesivarastot) toki ehtyvät nykyisellä käyttötahdilla Suomessa varsin nopeasti. Ne kunnat joilla pohjavesivarantoja on, luonnollisesti myös käyttävät niitä. Onhan se nyt halvempaa käyttää valmiiksi juomakelpoista vettä, kuin puhdistaa sitä jokivedestä. Pohjavesivarannot uusiutuvat hitaasti sadeveden valuessa pohjavedeksi maakerrosten läpi.\nPohjavesivarantojen loppuminen ei kuitenkaan aiheuta Suomessa vesikriisiä, koska juomavettä voi puhdistaa jokien vedestä, niinkuin kaikissa Suomen suurissa kaupungeissa tehdään. Tämä jokivesi ei ole mikään pysyvä varasto vaan se valuu meriin, käytti sitä ihminen välissä tai ei.\nUseissa Suomen kunnissa tehdään myös tekopohjavettä valuttamalla esim. jokivesiä ja sadevesiä maakerroksen läpi. Lisäksi suomen talvi (helposti talteen kerättävä puhdistettavissa oleva lumi) takaa sen että täällä ei tule olemaan minkäännäköistä vesikriisiä ihan vähään aikaan.\nGlobaalisti vesipula toki on ongelma, mutta se on alueellinen ongelma niin kauan, kuin makeaa vettä ei kuljeteta öljyn tai maakaasun tapaan putkissa paikasta toiseen. Globaalin vesipulan helpottamiseksi on esittetty jännittäviä ratkaisuja, muunmuassa jäävuorten rahtaaminen arktisilta alueilta pula-alueille. (Jäätiköstä irronneet jäävuoret sulavat mereen joka tapauksessa, mutta jos ne saadaan kuljetettua tarvealueelle hinaamalla, ennen kuin ne sulavat, voidaan ne sulattaa makeaksi vedeksi.)\nSumsummarum täällä sen jokiveden valutus pöntöstä ja suihkusta tuskin on, tai tulee olemaan ongelma, kun ei se vaikuta sen veden riittävyyteen, joten suosittelen Napulle pientä reality-checkiä. Olet saattanut ymmärtää jotain väärin.\nHalusinpahan vain päästä pätemään, ei mulla muuta. :D\nFakta on, etten tietäisi sanaakaan mistään Kiian herpeksistä jollei hän tekisi näitä päivytyksiään väh. 2 per päivä. Usein “kerää huomion” ja kaikessa hiljaisuudessa tila poistuu hetken päästä ja uusi putkahtaa pinnalle.\nMukava tyttö varmasti, vaikken tunnekaan sen enempää, mutta huomion hakeminen vähän nyppii. Jos parin tyypin juorurinki puhuu Herpeksistä, niin miksi hän tekee kasan päivityksiä muutaman päivän sisällä kaikkien Facebook- kavereidensa nähtäväksi?\nNiskasta kiinni nyt!\nSuurin osa maailman maista käyttää vettä enemmän kuin sitä syntyy lisää, lukuunottamatta lähinnä pohjoismaita. Suomen vesivarat on maailman parhaat, mutta luultavasti vedestä tulee samanlainen sotia aiheuttava tuote kuin öljystä, kunhan se muualta maailmasta käy vähiin. Suurin yksittäinen vedenkuluttaja on kuitenkin teollisuus. Mutta vesilasku maksetaan yhtiövasikkeissa/vesilaskuissa joka tapauksessa. Jos vedenkulutus on kovaa, sitten nostetaan joko yhtiövastiketta tai vesimaksua/henkilö. Jos asut vuokralla, kohonnut vastike lisätään vuokraan. Suurin osa vanhoistakin taloyhtiöistä on siirtymässä huoneistokohtaisiin vesimittareihin, eli nämä henkilöluvun mukaan menevät on katoava luonnonvara.\nNaiset ja vessanpöntöt. Miten vaikeeta se on oikeesti laskea se istuin tai nostaa se kansi. Tai katsoa ennenkun istuu?\nKännissä. Aivan samoin kuin mies voi virtsata puoli metriä pöntöstä ohi. Tätä muuten tapahtuu ilmeisesti kaikissa miestenvessoissa. Ihmetellä pitää sitä kännin määrää.\nAvainsanat: dildo, elokuvateatteri, huhu, juoru, kiinteä, porsas, sija, sika, vesi, vessa, vessanpönttö, vessapaperi, äänetön


Joukkoliikennepalvelujen 1/2017 hankinta | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat\nJoukkoliikennepalvelujen 1/2017 hankinta\nTampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta, 30.8.2017\nTampereen seudun joukkoliikenteen linjojen 9 ja 25 liikennöintisopimukset päättyvät elokuussa 2018. Linjojen liikennöintitarve kuitenkin jatkuu. Linjan 9 nykyiseen liikennöintisopimukseen sisältyy myös linjojen 17 ja 20 liikennöinti. Linjojen 17 ja 20 osalta liikennöintisopimus päättyy touko-kesäkuun vaihteessa 2019.\nTampereen sisäinen joukkoliikennelinjasto muuttunee vuonna 2021 huomattavasti raitiotieliikenteen alkaessa. Muutokset koskevat todennäköisesti eniten linjoja, jotka kulkevat ydinkeskustan ulkopuolella pitkiä matkoja rakenteilla olevaa raitiotiereittiä pitkin. Linjat 17 ja 25 kuuluvat todennäköisesti muuttuviin linjoihin Sammonkadun reittiosuutensa vuoksi ja linja 20 Hervannan valtaväylän reittiosuutensa vuoksi.\nBussiliikenteen linjastosuunnittelu vuodelle 2021 on tarkoitus käynnistää talvella 2017-18 ja valmistella päätöksentekoon vuonna 2019. Liikennepalveluiden kilpailutuksia ei kuitenkaan voida keskeyttää kahdeksi vuodeksi odottamaan vuoden 2021 linjastoratkaisua. Muuten kaupunkiseudulla kilpailutettavan liikenteen määrään syntyisi tarpeettomia edestakaisia heilahduksia, joihin markkinoiden ja kaupungin oman tuotannon on hankalaa ja kallista sopeutua.\nTarjouskilpailuasiakirjoissa ja niiden pohjalta laadittavissa liikennöintisopimuksissa otetaan huomioon mahdollisuus reittimuutoksiin sopimuskauden aikana. Kilpailutuskohteiden koko ja sopimuskausien pituudet pyritään valitsemaan niin, että vuodelle 2021 ennakoitavat linjastomuutokset olisivat kohtuudella toteutettavissa.\nKilpailutettavien linjojen nykyiseen liikennöintiin tarvitaan autoja seuraavasti: Linjan 9 liikennöintiin tarvitaan 9 telilinja-autoa, linjan 17 liikennöintiin tarvitaan 8 telilinja-autoa ja linjan 20 liikennöintiin tarvitaan 8 telilinja-autoa. Linjan 25 liikennöintiin tarvitaan 5 linja-autoa. Kilpailutuksen yhteydessä täydennetään vuorotarjontaa siten, että linja 9 liikennöidään jatkossa sunnuntaisin 15 min välein, mahdollistaen 30 min vuorovälin tarjoamisen molemmille Annalan päätepysäkeille.\nTarjouskilpailuasiakirjat pidetään pääosin edellisten kilpailutuskierrosten kaltaisina. Kaupunkiliikennelinjoilla, joita kaikki käsiteltävät linjat edustavat, on kaluston laatutekijöiden painoarvo ollut 7-9 % ja hinnan painoarvo 91-93 %. Kaupunkiliikennelinjoilla on tyypillisesti vaadittu vähintään 50 % kalustosta olevan tehdasuutta tai alittavan uusilta autoilta vaaditun päästönormin.\nOsa linjojen 17 ja 20 liikennepalvelusta on tällä hetkellä järjestetty kaupungin omana tuotantona TKL:n toimesta. Tämä osa esitetään sisällytettävän kilpailutukseen. Toimenpide on Tampereen kaupunginhallituksen liiketoimintajaoston TKL:n liikennetuotannon laajuutta koskevan päätöksen 10.11.2015, § 139, mukainen.\nJärjestetään avoin tarjouskilpailu bruttokustannusperiaattella joukkoliikenteen linjojen 9 Annala - Keskustori, 17 Vehmainen - Keskustori - Kalkku, 20 Hikivuori - Keskustori - Lamminpää ja 25 Janka - Keskustori - Tahmela liikennöinnistä. Linjat jaetaan kilpailutuksessa kahteen kohteeseen kohdenumeroiltaan 44 ja 45. Kilpailutuskohteeseen 44 kuuluu linjojen 9, 17 ja 20 liikennöinti elokuuhun 2024 asti. Kohteen 44 liikennöinti aloitetaan kahdessa vaiheessa, elokuussa 2018 ja kesäkuussa 2019. Kilpailutuskohteeseen 45 kuuluu linjan 25 liikennöinti elokuusta 2018 elokuuhun 2021 asti. Kohteeseen 44 sisällytetään optiona mahdollisuus jatkaa sopimusta 1+1+1 vuodella. Kohteeseen 45 ei sisällytetä optiota sopimuskauden jatkamisesta. Tarjouskilpailun kohteessa 44 edellytetään vähintään 50 % kalustosta täyttävän Euro 6-päästövaatimukset ja loput Euro 5 -päästövaatimukset. Kohteessa 45 edellytetään koko kaluston täyttävän vähintään Euro 5-päästövaatimukset.\nSuunnittelupäällikkö Juha-Pekka Häyrynen, puh. 050 552 6124, etunimi.sukunimi@tampere.fi ja Tuomi Logistiikka Oy/hankinta-asiantuntija Essi Rae, puh. 040 171 5257,etunimi.sukunimi@tuomilogistiikka.fi\nPäätösvalmistelusihteeri Karoliiina Vehmaanperä, puh 040 142 4654, etunimi.sukunimi@tampere.fi\nTuomi Logistiikka Oy pyysi Tampereen kaupungin Joukkoliikenteen toimeksiannosta tarjouksia joukkoliikennepalvelujen 1/2017 hankinnasta. Hankinta jaettiin kolmeen osa-alueeseen seuraavasti:\nOsa-alue 1: Kohde 44\nKohde 44 sisältää linjojen 9 (Annala-Keskustori), 17 (Vehmainen-Keskustori-Kalkku) ja 20 (Hikivuori-Keskustori-Lamminpää) liikennöinnin.\nOsa-alue 2: Kohde 45\nKohde 45 sisältää linjan 25 (Janka-Keskustori-Tahmela) liikennöinnin.\nKohteiden 44 ja 45 liikennöinnin yhteistarjous ylläkuvatun mukaisesti.\nMolempiin kohteisiin (kohteet 44 ja 45) valitaan yksi palveluntuottaja.\nKohteen 44 sopimuskausi alkaa kilpailutuksen saatua lainvoiman ja kestää elokuuhun 2023 asti. Kohteen 44 liikennöinti nyt kilpailutettavana palveluntuotantona aloitetaan kahdessa vaiheessa nykyisten sopimusten päätyttyä. Palveluntuotanto tulee käynnistää välittömästi aiemman sopimuksen päätyttyä 9.8.2018. Tällöin linjan 9 liikennöinti aloitetaan täysimääräisenä ja linjojen 17 ja 20 suhteen osittain. Linjojen 17 ja 20 liikennöinti aloitetaan täysimääräisenä 3.6.2019. Hankinta kattaa ko. linjojen liikennöinnin elokuuhun 2023 asti. Kohteen 44 sopimusta on mahdollista jatkaa varsinaisen sopimuskauden jälkeen 1+1+1 vuoden optiokausilla.\nKohteen 45 sopimuskausi alkaa kilpailutuksen saatua lainvoiman ja kestää elokuuhun 2021 asti. Palveluntuotanto tulee käynnistää välittömästi aiemman sopimuksen päätyttyä 9.8.2018. Kohteeseen 45 sisältyy optio sopimuskauden jatkamisesta yhden vuoden optiokaudella.\nOptiokaudella tarkoitetaan mahdollisuutta sopimuksen jatkamiseen alkuperäisin ehdoin. Optiokauden käytöstä päättää tilaaja ja ilmoittaa sen käytöstä palveluntuottajalle viimeistään kuusi (6) kuukautta ennen sopimuskauden päättymistä.\nHankintaan sisältyy lisäksi molempia kohteita koskien optio, jossa tarjoaja sitoutuu mahdollisiin tilaajan tekemiin suoritetason muutoksiin. Tilaaja voi lisätä kohteen vuosittaista suoritetasoa linjatuntien, linjakilometrien ja autopäivien osalta enintään 35 % tarjouspyynnön liitteinä olleiden suorituslaskelmien vuotuisesta tasosta. Suuremmista muutoksista neuvotellaan erikseen valittavan palveluntuottajan kanssa. Suoritetasoa voidaan nostaa enintään 35 % sopimuskauden aikana. Tarjoamalla ko. optiota tarjoaja sitoutuu samalla siihen, että palveluntuottajan on lisättävä vakituinen lisäauto eli toteutettava uusi autokierto tilaajan vaatimuksesta sopimuksenmukaisella korvaustasolla kuuden kuukauden varoitusajalla.\nKohteiden reittejä voidaan muuttaa vapaasti sopimuskauden aikana tilaajan toimesta. Jos linjareittiä muutetaan sopimuskauden aikana, lasketaan siirto-ajokilometrien muutos aina tarjouksessa tai myöhemmin sopimuksessa ilmoitetulta varikolta alkaen.\nHankintamenettely oli avoin. Kyseessä on EU-kynnysarvon ylittävä hankinta. Hankinnasta ilmoitettiin HILMA-palvelussa ja tarjouspyyntö oli saatavilla internetissä Tarjouspalvelu.fi -toimittajaportaalissa. Hankintailmoitus lähetettiin julkaistavaksi 7.11.2017.\nTarjouksia jätettiin määräaikaan, 8.12.2017 klo 10:00 mennessä, seuraavasti:\nOsa-alue 1, Kohde 44: Länsilinjat Oy (0944671-1), Väinö Paunu Oy (0722567-5), Pirkanmaan Tilausliikenne Oy (1880452-5) ja Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö (0142120-2)\nOsa-alue 2, Kohde 45: Länsilinjat Oy (0944671-1), Väinö Paunu Oy (0722567-5), Pirkanmaan Tilausliikenne Oy (1880452-5) ja Satakunnan Liikenne Oy (0137182-3)\nOsa-alue 3, em. kohteiden yhteistarjous: Länsilinjat Oy (0944671-1), Väinö Paunu Oy (0722567-5) ja Pirkanmaan Tilausliikenne Oy (1880452-5)\nTarjousten tarjouspyynnön mukaisuuden arviointi: Hankintalain 74 §:n mukaisesti tarjouspyyntöä tai tarjousmenettelyn ehtoja vastaamattomat tarjoukset on suljettava tarjouskilpailusta. Kaikki tarjoukset vastasivat tarjouspyynnön vaatimuksia.\nTarjousten vertailu: Kohteiden 44 ja 45 palveluntuottajaksi valitaan yhteistarjouksen (osa-alue 3) tarjoaja tai erillistarjousten (osa-alueet 1 ja 2) tarjoajat riippuen kumpi vaihtoehto oli tilaajalle kokonaistaloudellisesti edullisempi. Kokonaistaloudellisen edullisuuden perusteena käytetään kaikissa osa-alueissa parasta hinta-laatusuhdetta (hinta 91 % ja laatu 9 %).\nJotta erillistarjouksia ja yhteistarjousta voitiin vertailla, kartoitettiin ensin kokonaistaloudellisesti edullisimmat erillistarjoukset.\nOsa-alueissa 1 ja 2 vertailu tehtiin osa-alueittain. Molemmissa osa-alueissa kokonaistaloudellisen edullisuuden vertailupisteet muodostuivat seuraavasti:\nHinta, maksimipisteet 91 pistettä/osa-alue\nHinnan pisteytys perustui vertailtavaan kohteen vuotuiseen liikennöintikustannukseen. Edullisimman vuotuisen liikennöintikustannuksen antanut tarjous sai osa-aluekohtaiseen vertailuun hinnan maksimipisteet. Muiden osa-alueen tarjousten hinnat suhteutettiin tähän hintaan kaavalla: pienin osa-alueessa annettu vuotuinen liikennöintikustannus/pisteytettävän tarjouksen vuotuinen liikennöintikustannus * hinnan maksimipisteet\nLaatu, maksimipisteet 9 pistettä/osa-alue\nLaadunarviointi tehtiin molemmissa osa-alueissa Kalustoluettelo-liitteillä ilmoitettuihin linja-autokaluston tietoihin perustuen.\n- Autotyyppikohtaisten vaatimusten ylittävät istumapaikat; 0,50 pistettä/lisäpaikka (enintään 2,50 pistettä)\n- Sähköovet; "Ei" 0,00 pistettä, "Kyllä" 1,00 piste\n- Esteettömät istumapaikat auton matalalattiaosassa (istuimet eivät saa olla podesterin päällä); 0,25 pistettä/istumapaikka (enintään 2,50 pistettä)\n- Auton käyttöönottovuosi (enintään 3,00 pistettä) seuraavasti;\n2003-2010: 0,00 pistettä\n2011: 0,50 pistettä\n2012: 1,00 pistettä\n2013: 1,50 pistettä\n2014: 2,00 pistettä\n2015: 2,25 pistettä\n2016: 2,50 pistettä\n2017: 2,75 pistettä\n2018: 3,00 pistettä\nYksittäinen auto saattoi saada enintään 9,0 pistettä. Vara-autoja ei huomioitu pisteytyksessä. Vertailuun saatavien laatupisteiden myöntäminen perustui kohdekohtaiseen autojen pisteiden keskiarvoon.\nKohteessa 44 tarjouksen autojen pisteiden keskiarvo muodostettiin laskemalla talvikaudella liikenteessä käytettävän kahdenkymmenenkuuden (26) auton pisteiden keskiarvo ja kohteessa 45 tarjouksen autojen pisteiden keskiarvo muodostettiin laskemalla talvikaudella liikenteessä käytettävän kuuden (6) auton pisteiden keskiarvo. Pisteiden keskiarvo oli suoraan tarjoukselle myönnettävä laatupistemäärä.\nTarjouksen osa-alueessa 1 ja 2 vertailuun saamat kokonaisvertailupisteet muodostettiin laskemalla yhteen tarjouksen osa-alueessa saamat hinta- ja laatupisteet. Osa-alueessa 1 Länsilinjat Oy sai 99,282 kokonaisvertailupistettä, Väinö Paunu Oy 93,308 kokonaisvertailupistettä, Pirkanmaan Tilausliikenne Oy 100,000 kokonaisvertailupistettä ja Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö 94,021 kokonaisvertailupistettä. Osa-alueessa 2 Länsilinjat Oy sai 99,693 kokonaisvertailupistettä, Väinö Paunu Oy 89,541 kokonaisvertailupistettä, Pirkanmaan Tilausliikenne Oy 100,000 kokonaisvertailupistettä ja Satakunnan Liikenne Oy 81,436 kokonaisvertailupistettä.\nOsa-alueissa 1 ja 2 parhaimmat kokonaisvertailupisteet saaneet tarjoukset huomioitiin osa-alueen 3 vertailussa. Parhaimmat pisteet molemmissa osa-alueissa sai Pirkanmaan Tilausliikenne Oy. Ko. tarjoukset huomioitiin syöttämällä niiden tiedot vertailuvaiheessa tilaajan toimesta osa-alueen 3 vertailuun kuten ne olisi tehty yhteistarjouksena.\nOsa-alueen 3 vertailu tehtiin seuraavasti:\nHinta, maksimipisteet 91 pistettä jaettuna seuraavasti;\nKohde 44 vuotuinen liikennöintikustannus, maksimipisteet 81,9 pistettä\nKohde 45 vuotuinen liikennöintikustannus, maksimipisteet 9,1 pistettä\nOsa-alueessa 3 hinnanvertailu tehtiin kohteittain perustuen vertailtaviin kohteiden vuotuisiin liikennöintikustannuksiin. Edullisimman osa-alueessa 3 kohteen 44 vuotuisen liikennöintikustannuksen antanut tarjous sai vertailuun kohteen hinnan maksimipisteet (81,9 pistettä). Muiden tarjousten hinnat suhteutettiin tähän hintaan kaavalla: pienin osa-alueessa 3 annettu kohteen 44 vuotuinen liikennöintikustannus/pisteytettävän tarjouksen osa-alueen 3 kohteen 44 vuotuinen liikennöintikustannus * osa-alueen 3 kohteen 44 hinnan maksimipisteet.\nEdullisimman osa-alueessa 3 kohteen 45 vuotuisen liikennöintikustannuksen antanut tarjous sai vertailuun kohteen hinnan maksimipisteet (9,1 pistettä). Muiden tarjousten hinnat suhteutettiin tähän hintaan kaavalla: pienin osa-alueessa 3 annettu kohteen 45 vuotuinen liikennöintikustannus/pisteytettävän tarjouksen osa-alueen 3 kohteen 45 vuotuinen liikennöintikustannus * osa-alueen 3 kohteen 45 hinnan maksimipisteet.\nOsa-alueessa 3 laadunvertailu tehtiin perustuen kohteisiin tarjottujen autojen pisteiden keskiarvoon. Laadunarviointi tehtiin kalustoluettelo-liitteiden tietoihin perustuen.\nKohteittain tehtävä pisteytys tehtiin myöntämällä tarjotulle autolle pisteitä seuraavasti;\n- Auton käyttöönottovuosi (enintään 3,00 pistettä) seuraavasti:\n- 2003-2010: 0,00 pistettä\n- 2011: 0,50 pistettä\nYksittäinen auto saattoi saada enintään 9,0 pistettä. Vara-autoja ei huomioitu pisteytyksessä. Vertailuun saatavien laatupisteiden myöntäminen perustui kohteen 44 ja 45 autojen pisteiden kokonaiskeskiarvoon.\nOsa-alueessa 3 kohteessa 44 tarjouksen autojen pisteiden keskiarvo muodostettiin laskemalla talvikaudella liikenteessä käytettävän kahdenkymmenenkuuden (26) auton pisteiden keskiarvo ja kohteessa 45 tarjouksen autojen pisteiden keskiarvo muodostettiin laskemalla talvikaudella liikenteessä käytettävän kuuden (6) auton pisteiden keskiarvo.\nOsa-alueen 3 vertailussa huomioitiin kohteiden 44 ja 45 autojen pisteiden keskiarvojen kokonaiskeskiarvo. Kokonaiskeskiarvo muodostettiin laskemalla yhteen kohteen 44 painotettu autojen pisteiden keskiarvo ja kohteen 45 painotettu autojen pisteiden keskiarvo. Kokonaiskeskiarvossa kohteen 44 autojen pisteiden keskiarvo vaikutti 90 % ja kohteen 45 autojen pisteiden keskiarvo 10 %. Pisteiden kokonaiskeskiarvo oli suoraan tarjoukselle osa-alueessa 3 myönnettävä laatupistemäärä.\nTarjouksen osa-alueessa 3 vertailuun saamat kokonaisvertailupisteet muodostettiin laskemalla yhteen tarjouksen osa-alueesta 3 saamat hinta- ja laatupisteet. Jos parhaimmat kokonaisvertailupisteet osa-alueessa 3 saanut tarjous olisi yhteistarjous, valittaisiin molempiin kohteisiin sama palveluntuottaja. Mikäli parhaimmat kokonaisvertailupisteet saanut tarjous olisi erillistarjouksista muodostettu kokonaisuus, valittaisiin kohteeseen 44 palveluntuottajaksi osa-alueessa 1 parhaimmat kokonaisvertailupisteet saanut tarjous ja kohteeseen 45 osa-alueessa 2 parhaimmat kokonaisvertailupisteet saanut tarjous.\nOsa-alueessa 3 Länsilinjat Oy sai 99,639 kokonaisvertailupistettä, Väinö Paunu Oy 92,940 kokonaisvertailupistettä, Pirkanmaan Tilausliikenne Oy yhteistarjouksellaan 100,000 kokonaisvertailupistettä ja osa-alueista 1 ja 2 voittaneista erillistarjouksista tilaajan vertailuvaiheessa muodostama Pirkanmaan Tilausliikenne Oy:n tarjouskokonaisuus 100,000 kokonaisvertailupistettä. Vertailua on kuvattu tarkemmin päätöksen liitteessä 1 Vertailutaulukko. Edellä mainitun perusteella esitetään että Pirkanmaan Tilausliikenne Oy (1880452-5) valitaan palveluntuottajaksi sekä kohteeseen 44 että kohteeseen 45.\nPirkanmaan Tilausliikenne Oy:n (1880452-5) tilaajavastuulain (1233/2006) 5 §:ssä mainitut selvitykset ja todistukset on tarkistettu tilaajavastuu.fi -raportista.\nHankinnan arvonlisäveroton arvo varsinaisen sopimuskauden aikana on sitoumuksetta kohteen 44 osalta noin 50 981 000,00 euroa ja kohteen 45 osalta noin 5 904 000,00 euroa. Mahdollisista optiokausien ja optioiden käyttöönotosta tehdään erillinen päätös.\nHankinnan valmistelijoina toimivat suunnittelupäällikkö Juha-Pekka Häyrynen, joukkoliikenneinsinööri Riikka Salkonen ja joukkoliikennelogistikko Satu-Anneli Marjeta.\nSopimus joukkoliikennepalvelujen 1/2017 hankinnasta kohteen 44 ja kohteen 45 osalta tehdään Pirkanmaan Tilausliikenne Oy:n (1880452-5) kanssa.\nKohteen 44 liikennöinti aloitetaan 9.8.2018 ja 3.6.2019 ja varsinainen sopimuskausi kestää elokuuhun 2023. Kohteen 44 sopimusta on mahdollista jatkaa 1+1+1 vuoden optiokausilla.\nKohteen 45 sopimuskausi kestää elokuuhun 2021 asti. Palveluntuotanto tulee käynnistää 9.8.2018. Kohteen 45 osalta sopimusta on mahdollista jatkaa yhden vuoden optiokaudella.\nHankinnan arvonlisäveroton arvo varsinaisen sopimuskauden aikana on sitoumuksetta kohteen 44 osalta noin 50 981 000,00 euroa ja kohteen 45 osalta noin 5 904 000,00 euroa.\nTarjoajat, sitar, Juha-Pekka Häyrynen, Riikka Salkonen , Satu-Anneli Marjeta, Tuomi Logistiikka/ Antti Sinervo, Tuomi Logistiikka/ Mika Ojanen, Tuomi Logistiikka/ Essi Rae


Tietoja sukunimestä Ståhl\nStåhl on Suomessa esiintyvä sukunimi. Se on maassamme melko yleinen. Noin joka 9 000:s suomalainen on Ståhl.\nStåhlien määrä on noussut takavuosista. Lukumäärä eri vuosina:\nv. 1990 539\nv. 2016 616\nSukunimien yleisyyslistalla Ståhl on noin sijalla 1 400.\nSanan ståhl merkitys on 'teräs'. Jokin muukin merkitys saattaa tulla kyseeseen.\nNimestä on olemassa variantti Stål. Varianteissa on usein kyse saman nimen eri kirjoitusasusta, jotka ovat vakiintuneet eri sukujen tai sukuhaarojen käyttöön.\nStåhl on tavallisimpia nimiä seuraavalla paikkakunnalla:\nMustasaari (61 henkeä)\nListalla on kunta, jossa Ståhl on 30 yleisimmän sukunimen joukossa. Paikka on merkitty myös oheiseen karttaan (violetti merkki). Tiedot ovat vuodelta 2010.\nKartta ei ole kaikenkattava. Siltä puuttuvat ne kunnat, joissa Ståhl ei ole yleisimpien joukossa. Kartalla on yhteensä vain 61 hengen asuinpaikat. Uusimman tiedon mukaan Ståhl-nimisiä on 620.\nStåhl-nimisiä tiedetään asuneen ainakin viereisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 63 Ståhlin asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Ståhlien yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Helsinki (7 henkeä), Mustasaari (6) sekä Sipoo (4). Valtaosa asui Pohjanmaalla ja Etelä-Suomessa.\nSyntymäpaikkakartta (harmahtavat merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Ståhl, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 29.\nSana Ståhl esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nStåhl (paikannimi) Katuosoitteissa\nStåhl on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Maassamme on yhteensä 3 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät oheisella kartalla. Paikkojen tyyppi on talo.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Ståhl jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nSana Ståhl esiintyy katuosoitteissa seuraavasti: Fänrik Ståhlsgatan, Ståhlsvägen. Osoitteet on merkitty oheiseen karttaan punaisella.\nRuotsissa Ståhl oli 5 080 ihmisen sukunimi vuonna 2015. Nimi on siis Ruotsissa yleisempi kuin Suomessa.\nNorjassa Ståhl oli 106 ihmisen sukunimi vuonna 2015.\nTanskassa Ståhl on ollut 25 ihmisen sukunimi vuonna 2016.\n620 5080 25 106\nEspanjassa oli vuonna 2014 yhteensä 119 henkeä, joiden sukunimi oli STAHL.\nYhdysvalloissa oli vuonna 2010 yhteensä 22 211 henkeä, joiden sukunimi oli STAHL. Nimi on siellä etupäässä valkoihoisten sukunimi.\nAustraliassa oli vuoden 2006 paikkeilla äänioikeutettuna 207 henkeä, joiden sukunimi oli STAHL.\nNimi kirjoitetaan joskus Stahl tai Staahl, jos ns. ääkköset eivät ole käytössä tai niitä ei tunneta.\nSamankaltaisia nimiä kuin Ståhl\nStåhl aikakauslehdissä ja sanomalehdissä (–1920)\nStåhl allekirjoituksissa (SKR 1938)\nStåhl hautakivissä (haku)\nStåhl Hesarissa (1990–)\nStåhl kaatuneissa (1939–1945) (ja 1914–1922)\nStåhl Karjalan siirtolaisissa (1970)\nStåhl kuolleeksi julistetuissa\nStåhl sukukirjoissa (SSS kirjasto)\nStåhl valokuvissa tai arkistoissa, museoissa ja kirjastoissa\nStåhl ylioppilaissa 1640–1852\nStåhl Ancestryssä (vain Suomi)\nStåhl Familysearchissä (vain Suomi)\nStåhl entisenä ja uutena sukunimenä nimenmuuttajilla\nStåhl Kelan kortistossa (1939–1958)\nEtsi Ståhlin sukua kirkonkirjoista (HisKi) ja siirtolaisrekisteristä\nSläktnamnet / Surname Ståhl, Finland.


Miten luodaan matkapuhelin soittoääniä Audiko - Tips for you - Tipsed.Com\nmukauttaminen matkapuhelimet soittoäänet on yksi parhaista tapoja näyttää omaan tyyliin.Kuitenkin, vaihdat soittoääniä usein voi lopulta maksaa sinulle tonni rahaa.Muutamalla yksinkertaisia vinkkejä, voit pian oppia, miten luoda matkapuhelin soittoääniä verkossa verkkosivuilla Audiko.\nKäy Audiko etusivulle luoda matkapuhelin soittoääni (ks Resources) .Once saavut sivulta"ll huomata, että on olemassa nykyiset soittoääniä sitä.Löydä uusia soittoääniä selailemalla niitä.Nämä ovat soittoääniä, että toiset ovat luoneet ja lisätään Audiko kirjastoon.Jos haluat mieluummin tehdä haun tietyn artistin, sitten vain kirjoita nimi käytettävissä hakukenttään ja valitse "Etsi Soittoäänet" -painiketta.\nTallennettu yksi suosikki kappaleita nykyisestä musiikkikokoelma.Tämä voidaan helposti tehdä klikkaamalla Lataa linkkiä, joka näkyy keskellä etusivulle.Kun teet tämän, ponnahdusikkuna tulee voit valita kappaleen.Voit myös selata muita kansioita tietokonettasi ja korosta sitten k\nappaleen haluat muuntaa.Napsauta Avaa-painiketta poimimisen jälkeen laulun.Riippuen Internet-yhteyden, se kestää vain muutaman sekunnin ladata kappaleen Audiko palvelimiin.\nKuuntele eri pätkiä virttä luot viimeistelty soittoääni.Voit tehdä tämän nopeasti liu'uttamalla tummansininen alue toisesta päästä kappaleen toiselle.Kun kappaletta toistetaan, voit kuulla sileä hiipuu ja häivyttää ominaisuuksia, sovelletaan.Menestyksekkäästi pelata laulun esikatselun napsauttamalla mustaa nuolta vieressä kappaleen nimen.\nKlikkaa "Luo Ringtone!"painiketta muuntaa kappaleen osaksi matkapuhelin soittoääni.Tarkista kappaleen tiedot seuraavalla sivulla voit ohjataan.Jos osa tiedoista puuttuu tai on virheellinen, sitten kirjoita tietojasi käytettävissä tyhjät tilat.Valitse Valmis painiketta loppuun soittoäänen luomisprosessia.\nLataa matkapuhelin soittoäänen tietokoneen työpöydälle tai matkapuhelin klikkaamalla näkemistäsi linkkejä.Voit myös pystyä kuuntelemaan muunnetaan matkapuhelin soittoääni jälleen ennen kuin lataat sen päälle matkapuhelimeesi.Jos päätät ladata soittoäänen tietokoneen työpöydälle, tarvitset USB-kaapelin avulla ja siirtää sen tai matkapuhelin tiedot suunnitelma lähettää sen sähköpostitse.\nKäytä aina nopea Internet-yhteyden, kun lataamalla tiedostoja.\nMiten poistaasähköpostitilinWindows Phone


Kokkolan Jymy - Sanna Räisänen\nSanna Räisänen on vuodesta 1999 show- ja ryhmätanssia harrastanut ja vuodesta 2004 erilaisia ryhmiä ohjannut iloinen, rempseä ja eläytymistä ja ideaa painottava koreografi-ohjaaja-tanssituomari. Tanssiharrastus on ollut aina Sannalle voimavara, jonka kautta jokainen lapsi, nuori ja aikuinen on saanut kokea liikunnan ja tanssin iloa ja riemua esiintymisten ja kilpailujen kautta taitotasoon, kokoon tai ikään katsomatta. Erilaisia ryhmiä Sanna on ohjannut ja heille koreografiat suunnitellut vuosien varrella paljon: pikkutyttöjen tanssi- ja temppujumppaa, nuorten ryhmiä, aikuisten naisten ryhmiä niin omalle ikäluokalleen kuin varttuneemmallekin naisporukalle.\nYli vuosikymmenen aikana Sannan joukkueet Orion, Adastra ja Sunnuntairyhmä ovat niittäneet mainetta ja kunniaa tuoden niin kultaisia, hopeisia kuin pronssisia mitaleja lukusista kilpailuista kotiin. Myös duoshowtanssia Sanna harrasti itse nuoruudessa ja mitalisijoja saatiin myös siinä sarjassa. Sanna toimii myös tuomarina ja ahkerana talkoolaisena, mm. voimistelujaoston ja seuran sihteerinä.\nYlivieskassa asuva yhteisöpedagogi jatkaa tanssiohjaajan uraansa yhä samalla periaatteella: jokainen saa ja voi tanssia kokoon tai taitotasoon katsomatta, kunhan intoa, kiinnostusta ja rakkautta tanssiin riittää. Sannan kaksi joukkuetta, Aspera yli 20-vuotiaille sekä Sunnuntairyhmä yli 50-vuotiaille, jatkavat harjoituksia esiintymiset ja kilpailut tulevaisuudessa siintäen sekö tanssiniloa ja esiintymisen riemua jakaen.


Norjan pohjoiskolkassa puhutaan suomea | Kotimaa | HS\nVanha suomen kielen murre on hyvin säilynyt Pykeijässä\nElsa Ingilæ Haldorsen on seitsemännen polven pykeijäläinen. Hän haluaa vaalia vanhaa suomea, jota kylässä puhutaan vielä laajasti.\nVaranginvuonoon työntyvässä niemessä sijaitseva Pykeijä on suomalaisittain jännittävä paikka. Pienessä noin 230 asukkaan kylässä puhutaan suomea."Me olemme suomalaisia tai suomalaisten jälkeläisiä", sanoo Pykeijässä syntynyt Elsa Ingilæ Haldorsen, 70.\nKveeneiksi – se on Norjan kansallisen vähemmistön virallinen nimi – pykeijänsuomalaisia ei Ingilæ Haldorsenin mukaan saa kutsua: "Se on haukkumanimi. Me puhumme vanhaa suomea."Pykeijän juuret ovat vahvasti suomalaiset. Ensimmäiset suomalaiset tulivat 1830-luvulla, kun joukko köyhyyttä ja nälkää paenneita suomalaisia lähti Lapista Norjaan siirtolaisiksi.Kieli on säilynyt, sillä kyläläiset elivät eristyksissä muusta norjalaisesta asutuksesta aina 1960-luvulle saakka. Tuolloin Pykeijään valmistui maantie.Norjassa siirtolaisia ei katsottu suopeasti. Suomen kielen opetus ja puhuminen kiellettiin kouluissa 1800-luvun lopulla."Suomea sai puhua vasta 1960-luvulla."Nykyisin nuoret pykeijäläiset opiskelevat koulussa suomea, mutta he eivät puhu sitä. "Kieli kuolee, jos sitä ei käytä", Ingilæ Haldorsen harmittelee.Seitsemännen polven pykeijäläinen on ylpeä suomalaisuudestaan. Ingilæ Haldorsenin ensimmäiset sukulaiset vaelsivat Pohjois-Norjaan ja asettuivat Pykeijään vuonna 1836. Viimeinen tuli Kittilän Kiistalasta vuonna 1880.Entinen kyläkoulun opettaja ryhtyi matkailuyrittäjäksi 25 vuotta sitten. Nykyisin hän vuokraa mökkejä ja huoneita sekä lämmittää turisteille saunan."Olin 45-vuotias, kun irtisanouduin opettajan työstä, perustin firman ja aloin vuokrata mökkejä. En ole katunut. Nyt maailma tulee tänne."Kalastus on Pykeijän pääelinkeino. Sen rinnalle on tullut matkailu – myös talviturismi."On alettu tehdä työpaikkoja revontulista ja myrskystä. Ennen oli vain keskiyön aurinko", pirteä matkailuyrittäjä kertoo.Myös kalastaja Leif Ingilæ, 63, on löytänyt turismin kalastuksen rinnalle. Hän järjestää kuningasrapusafareita keväästä syksyyn. Osallistujista 98 prosenttia on suomalaisia.Rapu tuli Varanginvuonolle 25 vuotta sitten ja elvytti kylän, johon kalatehtaiden lopettaminen oli tuonut työttömyyttä. Pykeijäläiset pelkäsivät kylän autioituvan ja laittoivat lehteen ilmoituksen, jonka mukaan kylä asukkaineen oli myytävänä.Nyt kylässä on kaksi kauppaa, päiväkodissa neljä lasta ja koulussa 25 oppilasta. Uudessa vanhainkodissa on töissä 14 henkeä."Oli hyvä, että saatiin vanhainkoti. Kalastajien vaimotkin tarvitsevat töitä. Nuoria tänne ei kuitenkaan vielä muuta", Elsa Ingilæ Haldorsen sanoo."Vuonna 1989 laitoimme kylän myynti-ilmoituksen lehteen. Olemme vielä hengissä, mutta kuinka kauan?"Heli Saavalainen HSPykeijä\nVaranginvuonoon työntyvässä niemessä sijaitseva Pykeijä on suomalaisittain jännittävä paikka. Pienessä noin 230 asukkaan kylässä puhutaan suomea."Me olemme suomalaisia tai suomalaisten jälkeläisiä", sanoo Pykeijässä syntynyt Elsa Ingilæ Haldorsen, 70.Kveeneiksi – se on Norjan kansallisen vähemmistön virallinen nimi – pykeijänsuomalaisia ei Ingilæ Haldorsenin mukaan saa kutsua: "Se on haukkumanimi. Me puhumme vanhaa suomea."Pykeijän juuret ovat vahvasti suomalaiset. Ensimmäiset suomalaiset tulivat 1830-luvulla, kun joukko köyhyyttä ja nälkää paenneita suomalaisia lähti Lapista Norjaan siirtolaisiksi.Kieli on säilynyt, sillä kyläläiset elivät eristyksissä muusta norjalaisesta asutuksesta aina 1960-luvulle saakka. Tuolloin Pykeijään valmistui maantie.Norjassa siirtolaisia ei katsottu suopeasti. Suomen kielen opetus ja puhuminen kiellettiin kouluissa 1800-luvun lopulla."Suomea sai puhua vasta 1960-luvulla."Nykyisin nuoret pykeijäläiset opiskelevat koulussa suomea, mutta he eivät puhu sitä. "Kieli kuolee, jos sitä ei käytä", Ingilæ Haldorsen harmittelee.Seitsemännen polven pykeijäläinen on ylpeä suomalaisuudestaan. Ingilæ Haldorsenin ensimmäiset sukulaiset vaelsivat Pohjois-Norjaan ja asettuivat Pykeijään vuonna 1836. Viimeinen tuli Kittilän Kiistalasta vuonna 1880.Entinen kyläkoulun opettaja ryhtyi matkailuyrittäjäksi 25 vuotta sitten. Nykyisin hän vuokraa mökkejä ja huoneita sekä lämmittää turisteille saunan."Olin 45-vuotias, kun irtisanouduin opettajan työstä, perustin firman ja aloin vuokrata mökkejä. En ole katunut. Nyt maailma tulee tänne."Kalastus on Pykeijän pääelinkeino. Sen rinnalle on tullut matkailu – myös talviturismi."On alettu tehdä työpaikkoja revontulista ja myrskystä. Ennen oli vain keskiyön aurinko", pirteä matkailuyrittäjä kertoo.Myös kalastaja Leif Ingilæ, 63, on löytänyt turismin kalastuksen rinnalle. Hän järjestää kuningasrapusafareita keväästä syksyyn. Osallistujista 98 prosenttia on suomalaisia.Rapu tuli Varanginvuonolle 25 vuotta sitten ja elvytti kylän, johon kalatehtaiden lopettaminen oli tuonut työttömyyttä. Pykeijäläiset pelkäsivät kylän autioituvan ja laittoivat lehteen ilmoituksen, jonka mukaan kylä asukkaineen oli myytävänä.Nyt kylässä on kaksi kauppaa, päiväkodissa neljä lasta ja koulussa 25 oppilasta. Uudessa vanhainkodissa on töissä 14 henkeä."Oli hyvä, että saatiin vanhainkoti. Kalastajien vaimotkin tarvitsevat töitä. Nuoria tänne ei kuitenkaan vielä muuta", Elsa Ingilæ Haldorsen sanoo."Vuonna 1989 laitoimme kylän myynti-ilmoituksen lehteen. Olemme vielä hengissä, mutta kuinka kauan?"Heli Saavalainen HSPykeijä


R&A Shorts -trailerissa aika on pysähtynyt, mutta jokin liikkuu yhä | 34. Rakkautta & Anarkiaa34. Rakkautta & Anarkiaa\nVuoden 2020 R&A Shorts -trailerin ohjaaja Mariangela Pluchino kierteli keväällä hiljentyneillä Helsingin kaduilla. Trailerissa yksinäinen päähenkilö kuljeskelee autioituneessa ympäristössä ja törmää erilaisiin jäätyneisiin esineisiin.\nItä-Helsingistä, Myllypuron jäähallin takaa se löytyi. Keinotekoinen ja hieman karmiva paikka, kuin kesken jäänyt yritys rakentaa urbaania ympäristöä, kuvailee R&A Shorts -trailerin ohjaaja Mariangela Pluchino.\nPluchino, trailerin visuaalisesta ilmeestä vastannut art director Helena Aleksandrova ja linjatuottaja Roxana Sadvokassova olivat alkuvuodesta saaneet studion Itä-Helsingistä. He kiertelivät koronarajoitusten hiljentämillä kaduilla tutustumassa alueeseen lavastaja Frida Stenbäckin johdolla. Jäähallille osuessaan he eivät etsineet lokaatiota trailerille, mutta löysivät sen yhtä kaikki.\n– Jollain tavalla pidin paikasta. Kesällä siellä voi helteellä nähdä lumikasan, kun hallista ajetaan jäätä ulos. Se ei ole kaunis maisema, jollaisia Suomi on täynnä, mutta en halunnutkaan kaunista lokaatiota trailerille, Pluchino kertoo.\nTrailerin alussa henkilö astelee heinittyneen lammen rannalle ja pysähtyy pinkin muovipussikasan viereen. Maasta törröttävistä metalliputkista tupruttaa vaaleanpunaisen ja purppuran sävyistä savua. On pimeää, mutta hahmon selän takaa kajastaa valoa.\nTrailerin kuvauksissa. Kuva: Pavel Arkharov\nYksinäinen päähenkilö kuljeskelee asumattomassa tilassa, jossa voi kuitenkin nähdä ihmisen jälkiä – eräänlaisessa epäpaikassa siis. Antropologi Marc Augen kehittämällä termillä viitataan erilaisiin kauttakulun tai väliaikaisuuden tiloihin, joissa ihminen pysyy anonyyminä.\nKatsojan on vaikea sanoa, millaiselle aikakaudelle tapahtumat sijoittuvat. Kenties nykyisyyteen, jota peilataan menneestä käsin? Mielikuvaa tukee päähenkilön retropunk-henkinen vaatetus.\n– Kun pandemian alkuvaiheessa ymmärsin, että tilanne voi kestää hyvän aikaa, olin hämmentynyt kuten varmasti jokainen. Luin Donna Harawayn teosta Staying with the trouble ja yritin löytää vastauksia. Haraway esittää, että sen sijaan että keskitymme lupaukseen hyvästä tulevaisuudesta, meidän pitäisi hyväksyä annetut olosuhteet. Harawayn ajatukset vaikuttivat päähenkilöömme, josta muotoutui eräänlainen non-binaarinen milleniaali ja retro cyberpunkkari, Pluchino kertoo.\nPäähenkilö muovautui tiiviissä yhteistyössä pukusuunnittelija Autuas Ukkosen kanssa.\n– Hahmo ei puhu, vaan henkilö rakentuu asun, liikkeen ja tunnelman avulla. Pidän Autuaksen työssä siitä, että hän rakentaa puvustuksella kokonaisen narratiivin, Pluchino sanoo.\nLuovaa tilaa ja aamiaistaukoja\nTämän vuoden Rakkautta & Anarkiaa on Pluchinolle erityisen tärkeä, sillä lyhytelokuvatrailerin teon lisäksi hänen oma lyhytelokuvansa saa festivaalilla ensi-iltansa. Psykologin koulutuksen saanut Pluchino päätyi ensin dokumentaarisen elokuvan pariin maisteriopinnoissaan. Nykyään häntä kiinnostaa performatiivisten elementtien yhdistäminen fiktioon.\n– Nautin todella paljon trailerin työstämisestä. Saimme tilaa luovuudelle, ja moni halusi liittyä tiimiin, kun kyse oli R&A:sta, Pluchino kertoo.\nSuurin osa trailerin tekijätiimistä tuli Academy of Moving People & Imagesta, jolta R&A tilasi trailerin. Tekijäporukka kasvoi, kun koronarajoituksia höllennettiin, ja hyvä niin: lisäkäsille oli tarvetta esimerkiksi painavien valojen kanssa. Hyvän suunnittelun ansiosta kuvaukset hoituivat kahden yön ja puolikkaan päivän aikana. Yötunnelman tavoittaminen keskikesällä oli haastavaa, mutta siinäkin onnistuttiin, Pluchino toteaa.\nKuva: Pavel Arkharov\n– Kuvaukset alkoivat illalla ja jatkuivat aamuviiteen tai -kuuteen. Lounastauon sijaan meillä oli aamiaistauko. Nautin kuvauksista todella paljon, ja uskon, että koko tiimillä oli hyvä olla.\nLokaation sijaan videosta luotiin kaunis käsikirjoituksella ja musiikilla. Vaikka aika tuntuu trailerissa ja koronan rajoittamassa arjessa pysähtyneen ja maailma hiljentyneen, jokin silti elää ja liikkuu edelleen. ■


Euroopan Kuluttajakeskus suosii luottokorttia - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 17.6.2008 12:10\nEuroopassa rekisteröitiin vuonna 2007 noin 10 000 valitusta, jotka koskivat rajat ylittävää verkkokauppaa. Puolet valituksista koski sitä, että maksettua tuotetta ei toimitettu. Suomessa rekisteröitiin vuonna 2007 noin 250 ulkomaista verkkokauppaa koskevaa valitusta. Määrä ei ole juuri muuttunut vuodesta 2006. Toimitusongelmien lisäksi suomalaisten kuluttajien ongelmat koskivat käyttöohjeita, tuotteiden palautuksen postikuluja ja verkkokaupasta ostettujen tuotteiden pitkiä takuukorjausaikoja. Valtaosa Euroopassa kirjatuista rajat ylittävän verkkokaupan ongelmista kohdistui Saksasta tehtyihin hankintoihin. - Riski maksetun kauppahinnan menetyksestä on siis edelleen suuri. Kuluttaja voi ehkäistä ongelmia maksamalla tuotteen luottokortilla. Jos kuluttaja maksaa tilauksen luottokortilla, hän voi ongelmatilanteessa vaatia kauppahintaa takaisin myös luottokorttiyhtiöltä, Kuluttajakeskus neuvoo.


Etelä-Korea ja USA laukaisivat ohjuksia vastavetona Pohjois-Korean asekokeelle\nLiittolaismaiden ohjuskoe oli vastaus Pohjois-Korean sunnuntaina tekemiin asekokeisiin. LEHTIKUVA/AFP / ETELÄ-KOREAN ARMEIJA\nPäivitetty 6.6.2022 05:55\nEtelä-Korea ja Yhdysvallat laukaisivat kahdeksan ballistista ohjusta Japaninmereen maanantaina. Liittolaismaiden ohjuskoe oli vastaus Pohjois-Korean sunnuntaina tekemiin asekokeisiin, joissa ammuttiin niin ikään kahdeksan ohjusta.\nEtelä-Korean armeijan mukaan maanantain laukaisujen tavoitteena oli osoittaa kykyä toimia nopeasti ja tarkasti Pohjois-Korean mahdollisia hyökkäyksiä vastaan.\nEtelä-Korea ja Yhdysvallat ampuivat myös toukokuussa ohjuksia vastauksena Pohjois-Korean ohjuskokeisiin.\nYhdysvaltain lentotukialus osallistui äskettäin kolmipäiväiseen harjoitukseen Etelä-Korean joukkojen kanssa.


Talviaktiviteetit - Juva\nUudistuneessa koko perheen laskettelukeskuksessa on neljä valaistua rinnettä, lastenrinne ja pulkkamäki. Täyspitkien rinteiden pituudet vaihtelevat 280 metristä 430 metriin ja korkeuseroa rinteillä on 65 metriä.\nKauden 2018-19 uutuutena SkiBus-kuljetukset Juvalta ja Sulkavalta Hasamäelle. Katso aikataulut ja lisätietoja www.hasamaki.fi ja Hasan Facebook-sivut.\nSulkavantie 1002C, Juva\n+358 45 649 8099\nJuvalla on kattava latureitistö sekä keskustan välittömässä ympäristössä että kauempanakin. Reitille voi lähteä useammasta kohteesta mm. Juvan kirkonkylältä ja Hasamäeltä. Talvisin latutilanne on reaaliaikaisesti näkyvissä internetissä. Latujen ajon seuranta:\nHiidenmaan metsäpolkuja värittävät jylhät vuorimaisemat, hiljaiset ja kirkasvetiset metsälammet sekä kuohuvat kosket. Vanhat torpat kaskiraunioineen, museotilat, pärehöylät, savusaunat ja rahtitiet kertovat metsäkansan elämästä.\nHiidenmaan polkureitin kokonaispituus on 55 kilometriä. Kierrosten kestoksi voi valita ajan tunnista viikkoon. Hiidenmaan poluille pääsee Siikakoskelta. Maksullisia karttoja saa matkailuneuvonnasta ja reitin varren yrityksistä.\nKysy lisää opas-Tiinalta 0500 380 032


Pihavalot maahan - Pukeudun tyylini mukaan\nNyt on korkea aika laittaa pihavalot kuntoon – Tolevan Ritva Salminen antaa vinkit hyvän pihavalaistuksen suunnitteluun\nTälläisenä rakennusharrastajana luulisin, että maakaapeleista annettuja määräyksiä on noudatettava ihan pilkun tarkasti. Siihen liittyy maaupotusta kestävien kaapeleiden upottaminen a) riittävän syvälle (70cm) b) pehmeään hiekkaan ja c) sähkölinjan merkkaaminen varoitusnauhalla (30cm).\nHyvin suunniteltu ulkovalaistus korostaa kauniisti rakennetun ympäristön ja luonnon yksityiskohtia, on ystävällinen niin ihmissilmälle kuin luonnolle, luo turvallisuutta ja on energiatehokas. Millaisilla elementeillä sellaiseen päästään?\nMaahan asennettava valaisin


Saara Turunen kuvaa etäsuhteen iloja ja vaikeuksia kirjassaan Järjettömiä asioita - Voima\nKirjallisuus • 27.5.2021 18:37 • Kirjoittanut Elisa Helenius\nKirjallisuus 27.5.2021 18:37 Kirjoittanut Elisa Helenius Lehti 05-21\nTurunen omaksuu Teatterikorkeakoulussa dramaturgiaa opiskellessaan asenteen, että romanttisesta rakkaudesta kirjoittaminen on typerää ja pinnallista.\nPitäisi kirjoittaa yhteiskunnallisista ja poliittisista aiheista, jos haluaa olla uskottava taiteilija. Turunen alkaa kuitenkin kyseenalaistaa oppimaansa asennetta, joka tuntuu tunkkaiselta ja ulkoapäin sanellulta.\nMinäkertoja tutustuu poikaystäväänsä ollessaan parikymppisenä opiskelijavaihdossa Barcelonassa. Vastakohdat vetoavat toisiinsa: kunnianhimoinen ja totinen suomalaistyttö ja tavallista elämää viettävä iloinen katalonialaismies. Kumpikaan ei halua muuttaa pois kotimaastaan, mutta ei myöskään erota. Suhde tuntuu yhtä aikaa järjettömältä ja ihanalta.\nTeos käsittelee kiinnostavia aiheita: rakkautta, kansainvälistä seurustelua, katalonialaista ja espanjalaista kulttuuria, taiteilijan elämää, lapsettomuutta, estyneisyyttä ja vakavaa sairastumista, kun miehen veli saa syövän. Soljuvasti etenevä romaani sisältää myös sitä arvostettua poliittisuutta, koska se kuvaa lähietäisyydeltä katalonialaisten itsenäistymispyrkimyksiä.\nTammi 2021, 337 s.\nihmissuhteet, Järjettömiä asioita, katalonia, parisuhde, Saara Turunen\nPoliittisinta on arki HUONETEATTERI Jurkan takahuoneesta kuuluu harjoitusten jälkeen rupattelua. Siellä turinoivat Saara Turusen valmisteilla olevan teoksen työryhmä. Esityksessä lavalla on kolme thaitaustaista…


O2-Jyväskylä RY - M1: Tuplaviikonloppu vie Pirkkalaan ja Palokkaan!\nM1: Tuplaviikonloppu vie Pirkkalaan ja Palokkaan!\nAmppareiden matka kohti sarjan avausvoittoa jatkuu kahden pelin merkeissä\nTulevana viikonloppuna 2.-3.10.2021 Ampparit on tulessa kahden ottelun merkeissä, kun lauantaina matkaamme Pirkkalaan Pirkkojen isännöitäväksi ja sunnuntaina puolestaan vieraaksemme Palokkaan saapuu FBC Turku.\nBeeCee löytyy ennen viikonloppua sarjataulukon sijalta viisi (8 pistettä), Pirkat sijalta kahdeksan (5 pistettä) ja Ampparit puolestaan hännän huippuna nollassa pisteessä. Kova on siis haaste tänäkin viikonloppuna!\nPirkat - O2-Jyväskylä, LA 2.10.2021 Klo 18:00\nPirkkoja vastaan voitot ovat viimeisen kahden kauden osalta tasan 2-2, ja tiukkaa on ollut tuolstenkin osalta, sillä peleistä kolme on päättynyt kahden maalin erolla; ainoastaan viime kuden avausottelussa Ampparit riepottelivat hieman isommat lukemat. Kauden alla harjoitusottelu päättyi tasan, joten erittäin tasaista peliä voidaan uumoilla nytkin. Kokeneet Tino Välimaa ja Mikko Kelkka ovat olleet viidellä pörssillä joukkueen tehokkaimmat alkukaudesta, myös puolustaja Ristomatti Lummikko sekä edellisillä kausilla kovat tehot iskenyt Mika Salo ovat erittäin kovia pelimiehiä. Uusista vahvistuksista heitetään Nokian Krp'n lahjakkaasta 00- ikäluokasta siirtynyt Eero Rötsä seurattavien joukkoon. Tolppien välissä Joona Pesonen jatkaa varmaa työskentelyä vuodesta toiseen.\nO2-Jyväskylä - FBC Turku, SU 3.10.2021 Klo 15:30\nSunnuntaina jatketaan sitten Palokassa aina yhtä sytyttävää FBC Turkua vastaan. Viime kaudella BeeCee oli Amppareille ylitsepääsemätön este, kuten myös edellisen kauden playoff- sarjassa. Tälläkin kaudella BeeCee lukeutuu Divarin voittajasuosikkeihin eikä syyttä; joukkue vahvistui täksi kaudeksi muun muassa F-Liigasta saapuneilla Aaro Ollikaisella, Lauri Laineella ja Elias Siiralla, ja kokoonpanossa jatkoivat esimerkiksi ikinuoret Miikka Sokka ja Teemu Aaltonen sekä alakerran isäntä Antti Hopeanaula. Alkukauden tehokkaimmat ovat olleet Ere Laitimo (2+5) sekä uusi tulokas Ollikainen (5+1). Ja mitä tulee sunnuntaina jyväskyläläisyleisön suosikkeihin; kirmaahan hyökkäyksessä myös aina hurmaava Kasperi Kantonen ja tolppien välistä löytyy täksi kaudeksi Amppareista Turkuun vaihtanut Tommi Kauppinen.\nKuten tuloksista voidaan lukea, Amppareiden uudelleenrakennusprosessi on vielä pahasti kesken. Kausi on kuitenkin vasta alkupuolellaan ja hyviäkin merkkejä on ilmassa etenkin hyökkäyspelin suhteen. Joukkueen kokeneimpaan osastoon kuuluva Joni Lempinen on ollut alkukauden tehokkain saldolla 4+3, Lari Mäkelän ollessa kakkosena pörssein 0+5. Neljä maalia iskeneet Elmo Lavonen ja Mitri Tuomala ovat myös vaarallisuutensa näyttäneet. Ja yhtenä iloisena asiana on nostettava seuran junioreiden nostaminen mukaan; edellisissä kolmessa pelissä yhteensä neljä O2-Jyväskylän P18- junioria on debytoinut Divarissa; tulevana viikonloppunakin heistä on mukana 2004- syntynyt Arttu Saikkonen.\nTervetuloa sunnuntaina Palokkaan kannustamaan Ampparit voittoon; kotiyleisön tuki on nyt joukkueelle tärkeämpää kuin koskaan!\nLiput 6€ / 4€, ovet aukeavat tunti ennen ottelua (HUOM! Sisäänkäynti päätyovesta, ureilukenttien/kaukalon päädystä)


E-OPINTOTOIMISTO OPISKELUPALVELUT - PDF Free Download\nDownload "E-OPINTOTOIMISTO OPISKELUPALVELUT"\n1 1(11) E-OPINTOTOIMISTO OPISKELUPALVELUT SISÄLTÖ: OPISKELUPALVELUT eopintotoimistossa... 2 Selainvaatimus... 2 Rekisteröityminen portaaliin... 2 Muista päivittää muuttuneet tietosi... 3 VirtuaaliAMK:n koulutustarjonta eopintotoimistossa...4 Koulutustarjontaan tutustuminen (ei hakua)... 4 Opintojaksoille haku... 5 Opintojaksohakuprosessin seuranta... 7 Opintojakson kuvaus -tiedot Opetusmuodot... 11\n2 2(11) OPISKELUPALVELUT eopintotoimistossa VirtuaaliAMK:n koulutustarjonta löytyy portaalin eopintotoimistosta. eopintotoimiston käyttö edellyttää uusimpien selaimien käyttöä. Koulutustarjonta näkyy kokonaisuudessaan Opiskelu-osiossa: Opiskelu > eopintotoimisto> Tutustu tarjontaan. Haku muihin kuin tutkinto-opiskeluun tarkoitettuihin opintoihin tapahtuu Yhteydenottolomakkeella (Opiskelu > eopintotoimisto > Yhteydenottolomake). Tutkinto-opiskelijat asioivat Hae opintoihin -linkistä: Opiskelu > eopin- TOTOIMISTO > Hae opintoihin. Hakeminen tutkinto-opiskeluun tarkoitettuihin opintoihin edellyttää portaaliin rekisteröitymistä ja kirjautumista. Hae opintoihin näytöllä käyttäjä voi hakea tutkinto-opiskeluun tarkoitettuihin opintoihin sekä seurata omaa hakuprosessiaan linkistä Omat hakemukset. Selainvaatimus Suositusselain on Netscape 5.0 tai Explorer 6.0. Vanhemmilla selaimilla, kuten esim. Netscape 4.7:llä eopintopalvelut-sovellus ei toimi täydellisesti. Tutkinto-opiskelijan rekisteröityminen portaaliin Kun olet rekisteröitynyt portaaliin, voit asioida eopintotoimistossa: opiskelijana voit lähettää hakemuksen opintojaksoille ja seurata hakuprosessin etenemistä. Rekisteröidy portaalin käyttäjäksi etusivun Rekisteröityminen-linkistä avautuvalla lomakkeella. Rekisteröityä tarvitsee ainoastaan kerran, sen jälkeen voit käyttää aina samaa käyttäjätunnusta ja salasanaasi. HUOM: Myös muut kuin tutkinto-opiskelijat voivat rekisteröityä portaaliin ja saada käyttäjätunnukset, mutta se ei merkitse tutkinto-opiskelijan statuksen saamista. Rekisteröityminen portaalin käyttäjäksi. Rekisteröityminen on pakollinen AMK-tutkintoopiskelijalle. Rekisteröitymisen jälkeen haku opintojaksoille on mahdollista. Kuva 1. Rekisteröityminen portaalissa Lomakkeen *:llä merkityt kentät ovat pakollisia täyttää. Täytä lomakkeen tiedot huolellisesti, etenkin sosiaaliturvatunnus ja koti-amk:si tiedot.\n3 3(11) Kuva 2. Rekisteröitymislomake portaalissa Muista päivittää muuttuneet tietosi Muistathan aina päivittää omat muuttuneet tietosi. Omia tietojasi pääset päivittämään Omat tiedot linkistä, kun olet kirjautuneena käyttäjänä portaalissa. eopintotoimisto-järjestelmä ilmoittaa automaattisesti opintojaksoille hakemuksen tilan muutoksista (kun hakemus on puollettu/ei-puollettu, hakemus on hyväksytty/hylätty) antamaasi sähköpostiosoitteeseen. Omien tietojen tarkistus ja päivittäminen Kuva 3. Omien tietojen päivittäminen\n4 4(11) VirtuaaliAMK:n koulutustarjonta eopintotoimistossa VirtuaaliAMK:n koulutustarjonta ja ohjeet löytyvät OPISKELU-osiosta. Tutustu ohjeistukseen huolellisesti. Kirjautuneena AMK-opiskelijana sinulla on mahdollisuus hakea portaalissa tarjolla oleville, tutkinto-opiskeluun tarkoitetuille (kohderyhmä tutkinto-opetus) opintojaksoille, joissa hakuaika on meneillään. Koulutustarjontaan voit tutustua Tutustu tarjontaan linkistä, mutta se ei sisällä mahdollisuutta hakea opintojaksoille. Tutkinto-opiskelija hakee opintojaksoille linkistä Hae opintoihin. Haku muuhun kuin tutkinto-opiskelijoille tarkoitettuun koulutukseen (täydennyskoulutus, avoin AMK-opetus) tapahtuu toistaiseksi yhteydenottolomakkeen avulla. Koulutustarjontaan tutustuminen (ei hakua) OPISKELU Etusivu > Opiskelu > eopintotoimisto > Tutustu tarjontaan Tutustu tarjontaan -linkistä löytyy kaikki koulutustarjonta (tutkinto-opiskeluun, avoimen opiskeluun, täydennyskoulutukseen, erikoistumisopintoihin ja opettajakoulutukseen). Tutkinto-opiskeluun tarkoitetuille opintojaksoille voi kuitenkin hakea ainoastaan Hae opintoihin -linkistä. Tutustu tarjontaan -linkistä pääset tutustumaan koko koulutustarjontaluetteloon ja näet yksityiskohtaiset opintojaksojen kuvaukset. Mikäli et ole AMK-tutkinto-opiskelija, tai AMK-tutkinto-opiskelijana haluat hakea avoimen AMK:n opintojaksoille, voit hakea/ilmoittautua/tiedustella pääsyä opintojaksoille Yhteydenottolomakkeen avulla. Tutkinto-opiskeluun tarkoitettu koulutus (portaalin tarjonta) on ilmaista vain AMK-tutkintoopiskelijoille, muille se on maksullista. Avoimen AMK:n koulutuksen maksuttomuus/maksullisuus kannattaa varmistaa koti-amk:sta, koska maksukäytänteet vaihtelevat AMKeittain. Koti-AMK maksaa tutkinto-opiskelijan opiskelun VirtuaaliAMK:ssa tutkinto-opiskeluun tarkoitetun koulutustarjonnan osalta. Opintojaksojen lajittelu, oletuksena Haku meneillään. Valitun opintojakson kuvaus Näkymää voit rajata myös opetusmuodon, opetuskielen tai kohderyhmän mukaan. Ajankohtaiset valinta tarkoittaa opintojaksoja, joille on haku meneillään tai jotka tulevat hakuun myöhemmin. Kuva 4. Opintojaksonäkymä\n5 5(11) Opintojaksoille haku OPISKELU Etusivu > Opiskelu > eopintotoimisto > Hae opintoihin (AMK-opiskelijan haku tutkinto-opiskelijoille tarkoitetuille opintojaksoille, hakuprosessin seuranta) Mikäli haluat hakea opintojaksoille ja olet AMK-tutkinto-opiskelija, rekisteröidy portaaliin (vain yhden kerran) ja kirjaudu portaalin käyttäjäksi (Kirjaudu sisään -napista). eopintotoimistossa pääset kirjautuneena AMK-tutkinto-opiskelijana selaamaan koulutustarjontaa, hakemaan tutkintoopiskeluun tarkoitetuille opintojaksoille ja seuraamaan haun hyväksymisprosessia. Siirry eopintotoimiston Hae opintoihin -näkymään, jossa voit hakea sinua kiinnostaville opintojaksoille. OPISKELIJAT > Koulutustarjonta Opintojaksojen lajittelu Voit rajata opintojaksoista näytettäviä tietoja Etsi-toiminnolla Valitun opintojakson kuvaus Haku opintojaksolle on mahdollista vain niille opintojaksoille, joissa hakuaika on meneillään ja opintojakson kohderyhmänä on tutkinto-opiskelu. Muista sitoutua!! Kuva 5. Haku opintojaksoille -näyttö Voit tehdä hakemuksen eli hakea opintojaksolle, jossa on hakuaika meneillään. Haku tapahtuu rastittamalla Sitoudun suorittamaan opintojakson, jos minulle myönnetään suoritusoikeus kenttä. Perustele hakemustasi huolellisesti, mm. kertomalla, miten hyödynnät opiskelusuunnitelmassasi ko. opintojaksoa (ammatillisiin, yleisiin, vapaasti valittaviin tai perusopintoihin). Lähetä hakemus eteenpäin Lähetä-painiketta painamalla.\n6 6(11) Hakemuksesi on lähetetty oman ammattikorkeakoulusi käsittelyyn. Ammattikorkeakoulusi evirkailija puoltaa tai ei puolla hakemustasi. Jos hakemustasi ei ole puollettu, saat siihen perustelun (perusteluna voi olla esim. resurssipula, opintojakson soveltumattomuus HOPSiin tai jokin muu). Kuva 6. Hakemus lähetetty H tarkoittaa, että hakemus on tehty ko. opintojaksosta. Vaikka peruisitkin hakemuksen, H-merkintä jää muistoksi hakemuksesta. Suositusala tarkoittaa, että koulutuksen tarjoava AMK suosittelee opintojaksoa tietylle koulutusalalle. Koti-AMK:si, jossa tutkintosi hyväksytään, päättää, mitä voit valita omaan opiskeluohjelmaasi. Kannattaa siis hakea kiinnostavia opintoja muiltakin aloilta kuin omalta koulutusalaltasi. Hakuajan päättymisen jälkeen viimeistään kahden viikon kuluttua on hakemuksesi käsitelty sekä koti-ammattikorkeakoulussasi että opintojakson järjestävässä ammattikorkeakoulussa. Oman AMKisi virkailijalla on 7 päivää aikaa käsitellä hakemuksesi, samoin vastaanottavan AMKin virkailijalla.\n7 7(11) X-AMK opiskelu-amk (järjestäjä-amk) Y-AMK koti-amk opintojakson käsikirjoitus ja tuottaminen tarjonta portaaliin opintojakso portaaliin X-AMK tarjonnan ylläpitäjä haku hakee opintojaksolle Haku opintojaksolle s e u r a a Y-AMK opiskelija haku päättyy puoltaa/ ei puolla Koti-AMK:n käsittely max. 1 viikko Y-AMK evirkailija hyväksyy/ ei hyväksy opiskelu-amk:n käsittely max. 1 viikko X-AMK evirkailija osallistujat opintojaksolle opintojakson opiskelu Kuva 9. Koko easiointiprosessi: opiskelijan opintojaksolle haku ja e-virkailijan hakemuksen käsittely -prosessi\n8 8(11) Opintojaksohakuprosessin seuranta OPISKELU Etusivu > Opiskelu > eopintotoimisto > Hae opintoihin > OPISKELIJAT > Omat hakemukset Hakemuksesi/hakemustesi tilannetta voit seurata Omat hakemukset näytöllä. Jos opintojaksosi näkyy kentässä ODOTTAA PUOLTOA:, koti-amk:si ei ole vielä käsitellyt hakemustasi. Mikäli hakemuksesi näkyy kentässä ODOTTAA VASTAANOTTAVAN AMK:N HYVÄKSYMISTÄ:, opintojakson järjestävä AMK ei ole vielä käsitellyt puollettua hakemusta. Mikäli hakemuksesi on kokonaan käsitelty, näkyy se joko HYVÄKSYTTY OPINTOJAKSOILLE kentässä tai HYLÄTYT HAKEMUK- SET kentässä. Saat myös sähköpostiviestin, kun hakemuksesi on käsitelty. Sähköpostiviesti tulee rekisteröitymisen yhteydessä antamaasi sähköpostiosoitteeseen. Voit perua hakemuksen hakuajan päättymiseen asti. Koulutustarjonta-näytöllä voit hakea uudelleen peruuttamallesi opintojaksolle. Kuva 8. Omat hakemukset näyttö Voit tarkentaa perusteluitasi puollettavana olevan opintojakson osalta.\n9 9(11) Kuva 9. Sähköpostiviesti päätöksestä\n10 10(11) Opintojakson kuvaus tiedot (Hae opintoihin näytöllä) Nimi: Title: Koodi: Toteutusaika: Järjestävä AMK: Hakuaika: Opintojakson nimi Opintojakson englanninkielinen nimi Järjestävän ammattikorkeakoulun opintojaksokoodi toteutukselle. Kannattaa mainita, kun opintojaksolle ilmoittautuu yhteydenottolomakkeella. alkaa päättyy Järjestävä ammattikorkeakoulu hakuaika alkaa päättyy Jälkiilmoittautumisaika: hakuaika alkaa päättyy (varsinaisen hakuajan jälkeen tarvittaessa) Kohderyhmä: vaihtoehdot: tutkinto-opiskelu, täydennyskoulutus, opettajakoulutus, avoin amk, erikoistumisopinnot, muu kuin tutkinto-opiskelu Järjestävän AMK:n Järjestävä ammattikorkeakoulu suosittelee opintojaksoa tietyn alan opiskelijalle tai opiskelusta kiinnostuneelle koulutusohjelma: Opintopisteet: Opintojakson laajuus opintopisteissä Opintoviikot: Opintojakson laajuus opintoviikoissa Suositusala: Suositusalana voi olla jokin ammattikorkeakoulujen 9 koulutusalasta Suositustaso: Suositustasot voivat olla: perusopinnot, ammattiopinnot, erikoistumisopinnot, jatko-opinnot, Avoimen AMK:n, vapaasti valittavat Kieli: opiskelukieli Opetusmuoto: vaihtoehdot ovat: verkko-opetus, monimuoto, lähiopetus, ks. määritelmät opetusmuodoista Lähiop.: Paikka: Tavoitteet: Esitiedot: Sisältö: Oheismateriaali: Toteutustapa: Arviointi: Lisätiedot: Kouluttaja: Tapahtumat: Hinta: Lähiopetuksen määrä tunteina. Järjestävän ammattikorkeakoulun paikkakunta. Opiskelun ja oppimisen tavoitteet. Lue huolella, jotta varmistut koulutuksen soveltuvuudesta aiempiin opintoihisi ja opiskelusuunnitelmaasi. Esitiedot määrittelevät, mitä sinun tulisi osata, jotta koulutus antaisi sinulle parhaan mahdollisen lopputuloksen. Opintojakson sisällön kuvaus Koulutuksessa käytettävä materiaali, esim. oppikirja tai verkkomateriaali. Kuvaa käytännön toteutusta Opiskelu arvoidaan esim. arvoasteikolla 1-5 tai hyväksytty, hylätty. Epäselvissä tilanteissa voit ottaa yhteyttä lisätietoja antavaan henkilöön. Toimii kouluttajana ja opettajana Koulutukseen sisältyy tapahtumia esim. aloitusseminaari, jonka aika ja paikkakunta on määritelty Opintojakson kokonaishinta. Hintatiedot voivat olla seuraavia: X e (Avoin AMK): Avoimen AMK:n hinta tarkoittaa avoimen AMK:n järjestämän koulutuksen opintojakson (kurssin) hintaa. Kaikki muu paitsi tutkinto-opiskelu on maksullista. X e (Ulkopuoliset): Hinta, joka koskee opintoja: täydennyskoulutus, erikoistumisopinnot; muut kuin AMKtutkinto-opinnot ja avoimen opinnot. X e (Tutkinto-op, siirtohinta): Hintatieto koskee vain tutkinto-opiskelijaa. Koti-AMK maksaa opiskelijan osallistumismaksun. X e (AMKin nimi): Hintatieto koskee vain tutkinto-opiskellijaa, sopimushinta järjestävän ja jonkin muun amkin välillä.\n11 Opetusmuodot 11(11) Verkko-opetus voi olla joko ohjattua verkko-opetusta tai itseopiskelua verkossa. Ohjattu verkko-opetus: Ohjatulla verkko-opetuksella tarkoitetaan opetusta, joka perustuu yhteisölliseen työskentelyyn, jossa opettaja ja opiskelijat ovat aktiivisessa vuorovaikutuksessa keskenään erilaisten digitaalisten työvälineiden avulla. Opintoihin voi sisältyä verkossa tehtäviä yksilö-, parija/tai ryhmätöitä. Opiskeluun voi kuulua samanaikaista yhteydenpitoa esimerkiksi keskustelukanavilla tai video- ja audioneuvotteluissa. Joihinkin verkko-opintoihin saattaa liittyä ammattikorkeakoulussa läsnäoloa vaativa tenttitilaisuus. Itseopiskelu verkossa: Verkossa olevaan itseopiskeluaineistoon perustuva koulutus. Itseopiskeluun perustuvalla verkko-opiskelulla tarkoitetaan opiskelua, jossa opiskelija opiskelee itsenäisesti verkkoaineiston ja siihen sisältyvien ohjeiden avulla. Opiskelija voi materiaalin avulla ratkoa tehtäviä ja saada palautetta. Itseopiskeluun ei sisälly opettajan antamaa ohjausta eikä välttämättä vuorovaikutusta muiden opiskelijoiden kanssa. Monimuotokoulutus: Lähi- ja verkko-opiskeluun perustuva koulutus; osittain virtuaaliopiskelua. Monimuoto-opetuksella tarkoitetaan useampia opetusmuotoja sisältävää toteutustapaa. Opetus on organisoitu lähi- ja verkko-opiskeluksi. Työskentely voi olla monimuotoista ja se tapahtuu itsenäisesti, parityöskentelynä, ryhmätyöskentelynä ja suurryhmäopetuksena. Opiskelu voi tapahtua oppilaitoksessa, työpaikoilla tai tietoverkkojen välityksellä. Monimuoto-opetus edellyttää sekä läsnäoloa lähiopetustilanteissa että työskentelyä verkkoympäristössä. Lähiopetus; Lähiopiskeluun perustuva koulutus, jossa aineistoa ja tehtäviä voi olla verkossa, mutta opiskelu on kokonaan lähiopiskelua tietyssä paikassa tiettynä aikana.\ne-opintotoimistotyöryhmän työskentelystä Eija Kalliala, Helia eija.kalliala@helia.fi http://myy.helia.fi/~kalei/\ne-opintotoimistotyöryhmän työskentelystä Eija Kalliala, Helia eija.kalliala@helia.fi http://myy.helia.fi/~kalei/ Työryhmän jäsenet Eija Kalliala, Helia Riitta Vatanen, Jamk Eliina Kantola, Kyamk Hanna


28.11.2017 klo 12:27\nLewis Hamilton voitti tällä kaudella uransa neljännen F1-maailmanmestaruuden.\nMestaruus ratkesi jo kauden kolmanneksi viimeisessä kisassa Meksikossa.\nKahdessa viimeisessä kisassa Hamilton ei ollut enää parhaimmillaan. Toki tulokset olivat ihan kohtalaisia, sillä Brasiliassa hän oli neljäs ja Abu Dhabissa toinen, mutta otteista puuttui selvästi viimeinen terävyys.\n- Mielestäni on selvää, että jotain tapahtuu, kun voitat mestaruuden. Voin vain sanoa, että mestaruuden jälkeen juhlin paljon, Hamilton myönsi Autosportille kauden päätyttyä.\nMestarikuski on tunnettu kovana bilettjänä, joten paljastusta ei voi pitää kovin suurena yllätyksenä. Hän kuitenkin kiistää, että juhliminen olisi aiheuttanut ongelmia ennen mestaruuden ratkeamista. Lisäksi Hamilton vakuuttaa, että hän halusi voittaa viimeisetkin kisat, vaikka valmistautuminen niihin ei ollut ensiluokkaista.\n- Unta ja energiaa ei missään nimessä ollut niin paljoa näissä kahdessa viimeisessä kisassa. Siitä huolimatta tavoitteeni olivat samat. Mutta jos et valmistaudu samalla tavalla, ei ole mitään mahdollisuuksia, Hamilton sanoo.\nBrittikuskin mukaan motivaatio-ongelmat haihtuvat kuitenkin taas ennen ensi kauden alkua.\n- En ole huolissani siitä. Ensi vuonna palaan taas sille tasolle, missä olin kauden toisella puolikkaalla.\nLewis Hamilton iski bilevaihteen päälle mestaruuden ratkettua. AOP


Häivähdys purppuraa: Uusi (kamera)laukku\nJärjestelmäkamera on kiva, kun sillä saa (ainakin teoriassa) otettua hienoja kuvia. Vielä hauskempaa on se, että siihen saa vaihdeltua erilaisia objektiiveja. Edellä mainitut ovat luonnollisestikin erikokoisia, joten jokaiseen objektiin on omat suotimet ja vastavalosuojat. Erillisen salaman myötä kuvat kummasti valaistuvat paremmin ja kunnon jalustaa todellinen valokuvaaja käyttää aina (sekä kaukolaukaisinta, ettei kamera tärähdä..).\nJos tuon tavara-arsenaalin kanssa lähtee kodin ulkopuolelle (missä todennäköisesti on enemmän erilaisia kuvauskohteita) tarvitsee kunnon kameralaukun. Yhden suuren laukun johon mahtuu monta objektiivia ja erillinen salama, sekä muistikortteja, pattereita ja kuvaajalle tölkki Batterya). Tälläisellä setillä, jos mukana on myös jalusta -selviää jo sukujuhlistakin ;)\nKannattaa ostaa myös toinen pienempi, näppärä laukku johon mahtuu järkälekamera pitkän objektiivin kanssa. Sopii hyvin pyörälenkeille ja kaupungilla kiertelyyn.\nSitten päästään asiaan :) Ns. kauniimman sukupuolen edustajat jakautuvat monesti ns. laukku- tai kenkätyttöihin. Olen varmasti joskus maininnut, että kuulun ensin mainittuihin. Vihdoinkin löysin sopivan kokoisen ja varsinkin tyylikkään näköisen kameralaukun, hurraa!\nLaukku on nahkaa ja se on kovitettu, jotta se pysyy ryhdissään. Kuva ei anna sen ulkonäölle täyttä oikeutta, mutta se on kivan näköinen. Varmasti tiedätte miltä oikeat kameralaukut näyttävät?\nTämä ihanuus löytyi Mango outletista. Outletissa myydään edellisen kauden vaaatteita, kengiä, asusteita ja miesten vaatteita huomattavasti edullisemmin. Suosittelen paikkaa erityisesti niille, jotka pitävät nahkalaukuista, silkki/villahuiveista, silkki/villa/kashmirneuleista ja silkki/pellava/puuvillapaidoista. Joukossa toki on akryylia ja polyesteria eli tuoteselostetta kannattaa vilkaista. Ja vaatteiden koot ovat espanjalaisittain pienet.\nPosted by AnnaS at 12.23\nLabels: laukkutyttö, Posti kulkee, vain elämää, valokuvaus\nMervi 3. kesäkuuta 2012 klo 14.01\nMinä olen ihan harrastelija, mutta samaan törmäsin: kameralaukku, joka ei näytä rumalle kameralaukulle, on lähes mahdoton löytää. Omalla kohdallani vaateetkin oli paljon epäammattimaisemmat: tilaa järkkärille, lisäsalamalle sekä toiselle putkelle. Ja pehmistettuna toki.\nAnnaS 3. kesäkuuta 2012 klo 15.10\nTiivistit ongelman hyvin yhteen sanaan: Toivotonta.\nPienen googlettamisen jälkeen löysin upean kameralaukun, joka on tehty juuri minun kameralle (Nikon D90), mutta hinta on 700 dollaria ja tilattavissa Amerikasta. http://www.outsapop.com/2010/08/new-camera-bag.html#.T8tSH8VKPt8\nBlogitekstissä en maininnut tätä nk. hintaongelmaa..\nPinuski 7. syyskuuta 2013 klo 21.08\nOnpa hienonnäköinen laukku! Itse kuljen nykyään repun kanssa, jotta kaikki tarvittava kulkee näpsästi mukana. Mutta eihän sellainen mikään kaunis ole...\nAnnaS 7. syyskuuta 2013 klo 22.15\nKameran kantamisessa toisinaan panostan käytännöllisyyteen ja toisinaan kauneuteen. Repussa saa kevyesti kuljetettua isommankin järkkärin ja objektiivit ym. tarpeellisen tavaran.


Taivaanrannan juoksija: Maistiainen kesästä\nJonna / Lenkkareiden viemää 23. toukokuuta 2019 klo 20.25\nOnpa ihanaa vehreyttä jo noissa kuvissa! Siellä suunnalla kevät on selvästi pidemmällä kuin täällä Keski-Suomessa.\nAnne 24. toukokuuta 2019 klo 15.29\nTäällä on (oli) jo ihan kesä! Puissa on täydet lehdet ja kielot kukkivat. :)\nPaimio Trail 2019: koivet kohmeessa hiekkakuopilla...


Valuiko työ (taas) hukkaan? - Elomedia\n15.6.2020 / Blogi\nJos meni, minulla on kuitenkin hyviä uutisia epätoivon keskelle: rahan ja ajan haaskaaminen epäonnistumisen suunnitteluun on mahdollista lopettaa. Se onnistuu muutosälykkäiltä yrityksiltä, jotka tietävät, että kehittäminen ei ole vain sarja yksittäisiä toimenpiteitä tai hankkeita.\nPysyvä muutos tarvitsee koko organisaation kattavan kehyksen, johon yksittäiset hankkeet telakoituvat. Joskus ainoat asiat, joita tarvitsemme, ovat uuden määrittelyn, puhetavan ja tilan luominen muutokselle.\nHarmittavan monesti ajatellaan, että johtamisen haasteet voidaan ratkaista yksittäisillä ja mahdollisesti vieläpä ulkoistetuilla toimenpiteillä, pohtii työkykyjohtamisen kehittämispäällikkö Heidi Tuohimaa-Niemelä.\nOte erään projektin tarinasta: suunnaton innostus\nIstuimme yrityksen johdon kanssa saman asian äärellä jo ainakin kuudetta kertaa. Muutoshankkeet eivät olleet ottaneet tuulta alleen.\n”Mutta miten saisimme tämän pysyväksi osaksi toimintatapaamme?”\nEsimiesten kiinnostusta aktiivisempaan työkyvyn johtamiseen oli yritetty herätellä, sillä useammankin mittarin viisari oli väärään suuntaan kenollaan. Luentoja oli pidetty, konsultteja oli käynyt, teemapäiviä oli järjestetty, esimiehiä oli jututettu. Toimenpiteillä ei kuitenkaan oltu päästy puusta pitkälle eikä teoria ollut muuttunut käytännöksi kuin vähäksi aikaa.\nKuulosti siltä, että toteutetut koulutukset olivat yrityksen johdon mielestä olleet huonolaatuisia, koska eivät olleet johtaneet mihinkään pysyvään muutokseen. Osallistuin pohdintaan – olihan siinä minunkin pääni pölkyllä.\nRyhdyimme kartoittamaan tilannetta muutamalla napakalla kysymyksellä. Tietävätkö esimiehet, mitä johto heiltä odottaa? Onko vastuuta siirretty tarpeettomasti eteenpäin organisaatiossa? Jos aidosti tiedetään, mitä pitäisi tehdä, miksi sitä ei koeta mahdolliseksi?\nMikään hyvä ei koskaan automaattisesti tule mistään eikä hyvää johtamista ole olemassa vahingossa. On organisaatioita, jotka kertovat, että vähintään puolet työkykyjohtamisen hankkeista ei saavuta tavoitettaan.\nPelottavaa on, että epäonnistumista suunnitellaan jo alusta lähtien. Asetettua tavoitetta pidetään vaikeana tai jopa mahdottomana saavuttaa. Johtamisen ja esimiestyön kehittämisen esteiksi kasataan koottuja selityksiä jo etukäteen: toimiala, työtehtävien luonne, ikärakenne, sukupuolijakauma ja osaaminen pistävät kaikki kuvaannolliset lukot kiinni.\nTodellisuudessa kehittämistä kuitenkin suunnitellaan liian vähän, toteutetaan puolella teholla ja mitataan väärin, jos yleensä mitataan. Monesti esimerkiksi juuri työkykyjohtaminen eristetään omaksi pikku siivukseen, joka ei ole erityisesti kenenkään vastuulla. Projektiin palataan, jos siihen on aikaa, rahaa tai mielenkiintoa.\nMuutos sisältää aina ristiriidan. Sen tavoittelu vaatii töitä. Mutta me ihmiset olemme laiskoja. Laiskuus taas on ainoastaan inhimillistä. Houkutus luiskahtaa vanhoihin tapoihin on valtaisa, kun hommat eivät mene ihan putkeen.\nMikään määrä koulutusta tai työpajaa itsessään ei riitä varmistamaan muutoksen tapahtumista. Tieto ja taito eivät ponnistelematta muutu osaamiseksi tai muutokseksi. Ei ole myöskään erillistä työkykysirua, joka ostetaan ja lisätään tehostamaan olemassa olevaa johtamiskoneistoa. Työkyvyn johtamisen tulisi olla koko yrityksen läpi kulkeva suonisto, joka on erottamaton osa organismia eli johtamista ja kulttuuria.\nHarmittavan monesti ajatellaan, että johtamisen haasteet voidaan ratkaista yksittäisillä ja mahdollisesti vieläpä ulkoistetuilla toimenpiteillä. Jos toimimaton halutaan toimivaksi, ajatellaan vastauksen olevan persoonallisuustesteissä, täsmäkoulutuksessa, valmennuksessa, järjestelmässä tai jossain muussa erillisessä palikassa. Lisäksi uskotaan, että jos yksittäisellä osastolla toteutetaan muutoshanke, sen positiiviset ja tavoitellut vaikutukset leviävät kuin telekineettisesti muuallekin organisaatioon.\nVoisi kuvitella, että virtaavan maailman ja muutoksen aikana johtamisen, kulttuurin, tiimien toiminnan ja työtapojen kehittämisen olevan yrityksen johdolle olennaisen tärkeää. Tienraivaajilla näin onkin: yrityskulttuuria tai työn kehittämistä ei nähdä erillisinä toimenpiteinä tai yhteisinä virkistyspäivinä seikkailupuistossa. Se nähdään kokonaisvaltaisena kilpailukyvyn kivijalkana siitäkin huolimatta, että kilpailukyvyn ja uudistumisen kehittäminen on perinteisesti uskottutapahtuvan ”jossain muualla”: teknologiaratkaisuissa, prosessien leanaamisessa ja kustannussäästöissä.\nTilanne näyttää kuitenkin olevan muuttumassa. Alkuvuonna 2020 julkistetun pohjoismaisen kyselytutkimuksen mukaan (EY 2019) melkein 80 prosenttia organisaatioista on kehittänyt johtamisen käytäntöjä, miltei 70 prosenttia kykyään itseohjautua ja 60 prosenttia ketteriä päätöksentekomenetelmiä ja tiimityöskentelyä. Lisäksi tiimien monialaisuuteen on panostettu ja koko henkilöstöä on tsempattu vuorovaikutukseen ja palautteen antamiseen.\nHuolimatta hyvistä tavoitteista ja teemoista organisaatioiden muutoshankkeet ovat usein pistemäisiä ja yksikkökohtaisia. Ainoastaan vajaa 5 prosenttia vastaajista ilmoitti, että heillä työskentelevillä on tarvittavia kyvykkyyksiä innovointiin organisaation tasolla. Tutkimuksen mukaan seuraavaksi organisaatioiden agendalla on yksilöihin keskittyminen: ”muutosmielentilan” kehittäminen on suunnitelmissa peräti 83 prosentilla.\nYrityksen kulttuuri vaikuttaa paljolti tähän mielentilaan. Kulttuuri taas muodostuu toisiinsa lomittuvista, välillä abstrakteista asioista kuten luottamuksesta, avoimesta vuorovaikutuksesta, ihmiskuvasta, arvoista, työtavoista, johtamiskäytännöistä ja tulevaisuushorisontista.\nKulttuuri on koko työyhteisön yhteisiä käytäntöjä ja toimintaa. Organisaatioissa, joissa tulevaisuudella on selkeä suunta, työntekijät ovat proaktiivisempia oman osaamisensa kehittäjiä. Organisaatioissa, joissa on ymmärrys visiosta, ollaan keskimääräistä luovempia ja innovatiivisempia. Tämä on yrityksissä huomattu: melkein 60 prosenttia selvitykseen vastanneista haluaa muokata kulttuuriaan seuraavien vuosien aikana, jotta ne olisivat ketterämpiä tulevaisuutta varten.\nJoutavanpäiväinen HR-humppa paljastuukin siis kilpailukyvyn olennaiseksi hammaspyöräksi. Kuitenkin sen sijaan, että johdettaisi muutosta itseään, älykäs johto valmentaa esimiehiään ja henkilöstöään johtamaan muutoksen vaikutuksia. Ensin on kysyttävä, mikä on tarpeemme ja mitä haluamme tavoitella? Kenen muutos vaikuttaa? Mistä tiedämme, että muutos on tapahtunut eli mitä mittareita seuraamme? Ja sitten: miten saamme sen muutoksen edullisen vaikutuksen säilymään?\nSyyttömien rankaisu vai sittenkin uusien mahdollisuuksien aika?\nSe, mitä organisaatio pystyy tarjoamaan muutoksen tueksi eli raamiksi, ratkaisee tulevaisuuden. Jatkumo syntyy, jos organisaation rakenteet, kyvykkyydet ja osaaminen on viritetty samalle taajuudelle muutoksen kanssa. Muutoksen ymmärtäminen vaikutusten kautta auttaa myös määrittelemään mittarit tarkemmin. Jos mitataan vain yksittäisiä hankkeita, mittarointi livahtaa väärille urille jo suunnitteluvaiheessa.\nMitä sitten alussa mainitussa organisaatiossa tapahtui? Kartoitimme mahdollisimman paljon tietoa nykytilanteesta. Pohdimme ilmiöitä ja mietimme, mitä tekijöitä niiden taustalla on. Päätimme vahvistaa yrityksen tarinaa ja perustaa yhteisiä keskustelufoorumeita esimiehille. Tehtävänkuvat kirjoitettiin auki. Työyhteisökyselyjen tulokset otettiin kiinteäksi osaksi kehityskeskusteluja.\nLisäksi esimiehiä koulutettiin, mutta myös arvioitiin ja haastettiin. Sisäistä tiedonkulkua vahvistettiin. Esimiehillä oli mahdollisuus reflektoida sitä, miten he itse toimivat ja miten se näyttäytyy muille. Perehdytysprosessiin palattiin monta kertaa. Kulttuurin vakiinnuttamiseksi tarvittiin myös paljon onnistumisten näkyväksi tekemistä ja muutoksen vaikutusten kiinnostavaa viestintää sisäisesti.\nErityisen tärkeäksi onnistumisen tekijäksi on tunnistettu onnistunut projektin vastuutus eli on joku, joka aktiivisesti omistaa muutoksen prosessin ja edistää sitä johdonmukaisesti.\nSilti työ on vasta alussa. Raamit kuitenkin alkavat hahmottua.\nHeidi Tuohimaa-Niemelä, työkykyjohtamisen kehittämispäällikkö\nAsiasanat työelämä muutos Työkyky


”Suurin este ilmastonmuutoksen torjumiselle on korviemme välissä” | Vihreä Lanka\nJorge Díaz / Flickr (CC-BY-SA)\nKestämätön elämäntapamme. Ilmastonmuutoksen torjunta on vaikeaa, kun ihmiset kokevat ratkaisujen ja oman elämän olevan ristiriidassa. Jorge Díaz / Flickr (CC-BY-SA)\nKestämätön elämäntapamme. Ilmastonmuutoksen torjunta on vaikeaa, kun ihmiset kokevat ratkaisujen ja oman elämän olevan ristiriidassa.\nIlmastonmuutoksen torjuminen on erittäin tärkeää, sanovat kansalaiset ja poliitikot. Miksi aihe ei siis näy tämän enempää? Miksi emme ryhdy kaikkiin mahdollisiin toimiin lämpenemisen pysäyttämiseksi?\nSyyt ovat psykologisia, sanoo norjalainen psykologi ja tutkija Per Espen Stoknes.\n”Vahvin este ilmastonmuutoksen torjumiselle on noin 15-senttinen. Se on korviemme väli.”\nStoknes on kirjoittanut kirjan siitä, miten välttelemme ilmastonmuutoksen ajattelua ja torstaina hän puhui aiheesta Helsingissä HSY:n ilmastoseminaarissa.\nStoknes on tutkinut vuosia ihmisten henkisiä esteitä vastaanottaa ilmastotietoa. Hän on havainnut, että ilmastonmuutoksen ahdistavuus ja tieto siitä, että oma elämäntapamme pahentaa ongelmaa, saa meidät välttelemään koko aihetta.\nIhmiset torjuvat aiheen etäännyttämällä sen itsestään.\n”Ilmastonmuutoksen ajatellaan tapahtuvan kaukana. Sulava napajäätikkö, jääkarhut tai vuosi 2050 ovat kaukana tai tulevaisuudessa. Jokapäiväisessä elämässä ajatellaan henkilökohtaisia lähitapahtumia: lapsia, töitä tai kuinka monta tykkäystä Facebookissa saa”, Stoknes sanoo.\nYhä useammat tietävät, että fossiilisten polttoaineiden käyttö ja lihansyönti vaarantavat maapallon elinkelpoisuuden. Siksi omat lennot, autoilu tai lihansyönti tuntuvat ongelmallisilta. Tällöin aivot alkavat hakemaan oikeutusta omalle käytökselle ja muodostamaan selityksiä, kuten että koska naapurilla on isompi auto, hänen pitää tehdä jotain.\n”Ristiriita on sekin, olisiko minun pitänyt puhua Skypen kautta eikä lentää Oslosta tänne Helsinkiin puhumaan 30 minuutiksi”, Stoknes sanoo.\nHänen mukaansa sosiaaliset normit ovat ratkaisevassa roolissa. Paras tapa ohittaa sisäinen torjunta on lähestyä ongelmaa oman tuttavapiirin kautta.\n”Jos uskon, että kaveritkin tekevät ilmastotekoja, niin minäkin teen. Kun naapurustoon asennetaan aurinkopaneelit, ne alkavat levitä kuin virus. Sama on nähty sähköautojen kohdalla Oslossa”, Stoknes sanoo.\nHänen mukaansa ihmisiä motivoi eniten sähkön säästöön se, että heidän kulutustaan verrataan naapureihin. Se on tutkitusti tehokkaampi tapa kuin vetoaminen rahansäästöön, maapalloon tai tulevien sukupolvien parhaaseen.\nIlmastoystävällisistä arkisista valinnoista pitää Stoknesin mukaan tehdä mahdollisimman automaattisia.\n”Ihmisiä ei kiinnosta tulevaisuus, vaan he tekevät valinnat autopilotilla. Se on hyvä, koska siten myös ilmastoteoista voi tulla automaattisia. Esimerkiksi seisovaan pöytään voi laittaa pienet lautaset. Silloin ihmiset ottavat vähemmän ruokaa ja sitä menee myös vähemmän roskiin. Pieni lautanen on tutkitusti tehokkaampi kuin kyltti, joka kannustaa vähentämään ruokajätettä.”\nStoknes painottaa, ettei ilmastonmuutosta ratkaista yksilön valinnoilla, mutta yksilöitä tarvitaan.\n”Ihmisten sitoutuminen on ratkaisevaa, jotta kaupungit, valtiot ja yritykset voivat ratkaista ongelman.”\nIlmastoviestintä on tähän mennessä tehonnut huonosti. Tutkijat ovat kertoneet nousevista hiilidioksiditasoista, gigatonneista ja dekarbonisaatiosta.\n”Laiskat toimittajat ovat raportoineet tutkijoiden tilastokäyriä ja usein tuomiopäivää julistavaa viestiä”, Stoknes kuvaa ilmastojournalismin epäonnistumista Vihreälle Langalle.\nHän viittaa Oxfordin yliopiston Reutersin instituutin tutkimukseen, jonka mukaan yli 80 prosenttia ilmastouutisoinnista viittasi luonnonkatastrofeihin.\nStoknesin mukaan tuomiopäivää julistavat ilmastouutiset saavat ihmiset kääntämään selkänsä koko aiheelle. Siksi yhtä vaaroista kertovaa uutista kohden tulisi olla jopa kolme positiivista ja rohkaisevaa ilmastouutista.\nTutkimuksista tiedetään, että ilmastouutisten torjuntaa voi ehkäistä kolmella keinolla: painottamalla ilmastoystävällisen elämäntavan terveellisyyttä, puhumalla turvarajoista ja varovaisuusperiaatteesta tai kertomalla ilmastotoimista tilaisuutena tehdä parempaa yhteiskuntaa.\nEsimerkiksi Oslolla on kunnianhimoinen tavoite leikata päästöt lähes nollaan vuoteen 2030 mennessä. Kaupungissa ei kuitenkaan puhuta hiilidioksidipäästöjen leikkaamisesta, vaan siitä, miten kaupungista kehitetään entistä parempi.\nilmastopsykolgia ilmastoviestintä ilmastonmuutos ilmastoahdistus