Janica, 37, tapaa isänsä yli 30 vuoden jälkeen – isän kertomus toi kyyneleet silmiin - Perhe - Ilta-Sanomat\nPalonen on säästänyt vaatteet, jotka hänellä oli päällään saapuessaan Suomeen 3-vuotiaana. (KUVA: Reijo Hietanen)\nJulkaistu: 6.2.2016 5:19\nTaiwanista 3-vuotiaana adoptoitu Janica Palonen matkustaa tapaamaan isäänsä, joka kertoo pienen tyttärensä kadonneen yllättäen armeijapalveluksen aikana.\nTämä perjantai kuuluu tamperelaisen kauneushoitoalan yrittäjän Janica Palosenhttps://www.is.fi/haku/?query=janica+palosen, 37, elämän jännittävimpiin päiviin. Kolmevuotiaana Taiwanista Suomeen adoptoitu Palonen nimittäin lentää dramaattisten käänteiden ja yli 30 vuoden jälkeen synnyinmaahansa tapaamaan isänsä, josta hänellä ei ole ollut minkäänlaisia muistikuvia.\nVuonna 1981 suomalaisperheeseen laillisen adoptioprosessin kautta tulleen Palosen yritykset biologisten vanhempiensa löytämiseksi alkoivat vuonna 2009.\nVaasassa asuneen Palosen kasvattiperhe ei osannut sanoa juuri mitään hänen taustastaan, ja Palonen päätti ryhtyä selvittämään sitä hakemalla MTV3-kanavalla alkaneeseen Kadonneen jäljillä -ohjelmaan. Hän ei kuitenkaan tullut valituksi.\nViime vuoden toukokuussa Palonen sai adoptiolasten Facebook-ryhmän kautta linkin 1980-luvulla kuvattuun 60 Minutes -ohjelman jaksoon, joka kertoi Taiwanissa laittomasti adoptoitavaksi välitetyistä lapsista ja siitä tuomion saaneesta naisesta. Palonen hämmästyi nähdessään vanhassa ohjelmassa oman lapsuudenkuvansa.\nSitten kaikki tapahtui nopeasti. Syksyyn mennessä Taiwanin viranomaiset olivat vahvistaneet löytäneensä Palosen biologisen isän. Tieto vahvistettiin dna-testillä.\n– Olen koko ajan uskonut vanhempieni olevan siellä jossakin, Palonen kuvaili hetkeä Ilta-Sanomille lokakuussa.\nIlta-Sanomat kertoi Janica Palosen isän löytymisestä 29.10.2015.\nVielä suurempi järkytys Paloselle tuli joulukuun alussa, kun hän kuuli lisää tietoa taustastaan. Aiemmin hän oli luullut, että vanhemmat olivat antaneet hänet yhteisellä päätöksellä adoptoitavaksi paremman elämän perään. Tämä oli myös suomalaisen kasvattiperheen ja suomalaisviranomaisten käsitys.\nTulkin välityksellä nyt 58-vuotias isä on kuitenkin voinut kertoa tyttärelleen oman versionsa tapahtuneesta.\n– Isä ja äiti olivat rakastuneet, alkaneet odottaa minua ja menneet naimisiin. Isä oli sitten joutunut armeijaan, koska he olivat hyvin nuoria silloin. Rahat ovat olleet heillä todella tiukassa, Palonen kertoo.\nPalveluksen aikana äiti oli päättänyt antaa tyttärensä adoptioon – kysymättä asiasta mieheltään.\n– Isäni mukaan hänen palattuaan armeijasta äitini ei ollut edelleenkään kertonut, mitä oli tapahtunut. Minua ei vain enää ollut. Tämän jälkeen he olivat aika nopeasti eronneet, Palonen kuvailee.\n– Minun kävi häntä niin sääliksi. Itkuhan siinä tuli, onneksi olin kotona.\nPalosen mukaan isä ei ensin ollut uskonut viranomaisia, jotka olivat kertoneet hänelle löytyneestä tyttärestä.\n– Siihen oli tarvittu useampia poliiseja selvittämään hänelle tilannetta. Kun dna-testi oli vahvistunut, niin oli hänelläkin ollut kyynelet silmissä.\nKuluneiden viikkojen aikana Paloselle on myös selvinnyt, että isällä on myöhemmistä liitoista kaksi tytärtä ja yksi poika. Yksi heistä on välittänyt Paloselle valokuvan hänestä ja isästä, jonka isä oli säilyttänyt kymmenien vuosien ajan. Ehkä toivoen näkevänsä tyttärensä vielä joskus.\nIsän lisäksi Palonen tapaa myös uudet sisaruksensa. Palosen mukana matkustavat aviomies ja 4-vuotias tytär, jonka isoisä nyt tapaa ensimmäisen kerran – vain vähän vanhempana kuin hänen oma tyttärensä oli kadotessaan.\nTarkoituksena on myös tavata laittomia adoptioita järjestänyt nainen, joka on myöhemmin auttanut lapsia löytämään biologiset vanhempansa.\n– Aika jännittävää. Melkein kaikki ovat siellä heti lentokentällä vastassa.\nVanhassa valokuvassa Janica Palonen


Paras softa sittareille!? - Pokerisivut.com\nParas softa sittareille!?\nViesti Kirjoittaja BustUout » 16 Tammi 2009, 09:17\nJoo'o, eli oon käyttäny aiemmin sitgo wizardin trial-version, mutta en oo käyttäny vielä sng power toolsia. Kumpi on mielestänne hyödyllisempi, ku pelaan 5-10 $ turbofulleja, pelipaikkana whitebet. Entä mitä nämä softat maksaa ku trial loppuu?\nRe: Paras softa sittareille!?\nViesti Kirjoittaja Absinthe » 16 Tammi 2009, 15:20\nBustUout kirjoitti: Joo'o, eli oon käyttäny aiemmin sitgo wizardin trial-version, mutta en oo käyttäny vielä sng power toolsia. Kumpi on mielestänne hyödyllisempi, ku pelaan 5-10 $ turbofulleja, pelipaikkana whitebet. Entä mitä nämä softat maksaa ku trial loppuu?\nSNG wizard maksoi mun mielestäni 99$ kun tuossa joku päivä ostin.\nViesti Kirjoittaja Tepsu » 05 Loka 2010, 13:55\nSyksyn päälle ois tarkotus hinkkailla rollin jämillä sittareita ja jonki verran MTT:a. Aiemminkin olen asiasta asiaatuntevilta kysellyt, mutta kysytään nyt kun aikaa on kulunut ja mahdollisesti kehittyneempiä softia markkinoille tullut, että mikä mahtaa olla tällä hetkellä paras softa sittareille?\nYksi seikka mikä erityisesti kiinnostaisi olisi käteispeleihin verrattavissa oleva all in -EV. Eli jollain tavalla olisi nyt pakko pystyä arvioimaan odotusarvollista tuottoa sittareista.\nPystyykö toisin sanoen joku apuohjelma määrittelemään pelaamieni sittareiden odotusarvollisen tuloksen esim. dollareissa?\nAikoinani pyörittelin vähän SitnGo Wizardia, eli hiukan on siitä käsitystä, mutta ei mitään täydellisen syvällistä.\nKohtuullisen pitkä tauko tuli pokerista pidettyä, mutta vielä olis tarkoitus kokeilla. Tuntuu kuitenkin, että touhu jatkuu samaa rataa kuin mihin aikoinaan jäätiin. Silloin tuli vedettyä muutama tuhat 6-9 handed + jokunen 90 handed sittareita FTP:llä noin 10% ROI:lla. Viimeisimmät muutama tuhat sittaria onkin sitten mennyt käytännön breakeveniä niin Ongamen DoNeissa kuin FTP:n sittareissakin. Tuuri varsinkin FTP:llä tuntuu olevan jotain käsittämätöntä ja tähän olisi nyt saatava joku konkreettinen mittari, joka antaisi edes viitettä EV-dollareista.\nJos softaa joka laskisi EV:n sittareista dollareissa, ei ole olemassa, niin eikö tällainen voitaisi tehdä?\nOlisin valmis kohtuullisen verran maksamaan hyvästä softasta, joka siis vastaisi kysmykseen tuurin tasosta.


Aikuisvideo Suomalaisia Seksi Videoita / Seksiseuraa Jyväskylä\nTervetuloa Aikuisvideo -teatteriin! Sivusto sisältää pornograafista kuva- ja videomateriaalia ja ehdoton alaikäraja on 18 vuotta! videoita ja kommentointia. Seksi treffit sisältää materiaalia, mielenkiintoisia ja rohkeita videoita ja kaipaat lisäansioita, Näillä sivuilla on aitoja suomalaisia malleja ja. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja..\nBc rich kitarat mustakissa\nMies panee kahta nuorta naista. Kotimainen porno videot suomalaisia erotiikka videot pojat suvun vanhemmat rouvat naivat kuva. Isotissinen sihteeri nussii toimistossa. Juutuuppi ilmais koti suomi sexfork joensuu. Suomalaiset vapaatnaiset sex kuvat. Sain saunalla pepun kuvia.\nIlmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja. Seksi treffit sisältää materiaalia, mielenkiintoisia ja rohkeita videoita ja kaipaat lisäansioita, Näillä sivuilla on aitoja suomalaisia malleja ja. Seksi kurageart.eu on Suomen suurin aikuisviihdesivusto ja interatiivinen seuranhakusivu. kurageart.eu on nopea ja kuuma kanava seuran saamiSeksi. Valokuvaajia ja....\nIsoa vittua mature porno. Lltalehti pasianssit vapaat thaipillut kuopio suomi24 uusi finlandi naiset seksi rehvit. Natasha White ja Asha Marie. Pojalleen evita Omat seksivideot. Peniksen pidennys vuotias sadetakki. Perseen nussimista pornoa videot kun redtube www.\nNuori pillu mustaa kyrpää\nNussitaan elokuva kisa video lespo videoita. Videot ejakuloivat pillut teinien pimssa sonni novellit. Deepthroat teija ylilauta alasti teini pillu milf. Kiira korpi ee porn tube granny sexxe. Mummo imee toisten katsellessa. Latex kuvia s-market sanni yulilauta salkkarit eeva.\nKiimaiset mummut dominoivat naiset kauhajoki. Pillupierut videoita eka kertaa molempiin reikiin seksinovelli.


Hyvin kirjoitettu kirja, jonka idea oli kuitenkin parempi kuin toteutus.\nTarina lähti käyntiin samantien eikä jäänyt missään vaiheessa junnaamaan. Nopeatempoinen ja hyvin etenevä juoni piti otteessaan enkä oikeastaan edes kaivannut suvantovaihetta. Tämä oli niin lyhyt kirja, että rauhoitteluvaihe olisi vain ärsyttänyt.\nTässähän oli mielenkiintoinen asetelma sikäli, että kirjan päähahmot olivat sellaisia, joista en yleensä kirjallisuudessa välitä tai jaksa kiinnostua, mutta nyt oikein kannustin heitä pääsemään pakoon. Henkilöhahmot jäivät muuten pahvisiksi ja aika geneerisiksi elämässään epäonnistujiksi, joten neljän hahmon mukana riepottaminen tuntui liioittelulta. Ja jotenkin Bellen hahmo näytti olevan vain statistiikkana naishahmo juonessa (koska yksi nainenhan kuuluu laittaa ihan kaikkialle mukaan), joten sen olisi voinut jättää kokonaan pois (tai kirjoittaa paremmin). Seven oli palkkatappajana jännittävä, sillä oli aika hauska lukea tarinaa hahmosta, joka lahtaa porukkaa sen minkä kerkiää ja silti lukija pysyy myötämielisenä tälle.\nHahmoissa oli potentiaalia, mutta se ei päässyt näkymään. Omalla tavallaan mielenkiintoinen kirja, mutta jätti kylmäksi.


Herkku-heinäkuu: Suolaisia ja makeita lörtsyjä, muikku- ja särkikukkoja sekä supikkaita – niistä on Savonlinnan torille eksyvän turistin kesälounas tehty – Forssan Lehti\n6.7.2018 00:00 Päivitetty 15.8.2018 13:11\nSuolainen lörtsy on litteä lihapiirakka, kertoo Immi Kovanen torikahvilassa. Nykyisin täytteenä voi olla myös savulohta tai kasviksia.\nMonet leipomot valmistavat niitä, mutta paikkakuntalaisille on yksi ylitse muiden.\n– Laurikaisen lihalörtsy on se ainoa oikea, vakuuttaa Tiina Kosonen Lippakioskin luukulla.\nHän on pitänyt kesäkioskia jo 30 vuotta. Satamassa sijaitseva kioski on suosittu kokoontumispaikka. Lippakioskin avautuminen on kesän merkki, sinne mennään jäätelölle.\nKioski on rakennettu vuonna 1958.\n– Kioskissa on myyty alun perin laivalippuja sekä toiselta luukulta kahvia, Tiina Kosonen kertoo.\nMakea lörtsy vastaa hillomunkkia, omenahillo on perinteisin täyte.\nValikoimista löytyy myös muikku- ja särkikukkoja sekä supikkaita\nTorikojuissa myydään paljon muitakin pieniä syömisiä paikkakunnan leipomoilta. Kalakukkoja on monta erilaista, myös aivan pieniä ”vauvakukkoja”.\n– Muikkukukkoa ostetaan eniten, mutta särkikukko on ollut hittituote jo parina kesänä, kertoo Inka Tanninen Sirkan Leipomon kojulla.\nMikä sitten on supikas?\n– Supikkaassa on lanttutäyte ruistaikinakuoressa. Se paistetaan uunissa, joten se on terveellisempi kuin rasvassa kypsennetty lörtsy.\nTorilla myydään tietysti uusia perunoita ja muita lähitilojen tuotteita. Marika Juuti myy mansikoita jättimansikan sisällä.\nKäsityöläisiä ympäri maata saapuu heinäkuussa torille kauppaamaan vaatteita, koruja, puutöitä ja keramiikkaa. Savonlinnan tori onkin ihmeellinen runsauden sarvi huippusesongin ajan.\nKiireisimpinä päivinä paistettuja muikkuja menee 300 kiloa\nPaistetut muikut ovat niin oleellinen osa Savonlinnan ruokakulttuuria, että niitä saa lähes kaikista ravintoloista.\nMuikkuterassilta Seurahuoneen katon tasalta avautuu laaja maisema torin yli. Lankkumuikut tarjotaan puiselta lankulta.\nKalastajan Koju on rento muikkuravintola torin laidalla. Paikka on oikeasti nimensä veroinen, sillä Niko Ovaska kalastaa muikut läheltä Saimaan vesistöstä.\n– Muikku nousee kesällä pintavesiin auringonlaskun aikaan. Eilen lähdimme Pihlajavedelle troolaamaan kymmeneltä illalla ja kotona olin kahden jälkeen yöllä. Talvella vedetään nuottaa Puruvedellä.\nMuikut perataan koneellisesti Kerimäen Kalatalolla. Myös vatsa avataan, jolloin kala huuhtoutuu myös sisältä.\nKojun suosituin annos on paistetut muikut dippikastikkeella. Muikkuja on kehuttu erityisesti paneerauksen ansiosta. Mitään erityistä salaisuutta ei kuitenkaan ole.\n– Tärkeintä on kalan tuoreus, korostaa vaimo Mari Ovaska.\nIsoäidin resepti maustaa muikut makoisiksi\nMuikut jauhotetaan seoksella, jossa on puolet vehnä- ja puolet ruisjauhoja. Lisäksi tulee vain suolaa. Resepti on Mari Ovaskan isoäidiltä.\nKalat paistetaan voissa paistoparilalla sopivan kovalla lämmöllä. Siten pinnasta tulee rapea. Ovaska kertoo, että vuonna 2016 lanseerattu uutuus, fish&chips, oli yllättävän suosittu.\n– Sen kala on haukifileetä. Tarjoamme mahdollisimman pitkälti lähiruokaa.\nKiireisimpinä päivinä muikkuja paistetaan 300 kiloa ja keittiö valmistaa yli 1000 annosta.\nVuonna 2001 avattu koju on laajentunut jo isoksi kesäravintolaksi.\nRisteilyllä voi bongata norpan kotivesillään\nSatamasta kuuluu voimakas vislaus. Höyrylaiva Punkaharjun höyrypilli ilmoittaa, että pian lähdetään. Vuorossa on risteily Pihlajavedelle, Saimaan sokkeloihin Savonlinnan eteläpuolelle. Houkutuksena on nähdä norppa aivan oikeasti eikä vain webbikameran kautta.\n– Alkukesällä norppia näkyy rantakivillä, mutta keskikesällä enimmäkseen uimassa, kertoo kapteeni Janne Leinonen. Norppahavainto kuulutetaan matkustajille.\nHöyrylaiva lähtee liikkeelle lähes äänettömästi ja vislaa lähtiessään kolmesti.\nJos norppaa ei näe risteilyllä, niin norppapatsas köllöttelee takuuvarmasti kivellään kävelysillan lähellä Haapasalmessa.\nSatamassa käy kova hyörinä, kun risteilylaivoja tulee ja lähtee. Reittiliikennettä on Punkaharjulle. Lisäksi kuopiolainen Puijo-laiva saapuu kolmena iltana viikossa. Aamulla sen kyydissä pääsee vaikka vain Heinäveden kanaville, paluu on bussilla.\nLaivan hytti satamassa voi olla mainio majoituspaikka oopperajuhlakaudella\nErikoinen yöpymispaikka on laivan hytti satamassa aivan kaupungin sydämessä. Se on hyvä vinkki sille, joka etsii viime hetken majoitusta oopperajuhlakaudella. Museolaiva s/s Savonlinnan hyteissä on vanhanajan koristeellisuutta, uudemman m/s Lake Starin hytit ovat pieniä ja pelkistettyjä.\nSatamasta kannattaa suunnata Olavinlinnalle rannan kävelypolkua pitkin. Polun varrella on hieno lasten leikkipuisto ja keskustan ainoa uimaranta.\nJyhkeä Olavinlinna seisoo kalliosaarella Kyrönsalmen keskellä. Linnaan kuljetaan avattavaa ponttonilaituria pitkin. Oman jännityksensä paikkaan tuo se, että salmessa kulkee syväväylä. Rahtilaivat ajavat virtaavassa salmessa miltei linnan kalliota hipoen. Vihdoin on rakenteilla uusi korkea silta kaupungin länsipuolelle Laitaatsalmen yli.\n– Kyrönsalmi on sisävesien vaarallisin paikka. On hyvä, että syväväylä siirtyy pois linnan viereltä, sanoo risteilyalus Lake Starin kapteeni Tuomas Punnonen.\nLinna rakennettiin 1400-luvulla puolustamaan Ruotsin valtakunnan itärajaa Venäjää vastaan. Kaupunki syntyi saarille linnan kupeeseen.\nHuomenna matkaamme Turkuun\nHuomenna kerromme, miksi Turussa kulinaristillla on joulu joka päivä.\nSavonlinna, Saimaan saariston helmi\nKaupunki Etelä-Savossa Saimaan saaristossa. Tunnetaan oopperajuhlistaan. Tänä kesänä esitykset Olavinlinnassa alkavat 6.7.Vilkkaaseen kesäaikaan auto kannattaa jättää muualle kuin linnan ja torin välimaastoon. Paljon parkkipaikkoja on Haapasalmen länsipuolella, mistä on lyhyt matka torille kävelysiltaa pitkin. Moottoripyörille on omat paikat satamassa.Juna kulkee vain idästä Parikkalan suunnasta. Reittilaivoja liikennöi Kuopiosta ja Punkaharjulta.


Emmaria: VIIME AIKOJEN KOSMETIIKKALEMPPAREITA\nKoska esittelen usein blogissa viime aikojen muotilemppareita, niin ajattelinkin tällä kertaa esitellä kosmetiikkalemppareita. Kyseessä on siis tuotteita, joita olen viime aikoina käyttänyt hyvinkin ahkerasti tai ollut muuten vaan supertyytyväinen niihin. Joten, eiköhän mennä asiaan.\nSain NYX:in Highlight & Contour Pro Palette korostusväripaletin joululahjaksi ja sen jälkeen en ole enää muita varjostus- ja korostustuotteita käyttänyt. Tuolla paletilla saa korostettua ja varjostettua kasvoja todella hyvin ja luonnollisesti. Pigmentti on myös erinomainen, eikä tuotetta tarvitse siis edes mättää hurjia määriä kasvoille. Ainoana miinuspuolena voin sanoa sen, että tummimmat varjostussävyt ovat aivan liian tummia suomalaiselle vaalealle iholle, joten ne jäävät kokonaan käyttämättä. Olen kumminkin käyttänyt niitä esimerkiksi luomiväreihin ja voin todeta, että toimii!\nOlen aina pitänyt näyttävistä, mutta kumminkin luonnollisista ripsistä. Tykkäänkin käyttää tekoripsiä korostamaan silmiä esimerkiksi silloin kun olen menossa juhlimaan. Olen kumminkin hyvin tarkka siitä, että ripsien täytyy olla mahdollisimman luonnolliset, eikä liian tuuheat, sillä omani ovat jo hyvin tuuheat. Olenkin tykännyt kovasti Eylure:n ripsistä ja varsinkin näistä 3 Dimensional no 111 -ripsistä. Ne ovat uusinta ripsien teknologiaa ja ovat niin sanotusti 3D. Näillä saa näyttävät, mutta ei kumminkaan överit ripset.\nViimeisenä uusin tuote, johon olen ollut supertyytväinen. Kyseessä on siis Dermosil:in Vitamin E Facial Cream, joka siis sisältää E-vitamiinia. Kyseinen kasvovoide kosteuttaa kasvoja todella hyvin ja jättää ne ihanan pehmoisiksi. Olen tykännyt myös annostelijasta, sillä pumpun avulla rasvaa saa juuri sopivan verran, eikä sitä mene silloin hukkaan. Varsinkin talvi-iholle tämä tuntuu olevan todella toimiva.\nSellaisia lemppareita siis tällä kertaa. Löytyykö teidän kosmetiikkavarastoista jotain samoja tuotteita ja mitä olette tykänneet? Nyt kumminkin ihanaa tiistaita kaikille! <3\nBy Emma klo helmikuuta 28, 2017


Kotiin / HD / maisema taustakuva\nlähettänyt: alas syyskuuta 24, 2016 sisään HD Jätä kommentti 3,276 näkymät 1\nTässä on kaunein Valinta maisema taustakuva työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.\nYksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos pitää Thislandscape tapetti Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.\nEdellinen: iphone 4 taustakuvat\nSeuraava: pöllö tapetti


Tässä tulevat KAUTE:n vuoden nuori tutkijayrittäjä 2021 ehdokkaat - KAUTE-säätiö\nHurjaa vauhtia kehittyvä yhteiskuntamme on suurten haasteiden äärellä. Olemme lyhyessä ajassa kohdanneet esimerkiksi työelämän murroksen, ilmaston lämpenemisen, energiakriisin ja globaaleja terveysuhkia. Onneksemme eri alojen huippututkijat eivät ole pelänneet ryhtyä tuumasta toimeen: organisaatioita koulutetaan inhimillisempään johtamiseen, rakentamisesta ja teollisuudesta tehdään kestävämpää, tartuntatauteja hillitään ja aiemmin hoitamattomia vammoja voidaan nyt parantaa.\nNämä ehdokkaat ovat yhdistäneet vuosien tutkimuksella hankitun tietotaitonsa ennennäkemättömin tavoin liiketoimintaan – ja siten kantaneet kortensa kekoon yhteiskuntamme hyödyksi.\nAnna Seppäsen perustama CoHumans rakentaa kestävämpää työkulttuuria\nTyöllä on keskeinen merkitys modernissa elämäntyylissä. Ei ole ihme, että aiemmin uskontoihin liitetyt ilmiöt, kuten yksilön arvot, tarpeet ja merkityksellisyyden kokemukset, ovat juurtuneet perustaksi myös työssä viihtymiselle ja jaksamiselle. Teologi ja sosiaalietiikan tutkija Anna Seppäsen ja professori Anne-Birgitta Pessin perustama CoHumans tarjoaa organisaatioille apukeinoja inhimillisesti kestävän johtamisen ja vastuullisen työkulttuurin kehittämiseen.\nVuonna 2019 perustettu yritys tuottaa asiakkailleen räätälöityjä valmennus- ja kehittämisohjelmia, joiden lopputuotteena on ajattelun, toimintatapojen ja työyhteisön rakenteiden muutos. Yritys soveltaa etiikan ja filosofian sekä sosiologian ja organisaatiopsykologian tutkimustietoa kehittääkseen työkaluja esimerkiksi myötätuntoiseen vuorovaikutukseen ja eettiseen päätöksentekoon. Asiakkaiden kirjo on kattava: CoHumans tekee yhteistyötä niin asiantuntija-alan yritysten, kansalaisjärjestöjen, sosiaali- ja koulutusalan työyhteisöjen kuin ammattiliittojen ja pian myös teollisuuden toimijoiden kanssa. Vaikutuksia voidaan arvioida esimerkiksi työterveyteen liittyvien mittareiden, työnantajabrändin houkuttelevuuden tai työn merkityksellisyyden kokemuksen avulla.\n“Olemme kehittämässä uudenlaista organisaatiojohtamisen alaa HR-, compliance- tai CSR-konsultoinnin ulkopuolella. Vertauskuvana voi ajatella palvelumuotoilubisneksen kehitystä viime vuosina,” Seppänen kuvailee.\nKai Sakselan NL Acoustics paikantaa teollisuuslaitteiden viat ennen onnettomuuksia\nTeollisissa ympäristöissä sähkövaurioiden tai kaasuvuotojen havaitseminen on haastavaa. Esimerkiksi sähköverkkojen komponenttien kulumista ei voi havaita katseella tai visuaalisilla teknologioilla kuten lämpökameroilla – ainakaan ennen kuin vika on äitynyt pahaksi. Kai Sakselan ja Jonas Nybergin yhteistyöstä alkunsa saanut NL Acoustics valmistaa akustisia kameroita, jotka auttavat käyttäjiä paikantamaan ja tunnistamaan meluisassa ympäristössä vikoja tarkoittavat äänet ja reagoimaan niihin ajoissa.\nIdea tuotteelle syntyi Sakselan työskennellessä konsulttina rakennusalalla. Hän huomasi, että markkinoilta puuttui kustannustehokas ja helppokäyttöinen tuote teollisissa ympäristössä esiintyvien vikojen paikantamiseen. Havainnot konsulttityössä sekä tutkimustausta akustiikassa auttoivat Sakselaa suunnittelemaan haasteisiin sopivan ratkaisun. Hänen visionsa yhdistettynä Nybergin asiantuntijuuteen tuotekehityksessä johtivat ensimmäisen prototyypin rakentamiseen ja lopulta yrityksen perustamiseen. Tällä hetkellä NL Acoustics työllistää noin 40 työntekijää ja tavoitteissa on merkittävä kasvu kansainvälisillä markkinoilla.\n“Toimintatapojen kyseenalaistaminen ja uteliaisuus ovat tärkeitä piirteitä niin tutkijalle kuin yrittäjälle. Olen aina ollut kiinnostunut siitä, miten asiat toimivat”, Saksela kuvailee motivaatiotaan ryhtyä tutkijayrittäjäksi.\nArto Köliön perustama Renovatek uudistaa korjausrakentamista\nYhä useampi suomalainen asuinrakennus lähestyy korjausikää. Korjausrakentamisen arvioidaan kattavan jo nyt puolet kaikesta Suomessa tehtävästä rakentamisesta ja osuuden odotetaan kasvavan tulevaisuudessa. Koska uudisrakentaminen kuormittaa ympäristöä, tarvitaan kestäviä ja ympäristöystävällisiä tapoja ylläpitää rakennuskantaa.\nTutkijatohtori Arto Köliön perustama Renovatek tarjoaa räätälöityjä korjausrakentamisen asiantuntijapalveluita tehtaille, kaupungeille, kunnille ja taloyhtiöille.\nYritys soveltaa Köliön väitöskirjaan pohjautuvaa tutkimustietoa rakennusten elinkaaritekniikasta ja käyttöikämallinnuksesta, sekä hänen kollegoidensa tutkimusta rakennusfysiikasta ja ilmastonmuutoksen vaikutuksista rakennusten säilyvyyteen. Yhdistelmä taustatutkimusta ja huippuinsinööriosaamista auttaa Renovatekia arvioimaan rakennusten elinkaaren tarkemmin ja suunnittelemaan ylläpitotoimet kustannustehokkaasti. Ratkaisut säästävät asiakkaiden resursseja ja vähentävät tarvetta uudisrakentamiselle – siten pienentäen rakentamisen ympäristövaikutuksia.\n“Rakennusprojekteihin liittyy aina yllätyksiä eikä ratkaisuja ole heti saatavilla. Tutkimustaustamme auttaa valmistautumaan eri tilanteisiin tehokkaasti”, Köliö kuvailee Renovatekin etuja korjausrakentamisessa.\nWindi Muziasarin Resistomap auttaa estämään antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien leviämistä\nMaailman terveysjärjestö WHO:n mukaan antibioottiresistentit bakteerit ovat yksi suurimmista uhkista ihmisten terveydelle, erityisesti kehittyvissä maissa. Antibiootteja käytetään tavallisesti sairaaloissa potilaiden hoitoon tai maataloudessa elintarviketuotannon tukemiseen ja ne päätyvät usein ympäristöön esimerkiksi jätevesien mukana. Lopulta bakteerien vastustuskyky antibiootteja kohtaan vahvistuu ja leviää muihin bakteereihin. Tämä vaikeuttaa merkittävästi bakteeriperäisten tartuntatautien, kuten keuhkokuumeen ja verenmyrkytyksen, hoitoa.\nBiotekniikan tohtori Windi Muziasarin perustama Resistomap auttaa estämään vastustuskykyisten bakteerien leviämistä ympäristöön. Yritys tarjoaa tutkijoille ja viranomaisille keinon seurata bakteerien vastustuskykyä. Asiakkaat voivat lähettää Muziasarin tiimille näytteitä esimerkiksi jätevesistä, lannoitteista ja maaperästä. ResistoMap yhdistää mikrobibioteknologian tutkimusta ja datatieteitä tuottaakseen selkeää ja käyttökelpoista tietoa nopeasti. Palvelu auttaa asiakkaita tunnistamaan vastustuskykyisten bakteerien lähteen ja lieventämään tai jopa ehkäisemään sairauksien puhkeamista.\n“Ilman palveluamme tutkijat joutuisivat tekemään analyysin itse, mikä saattaa kestää useita viikkoja tai kuukausia. Me toimitamme tiedon muutamassa päivässä”, Muziasari kuvailee ResistoMapin etuja.\nLaura Koivusalon perustama StemSight hoitaa sokeutta kantasoluilla\nSilmän sarveiskalvolla on ratkaiseva merkitys näkökyvyllemme. Jos valo ei pääse kalvon läpi silmään, aivot eivät pysty muodostamaan kuvaa eikä ikkunamme maailmaan pääse avautumaan. Vaikka sarveiskalvosokeutta hoidetaan tänä päivänä kuolleen luovuttajan sarveiskalvoilla, eivät nämä kudossiirteet pysty auttamaan kaikkia. Esimerkiksi vamman aiheuttamaa vakavaa sarveiskalvon sokeutta ei ole vielä pystytty hoitamaan tehokkaasti millään nykyisin lääkärien käytössä olevalla keinolla. Laura Koivusalon ja kolmen muun tutkijan perustaman StemSightin ratkaisu ongelmaan löytyy kudosteknologiasta.\nStemSight on luonut keksinnön, jossa luovuttajia ei tarvita, vaan siirteet tuotetaan ihmisen kantasolujen avulla. Tyypillisesti luovuttajapotilaita on vähän, mikä hidastaa hoitoprosessia. StemSight hyödyntää lääketieteen ja biomateriaalitekniikan tutkimustaustaa sarveiskalvoa hoitavien solujen kehittämiseen sekä siirteisiin sopivien materiaalien kehittämiseen. Tulevaisuudessa sairaalat voivat tilata Koivusalon tiimiltä siirteen ja saada sen toimitettuna leikkaukseen parin viikon sisällä. Ratkaisu muistuttaa piilolinssiä – eikä silmää hoitava kirurgi tarvitse syvää erikoisosaamista siirtämiseen.\n“Rahoituksen löytäminen tämänkaltaiselle tutkimukselle oli haastavaa. Paras keino auttaa potilaita ja saada tuote hoitohenkilökunnan saataville oli perustaa firma”, Koivusalo kuvailee päätöstään ryhtyä tutkijayrittäjäksi.\nVuoden nuori tutkijayrittäjä on 5 000 euron tunnustuspalkinto, jonka KAUTE-säätiön Akateemisen yrittäjyyden rahasto myöntää vuosittain tutkimukseen perustuvaa yritystoimintaa luoneelle tutkijalle.


Mikä on OBD? - Elekma.com\nMikä on OBD?\nAjoneuvon mukana kulkeva diagnostiikka (On-Board Diagnostics (OBD))\nEnsimmäinen sukupolvi ajoneuvon mukana kulkevasta diagnostiikasta (kutsuttiin nimellä OBD I) kehitettiin California Air Resources Board:ssa (ARB) ja toteutettiin vuonna 1988 seuraamaan joitakin päästöjenohjauskomponentteja ajoneuvoissa.\nKun teknologia kehittyi ja halu parantaa diagnostiikkaa kasvoi, kehitettiin uusi sukupolvi OBD:sta. Tätä toisen sukupolven ajoneuvon mukana kulkeva diagnostiikkaa (On-Board Diagnostics) kutsutaan nimellä OBD2. OBD2 on suunniteltu seuraamaan ja ohjaamaan päästöjä ja tarkeimpiä komponentteja moottorissa tuottamalla joko jatkuvia tai ajoittaisia mittauksia tietyille komponenteille ja ajoneuvon olosuhteille. Kun ongelma on havaittu, OBD2 sytyttää varoitusvalon (MIL) palamaan ajoneuvon kojetauluun varoittaakseen kuljettajalle yleensä Check Engine (tarkista moottori) tai Service Engine Soon (huolla moottori pian). Järjestelmä tallentaa myös tärkeää tietoa havaitusta toimintahäiriöistä, jotta asiantuntija voi tarkalleen löytää ja korjata ongelman.\nMitä eroa on OBD2 / EOBD:lla?\nOBD2 on Amerikassa kehitetty standardi, jonka mukaan kaikki vuonna 1996 tai myöhemmin USA:ssa myydyt henkilö-/pakettiautojen täytyy tukea OBD2-järjestelmää.\nEOBD on taas Eurooppalainen standardi, joka määrittää, että kaikkien bensiinikäyttöisten autojen, jotka ovat myyty vuoden 2001 jälkeen ja kaikki diesel-käyttöiset autot, jotka on myyty vuoden 2004 jälkeen täytyy tukea EOBD järjestelmää (OBD2)\nNämä kaksi (OBD2 ja EOBD) tarkoittavat juuri samaa asiaa. OBD2 on siis Amerikkalainen standardi ja EOBD on Eurooppalainen standardi. Usein automallit, joita on valmistettu samanaikaisesti Eurooppaan ja Amerikkaan tukevat OBD2/EOBD -järjestelmää Euroopassakin jo vuodesta 1996 alkaen, mutta automallit, joita on ei ole myyty Amerikkaan, tukevat OBD2/EOBD -järjestelmää vasta vuodesta 2000 lähtien.\nOBD2 diagnostiikan vikakoodit ovat koodeja, jotka ovat tallennettu ajoneuvon mukana kulkevan tietokoneen diagnostiikkajärjestelmää vastaukseksi ajoneuvosta löytyneellee vialle. Nämä koodit tunnistavat osittain ongelma-alueen ja ovat tarkoitettu tuomaan apua, mistä vika ajoneuvossa saattaa johtua. OBD2 diagnostiikan vikakoodit koostuvat viidestä kirjainnumerokoodista. Ensimmäinen merkki näyttää, mikä ohjausjärjestelmä antaa kyseisen koodin. Neljä seuraavaa merkkiä, jotka ovat kaikki numeroita, antavat lisätietoa, mistä vikakoodi on lähtöisin ja mitkä toimintaolosuhteet aiheuttivat vikakoodin syntymisen.\nTiedonsiirtoliittimen (DLC) sijainti\nDLC (Data Link Connector tai Diagnostic Link Connector) on standardisoitu 16-reikäinen liitin, jossa on diagnostinen rajapinta skannausvälineille ajoneuvon mukana kulkevaan tietokoneeseen (On-Board Computer). Tiedonsiirtoliitin on useimmissa ajoneuvoissa sijoitettu n.30 cm:n (12 tuumaa) etäisyydelle kojelaudasta, kojelaudan alle tai lähelle kuljettajan puolta. Jos DLC ei ole sijoitettu kojelaudan alle, siellä tulisi olla lappu, jossa kerrotaan, minne liitin on sijoitettu. Joihinkin Aasialaisiin ja Europpalaisiin ajoneuvoihin liitin on sijoitettu tuhkakupin taakse ja tuhkakuppi pitää siirää, löytääksesi liittimen. Jos liitintä ei löydy, katso huoltokirjasta liittimen sijainti.\nTAKAISIN TIETOPANKKIIN >>


Suurin osa elämästämme kuluu arjen pyörteissä. Pienet ilot ja kauniit hetket arjessamme tekevät elämästämme monin verroin nautittavampaa! Kotimainen lifestylebrändi Mayn tuo suomalaisten arkeen kauniita käyttöesineitä. Tuotteita jotka helpottavat arkea, kestävät aikaa, ovat kauniita ja monikäyttöisiä. Yksinkertaisia ja pieniä asioita, jotka tuovat arkisiin askareihin ripauksen luksusta! Tuotteet kauniine mietteineen herättävät ajatuksia ja inspiroivat käyttäjiään. Esim. säilytyskorijärjestelmälle löytyy aina uusia oivalluksia ja käyttötarkoituksia!\nDesign tuotteissa on suomalaista ja myös valmistuksessa suosimme suomalaista työtä. Niin puhdistus- kuin kosmetiikkatuotteiden tuoksuvat ovat yksilöllisiä, hyvin aitoja, luonnonläheisiä ja valmistettu vain meidän käyttöömme.\nEnsimmäinen tuote, musta kierrätysmateriaalista valmistettu tiskiharja luonnonharjaksilla, on edelleen yksi Maynin suosituimmista tuotteista. Tiskiharjan ympärille on rakentunut kokonainen tiskisetti keittiöön. Tiskiharja sai kaverikseen tyylikkäät mustat pullot tiskiainetta ja keittiösuihketta, sekä keittiöön suunnitellun hunaja-rosmariini käsisaippuan. Tuotteet istuvat täydellisesti sarjan kruunaavaan mustaan lankakoriin. Kokomustan bamburätin jätät mielelläsi näkyviin kuivumaan. Tämä kokonaisuus hivelee silmää tiskipöydällä ja inspiroi taatusti sinua tiskaamaan tiskisi käsin! Luonnolliset mustikan ja sitruksen tuoksut valtaavat keittiön.\nMayn kosmetiikkasarja on kotimaista luonnonkosmetiikkaa. Pirteän raikkaan tuoksuinen minttu-kookos käsisaippua raikastaa kädet ja samalla koko kylpyhuoneen. Inkivääri-appelsiini käsisaippua puolestaan hurmaa mystisellä, lämpimällä tuoksullaan. Kosmetiikkasarjasta löydät myös kokovartalopesun, jolla voit pestä itsesi päästä varpaisiin, ihollesi se jättää miedon pehmeän hunajan ja kookoksen tuoksun. Samalla tuoksulla löytyy myös kokovartalovoide, joka viimeistelee ihosi pesutuotteiden jälkeen ja kaunistaa kylpyhuonettasi käsisaippuan rinnalla. Kosmetiikkatuotteet ovat kaikki suunniteltu käytettäväksi yhdessä tai erikseen. Kruunaa kosmetiikkasettisi luonnonharjaksisella kynsiharjalla!\nSuosittu säilytyskorisarja on hyvin monikäyttöinen ja koreihin suunnitellut lisäosat antavat niille lukuisia käyttömahdollisuuksia. Pohjan aluset mahdollistavat pientenkin asioiden säilytyksen koreissa tai tekevät pohjasta tasaisen, jos haluat säilyttää korissa esim. keittiön maustepulloja. Korin pohjaa voit käyttää myös tarjoilualustana. Korkkikansi mahdollistaa korien säilytyksen päällekkäin ja tuo näppärää lisätilaa esim. pieneen keittiöön. Korkkikansia voit käyttää myös pannunalusina tai muistitauluina.


Nopolanews - Seniorit - EL: Kevät keikkuen tulevi\nEL: Kevät keikkuen tuleviKatso LisäkuvatEL: Kevät keikkuen tulevi EL: Kevät keikkuen tulevi\nEL: Kevät keikkuen tulevi\n13.3.2019 EL Tuula Härkönen\nKalenteriin tulevat menot\nAurinko jo lämmittää, valon määrä lisääntyy - tuoksuu keväälle. Herätään toimimaan!\nSu 31.3. Muistojen ilta -musiikkinäytelmä (Luoman Heikin teksti) Vastingilla (!). Lähtö klo 12.50 kirkon P-paikalta, ajamme Esson ja Honkalehdontien kautta. Varaa mielellään tasaraha 20€ /ei-jäsenet 25€. Vielä on jokunen paikka jäljellä. Ilmoittaudu Eliisalle 040 5352529. (Jos tulee este, muista ilmoittaa Eliisalle.)\nPe 5.4. Kaikille avoimet Sydänmessut Jyväskylän Paviljongissa. Lähtö klo 9 Essolta. Ilmainen reissu: niin matka kuin messuille pääsykin. Ilmoittaudu Eila Mustoselle 040 7374208. (Ks.Hyvinvointi-palstalta)\nTi 9.4. klo 10 Huhtikuun tapaaminen Kivirannassa\nTo 11.4. Tuurin elämysretki (Veteraaniyhd.kanssa), matkat 10€. Ilmoittaudu Tertulle 0405396094\nLa 20.4. Pääsiäiskokko Eräkartanolla (Erämiesten kanssa)


PIB - Pirkanmaan Innovaatioista Bisnestä - Tampereen kaupunkiseudun elinkeino- ja kehitysyhtiö Tredea Oy\nHyvinvointia Nääs 2004-2007\n11.3. klo 13-16 Innovaatiokinkerit: Metallien 3D-tulostuksen tekniikat (20.2.2014)\nkatso tarkemmin ja ilmoittaudu mukaan!\nMetallien 3D-tulostus on nopeasti kehittyvä valmistusmenetelmä, joka luo uusia tuotteita, palveluja ja toimintatapoja (20.2.2014)\nMillaisia tulevaisuudenmahdollisuuksia menetelmä avaa sinun liiketoimintaasi? Metallien 3D-tulostus on murrosvaiheessa. Alkuhype on ohitettu ja teollinen hyödyntäminen alkanut. Merkittävimmät sovellusalueet ovat tällä hetkellä ilmailu, lääketiede sekä autoteollisuus ja uusia sovelluksia uutisoidaan päivittäin.\nCE-merkinnät tutuksi -koulutus, ilmoittaudu 21.1. mennessä! (14.1.2014)\n22.1.2014, klo 16:00 - 19:00, Juvenes Auditorio Attila, Yliopistonkatu 38. Koulutus on erinomainen tilaisuus hankkia käytännönläheiset ohjeet siihen, kuinka yrityksesi voi hankkia pakolliset CE-merkinnät kantaville teräs- ja alumiinikokoonpanoille 1.7.2014 määräaikaan mennessä.\nSuunta kohti kasvua - Eväitä yrittäjälle 7.11.2013 klo 13 - 17 (16.10.2013)\nSuunta kohti kasvua -tapahtuma on suunnattu teollisuus- ja teknologiayrityksille, jotka suunnittelevat toimintansa uudistamista, tehostamista, hakevat uusia kumppaneita ja liiketoimintamahdollisuuksia, ovat alkutaipaleella ja haluavat kehittää liiketoimintaansa keskustellen tai lanseeraavat uusia tuotteita\nMetallien 3D tulostuksen faktat ja hyödyntäminen 24.10.2013 Tampere -Osallistu ja tiedä enemmän! (19.9.2013)\n3D-tulostustekniikan bisneslähtöinen hyödyntäminen on Suomessa vielä vähäistä. Tutkimusta tehdään, mutta teolliseen tuotantoon olisi panostettava selvästi enemmän. 3D-vallankumouksessa ei ole kyse vain 3D-tulostuksesta. Bisneksen pohja on internetin, 3D-suunnitteluohjemistojen ja 3D-printtaustekniikoiden kehittyminen sille tasolle, että ne ovat lähes kaikkien hyödynnettävissä.\nPIB - Pirkanmaan Innovaatioista Bisnestä\nKutsu simulaatiopeliin 18.09.2013 klo 13-17 (10.9.2013)\nMerkkaa kalenteriin Teknologiayrittäjyyspäivät Tampereella 1.-2.10! (15.7.2013)\nPysy kartalla Tampereen alueen startup-yrityksistä (28.6.2013)\nGo To Market -valmennusta syksyllä 2013 (28.6.2013)\nTamturbo tähtää maailmalle (27.3.2013)\nKehittämistukea kone- ja metallialan pk-yrityksille (25.3.2013)\nTarjouspyyntö: Go to Market -valmennus (13.3.2013)\nKokemuksia innovaatioleireistä (11.3.2013)\nMiten edistää koneenrakennusteollisuuden toimintaa seudulla? (11.3.2013)\nEnemmän älyä rautaan! (9.1.2013)\n© 2017 Tampereen kaupunkiseudun elinkeino- ja kehitysyhtiö Tredea Oy


Vuokramökki Kittilä, Levi Suites Levin Klubi penthouse (4+2), 4-6-hengen huoneisto - Gofinland.fi\nVuokramökit / Lappi mökit / Kittilä mökit / Levi mökit / Vuokrataan mökki Levi Suites Levin Klubi penthouse (4+2), 4-6-hengen huoneisto\nParveke: kaksi parveketta 28 m² ja 8,5 m² (kalustettu)\nMakuuhuoneet: 2 mh ja parvi\nVuodepaikat: molemmissa makuuhuoneissa 2 yhden hengen sänkyä, lisävuode mahdollisuus olohuoneen\nja parven vuodesohvista.\nVarustus: takka/ takkapuut, laajakuva-tv, radio-CD-soitin, DVD,\nMuuta mainittavaa: Ei lemmikkieläimiä! kalustettu terassi golfkentälle tunturinäkymällä. Ruokapöytä 6:lle. Suksien huolto- ja säilytystila.\nLoma-asunnon nimi: Levi Suites Levin Klubi penthouse (4+2), 4-6-hengen huoneisto\nVapaa-ajan aktiviteetit: melonta, laskettelu, metsästys, tennis, vaellus, moottorikelkkailu, kalastus, lasten aktiviteetteja, pyöräily, ratsastus, marjastus/sienestys, hiihto, golf, luistelu, rullaluistelu


EU on asettanut ilmastopolitiikassa hiilidioksidipäästöjen ohella kaksi muutakin tavoitetta vähentää päästöjä. Kukin maa on saanut sitovan tavoitteen tuottaa maittain vaihteleva osuus energiasta uusiutuvana energiana. Lisäksi on edistettävä energiatehokkuutta, mikä velvoittaa Suomessa esimerkiksi parantamaan julkisten rakennusten energiatehokkuutta varsin kallein toimin. Näiden vaatimusten täyttämiseksi tai muuten vain ympäristön pelastamisen nimissä on päästökauppamekanismin rinnalle luotu kansallisesti voimakkaita ohjauskeinoja suorista määräyksiä.\nTämä on kovin ristiriitaista, sillä periaatteessa nämä rinnakkaiset toimet eivät vähennä päästöjä lainkaan, elleivät päästöt laske päästöoikeuksien määrää pienemmiksi. Silloin päästöoikeuksia jää käyttämättä ja niiden hinnan laskee nollaan. Kun nämä rinnakkaiset ohjaustoimet alentavat päästöjen määrää, päästöoikeuksien hinta alenee houkutellen lisäämään päästöjä esimerkiksi siirtymällä maakaasusta ja puusta kivihiileen. Rinnakkaisten toimien ansiosta päästöjä vähennetään kalliilla tavalla ja päästöoikeuksien hinnan alenemisen ansiosta taas halpoja tapoja jää toteuttamatta. Esimerkiksi tuulivoiman avulla vähennetyn hiilidioksiditonnin hinnaksi tulee vähintään 60 euroa ja Saksan aurinkovoiman avulla vähennetyt tonnit maksavat parisataa euroa. Toki rinnakkaisten toimien ansiosta voi toteutua myös kustannustehokkaita toimia, mutta jos ne todella ovat kustannustehokkaita, ne toteutuisivat myös pelkän päästökaupan vauhdittamina – olettaen, että osapuolet toimivat rationaalisesti.\nJuuri nyt päästöt todellakin alittavat liikkeelle laskettujen päästöoikeuksien määrään niin, että niitä oli vuoden 2012 lopulla kaksi miljardia hiilidioksiditonnia käyttämättä. Päästöoikeuksien hinta ei ole laskenut aivan nollaan, koska päästöoikeuksia voi siirtää käytettäväksi seuraavina vuosina. Nuo rinnakkaiset toimet ovat siis yhdessä talouslaman kanssa alentaneet päästöjä niin tehokkaasti, ettei päästökaupalle jää mitään roolia. Eikö tämä ole kuitenkin ilmaston kannalta tehokkaampaa kuin päästökauppa, vaikka tuleekin vähän kalliiksi?\nPäästökauppapuolueen vasta-argumentti on, että olisi tietysti voitu alentaa liikkeellä olevien päästöoikeuksien määrää, koska asetetut tavoitteet toteutuvat oletettua helpommin. Jos päästöoikeuksia olisi laskettu liikkeelle kaksi miljardia tonnia vähemmän, olisi päästy samaan tulokseen ilman noita varsin tehottomia rinnakkaisia toimia.\nSekava kokoelma erilaisia pisteveroja ja uusiutuvan energian tukia ja rakennusnormeja johtaa kyllä päästöjen vähentymiseen sekin, mutta toimien kansantaloudellinen hinta ylittää moninkertaisesti johdonmukaisen verotuksen tai päästökaupan avulla ohjattujen toimien hinnan.\nRinnakkaiset toimet päästöjen vähentämiseksi eivät siis ole lisänneet ilmastopolitiikan tehoa, mutta kylläkin sen hintaa. Tässä ei näyttäisi olevan päätä eikä häntää. Jos olemme valinneet päästökaupan ohjauskeinoksi, sitä ei pitäisi sotkea muilla, tehottomammilla ohjauskeinoilla.\nVai voisiko noita rinnakkaisia toimia sittenkin perustella jotenkin?\nKirjoittaja Osmo SoininvaaraJulkaistu 18.11.2013 20.11.2013 Kategoriat Ilmastopolitiikka\n27 vastausta artikkeliin “Onko päästökauppa epäonnistunut (4) Riittäisikö pelkkä päästökauppa?”\nLisäksi liikennepolttonesteissä on biopolttoaineiden minimiosuus. Ok, ei ole päästökauppasektoria, mutta kansallinen kattohan se on päästökauppasektorin ulkopuolellakin.\nOS kirjoitti:“Sekava kokoelma erilaisia pisteveroja ja uusiutuvan energian tukia ja rakennusnormeja johtaa kyllä päästöjen vähentymiseen sekin, mutta toimien kansantaloudellinen hinta ylittää moninkertaisesti johdonmukaisen verotuksen tai päästökaupan avulla ohjattujen toimien hinnan.\nRinnakkaiset toimet päästöjen vähentämiseksi eivät siis ole lisänneet ilmastopolitiikan tehoa, mutta kylläkin sen hintaa. Tässä ei näyttäisi olevan päätä eikä häntää. Jos olemme valinneet päästökaupan ohjauskeinoksi, sitä ei pitäisi sotkea muilla, tehottomammilla ohjauskeinoilla.”\nSiinäpä se! Aamen.\nEsimerkiksi rakennusnormisäätelyn asemesta olisi paljon parempi harjoittaa rakennustapaohjausta. Omistaja voisi sitten päättää, rakentaako hän suositusten mukaisen energiaa säästävän hometalon, vai 10% enemmän energiaa kuluttavan terveen talon.\nJääpä jotain toimintaa, risunkeruuta ja tuulivoimaloiden pyörittämistä Suomeenkin, kun teollisuus ajetaan päästökaupalla ulkomaille\nRinnakkaiset toimet ovat perusteltuja, jos ne johtavat pitkävaikutteisiin päästöjä vähentäviin investointeihin.\nPeriaatteessa esim. rakennusmääräysten muuttaminen voi tuottaa päästövähennyksiä seuraavaksi 50–100 vuodeksi. Tähän päästökauppa ei olisi kovin tehokas, koska kukaan ei diskonttaa rakentamiseen ja asumiseen liittyviä kassavirtoja tarpeeksi matalalla korolla.\nMyös voi ajatella poliittisen epävarmuuden alentavan päästökaupan tehokkuutta ja nimenomaan suosivan päästövähennyksiä jotka ovat tehokkaita lähinnä lyhyellä aikavälillä.\nKumman sitkeästi elää väite, jonka mukaan päästökauppa aiheuttaisi teollisuuden pakoa Suomesta. Tätä on vähän vaikea uskoa, kun katsoo virallisia tilastoja, joita sitkeät väittäjät eivät viitsi tutkia.\nVuoden 2012 tilastojen mukaan Suomessa käytettiin 29,5 miljoonaa päästöoikeutta, markkina-arvoltaan 130 miljoonaa euroa. Tästä noin puolet käytti energiateollisuus, joka tuskin muuttaa ulkomaille, koska lämpö ja sähkö tarvitaan täällä.\nTeollisuus sai ilmaisjaossa 38 miljoonaa päästöoikeutta, arvoltaan 170 miljoonaa euroa, eli ilmaisjaon jälkeen teollisuus oli päästökaupan osalta kymmeniä miljoonia euroja plussan puolella.\nPäästökauppa toki vaikuttaa myös sähkön hintaan, mutta nykytilanteessa varsin vähän. Kun hiilidioksiditonnin markkinahinta on 4,5 euroa, se nostaa sähkön hintaa Pohjoismaissa noin 2,5 €/MWh, ja vuosi vuodelta vaikutus on pienempi päästöttömän energiantuotannon lisääntyessä. Viime vuoden luvuilla tästä saadaan teollisuuden nousseeksi sähkökustannukseksi noin 100 M€. Kokonaistulos on siis muutaman kymmenen miljoonaa euroa kustannuksen puolella. Ei mikään mitätön kustannus, mutta ei riittävä karkottamaan Suomen teollisuutta, joka nauttii kuitenkin lähes Euroopan halvinta sähköä.\nSinänsä päästökaupan nykyiset erittäin alhaiset hinnat kertovat, että oikeasti päästöjä vähennetään selvästikin joillakin muilla keinoilla. Kuten Osmo edellä osoittaa, nuo keinot ovat kalliita. Tällä perusteella pelkän päästökaupan pitäisi riittää, jos tavoitteena on päästöjen vähentäminen.\nSekava kokoelma erilaisia pisteveroja ja uusiutuvan energian tukia ja rakennusnormeja johtaa kyllä päästöjen vähentymiseen sekin\nEi välttämättä. Monimutkaiset sääntöviidakot tapaavat lisätä myös porsaanreikiä, ja ovat siksi tehottomampia kuin yksinkertaiset koko alan kattavat ratkaisut. Pylkäläviidakko haittaa taloutta myös siksi, että pykälin sotketulla alalla menestymiseen vaaditaan paljon pykäläviidakon tuntemusta. Itse asiaan keskittyvät eivät menesty, vaan ne, jotka osaavat luovia muuttuvassa sääntöviidakossa.\nPisteverot ja normiohjaus saattavat olla paikallaan, jos tuloksia halutaan äkkiä ja toimenpiteet on mahdollista toteutaa nopeasti ja vaikuttavasti. Hyvä esimerkki on siirtyminen lyijyttömiin bensiineihin. Rakentamisessa tulos on kyseenalaisempi, sillä rakennuskanta uusiutuu hitaasti. Kyllä myös energian jatkuva hinnannousu asettaa painetta energiatehokkuuteen.\nUSA:ssa SO2- ja NOx-päästökauppa tuotti selkeitä tuloksia jo yhden taloussyklin aikana.\nLyijylle asetettu vero ei ole pistevero. Se koski lyijyä kaikissa autoissa yhtäläisesti. Nämä energiaverot, joissa samaa energiaa verotetaan yhdessä paikassa yhdellä tavalla ja toisessa toisella tavalla ovat pisteveroja. Lyijyn vero oli hyvä osoitus hintaohjauksesta. Autonvalmistajat vastustivat vimmatusti lyijyn kieltämistä, koska koko liikenne pysähtyisi, mutta pieni vero teki mahdottomasta mahdollisen ja tekniset ongelmat poistuivat heti.\nRiku Merikoski: Kun hiilidioksiditonnin markkinahinta on 4,5 euroa, se nostaa sähkön hintaa Pohjoismaissa noin 2,5 €/MWh, ja vuosi vuodelta vaikutus on pienempi päästöttömän energiantuotannon lisääntyessä.\nUusiutuvien energioiden osuus ei muuta päästökauppahinnan vaikutusta sähkön hintaan kuin niillä ajanhetkillä, jolloin säädettävää fossiilista ei ole lainkaan tuotannossa. Sitä taas ei tapahdu käytännössä ikinä.\nSähkön hinta määräytyy kalleimman markkinaehtoisesti käytössä olevan tuotantotavan tuotantokustannusten mukaan. Hullu sitä halvemmalla myymään, jos tietää jonkun joutuvan myymään kalliilla. Käytännössä se kallein käytössä oleva tuotantotapa on fossiilisten polttaminen lauhdevoimalassa, joten siinä on mukana päästömaksu.\nPäästöoikeuksien vaikutus sähkön hintaan on kyllä vuosi vuodelta vähäisempi, mutta se johtuu siitä, että päästöoikeuksien hinta on vuosi vuodelta vähäisempi, koska niitä oikeuksia on liikaa liikkeellä. Tilanne ei todennäköisesti tule muuttumaan tällä päästökauppakaudella (2020 mennessä), koska käyttämättömiä oikeuksia on nyt jäljellä iso nippu.\nKäytännössä pohjoismaisessa sähköntuotannossa hintaa määräävät marginaalipäästöt ovat noin 0,65 tCO2/MWh. Jos päästöoikeuden hinta olisi 100 €/t, sähkön tukkuhinta nousisi noin 65 €/MWh ja kotitalouksien maksama hinta verojen vuoksi noin 8–9 snt/kWh.\nPäästöoikeuksien hinta on poliittinen päätös, mutta niiden vaikutus sähkön hintaan tulee tuskin muuttumaan lähivuosikymmeninä, koska Eurooppa nojaa niin vahvasti kivihiileen. Sähköverkkojen paraneminen pohjolasta Keski-Eurooppaan voi jopa hiukan nostaa päästöoikeuksien vaikutusta sähkön hintaan.\nTapio: Esimerkiksi rakennusnormisäätelyn asemesta olisi paljon parempi harjoittaa rakennustapaohjausta. Omistaja voisi sitten päättää, rakentaako hän suositusten mukaisen energiaa säästävän hometalon, vai 10% enemmän energiaa kuluttavan terveen talon.\nRakentamisessa on kuitenkin se ongelma, että sitä ei tehdä elinkaarikustannuksia ajatellen. Lisäksi investointi on erittäin pitkävaikutteinen.\nTalon rakentajaa ei kiinnosta energiatehokkuus. Ostajaa kiinnostaa se, että pankista saa tarpeeksi lainaa hankintaan. Käyttökustannusten ohjausvaikutus on vähäinen.\nLisäksi rakennusvaiheessa tehtyjen energiatehokkuuteen vaikuttavien asioiden korjaaminen myöhemmin on joko hyvin kallista tai lähes mahdotonta. Rakennuksen elinkaarikulutus paketoidaan aika pitkälle suunnitteluvaiheessa.\nSe on sitten eri asia, jos määräyksissä vaaditaan tai hyväksytään huonoja ratkaisuja. Tämä ei ole kuitenkaan mikään välttämättömyys. Esimerkiksi eristyksen parantaminen, energiatehokkaampi lämmitysjärjestelmä tai lämmön talteenotto eivät altista kosteusvaurioille. (Mitä paremmin eristävä seinärakenne on, sitä pienempiä lämpötilaeroja pintojen ja ilman välille jää, ja sitä pienempi on kondenssiriski.)\nUsein benchmarkina on se kuuluisa painovoimatoimisella ilmanvaihdolla toimiva rintamamiestalo, jossa ei ikinä ole mitään kosteusvaurioita, ja jossa tuuletus toimii sillä, että seinän läpi puhaltaa tuuli. Silloin ei puhuta mistään 10 %:n eroista…\nNykyään rakennusten kosteusvaurioista ja niihin liittyvistä mekanismeista tiedetään paljon enemmän kuin ennen. Pääsääntöisesti taitaa olla niin, että jos nykymääräyksillä tehty talo saa kosteusvaurioita, se on joko väärin rakennettu (ei ole määräysten mukainen) tai väärin käytetty. Jälkimäisessä toki on usein mukana energiansäästöön vivahtava elementti (liian vähäinen ilmanvaihto, kosteiden tilojen pintalämmityksen kytkeminen pois).\nOikea ratkaisu ei ole siirtyminen vanhaan, vaan nykyisten vaatimusten virheiden korjaaminen. Asuntorakentaminen on niitä harvoja asioita, joissa oikeasti kannattaa tehdä asioita aika paljon yli ja ohi päästökaupan.\nViherinssi: Oikea ratkaisu ei ole siirtyminen vanhaan, vaan nykyisten vaatimusten virheiden korjaaminen.\nNo en minäkään kannata paluuta (täysin) vanhaan.\nMenemättä mitenkään yksityiskohtiin, uusien määräysten mukaiset talot eivät mielestäni siedä virheitä, leväperäisyyttä tai huolimattomuutta rakentamisessa, käytössä tai huollossa. Vuosikymmenten kuluessa rakenteisiin tulee myös vääjäämättä ilmavuotoja sekä pieniä ja satunnaisesti isoja vesivuotoja. Miten talot niistä selviävät terveenä, jää nähtäväksi.\nAivan varmasti on kehitettävissä huomattavan energiatehokkaita taloja, mutta nyt määräyksien annossa pidetään liikaa kiirettä.\nViherinssi: (Mitä paremmin eristävä seinärakenne on, sitä pienempiä lämpötilaeroja pintojen ja ilman välille jää, ja sitä pienempi on kondenssiriski.)\nMinun käsittääkseni “enemmän on parempi” ei toimi seinärakenteissa ihan näin. Seinä kun ei ole absoluuttisen tiivis, vaan ulkoilma kiertää aina sen sisällä pienten paikallisten lämpötilaerojen aiheuttamien ilmanpaine-erojen liikuttamana. Kondenssiongelma on siis muualla kuin ihan uloimman ulkoverhouksen maalipinnassa. Ulkoverhouksen ja varsinaisen lämpöeristeen välissähän on sattuneesta syystä tuuletusrako. (Myös kivitaloissa.)\nParemmin eristävä seinärakenne ei ole välttämättä parempi, koska se voi siirtää kastepisteen rakennuksen eristeen ulkopinnan läheltä syvemmälle sen sisälle.\nEli jos rakennus vuotaa hieman lämpöä, kastepiste on lähellä eristeen ulkopintaa, ja rakennuksesta vuotava lämpö pitää seinän ulkopinnan lämpötilan sen verran ulkoilmaa lämpimämpänä, että kosteus haihtuu, ja joissain olosuhteissa seinän sisään pääsevä kosteus myöskin pääsee pois. Jos rakennuksessa on hyvin tehokas lämpöeristys, joka ei tuuletu riittävästi (siis kuljeta kosteutta pois hygroskooppisesti tai ilmankierron mukana), kastepiste on syvällä seinän sisällä, lämpötilavaihteluissa kosteutta kertyy aina vain lisää, koskaan se ei kokonaan haihdu pois, ja tuloksena on hometta ja mätää.\nEristenormien tiukentaminen ilman kokemusperäistä tietoa rakenteiden toiminnasta on aika varma keino saada aikaan sairaita taloja ja ihmisiä.\nViherinssi: Itse asiassa pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla on kohtuullisen usein hetkiä, jolloin hintoja ei ohjaa päästökaupan alainen tuotanto. Viime heinäkuussa sähkön hinnat olivat keskimäärin 13,7 €/MWh, eikä tuollaisilla hinnoilla enää mikään hiilen tai kaasun käyttöön perustuva voimala käy, ainakaan siten, että sähköstä tulisi voittoa. Vastaavasti esimerkiksi viime huhtikuun alussa hinnat kohosivat melko korkeiksi, ja hintakattoa asettavana tuotantomuotona oli Norjan ylivuotisista altaista juoksutettava vesivoima.\nToisenlainen saman asian ilmenemismuoto ovat Saksan ja Tanskan viime aikoina kohtuullisen usein nollassa tai jopa miinuksen puolella olleet sähkön tuntihinnat.\nViimeksi tänään Vattenfallin markkina-analyysin päällikkö totesi, että hiililauhteen rajakustannuksen merkitys pohjoismaisten sähkön hintojen ohjaajana vähenee uusiutuvan sähkön tuotannon lisääntymisen myötä. Aivan itse en siis ajatusta keksinyt.\nNäin ollen laskin tuon päästöttömän sähkön vaikutuksen mukaan arviooni. Siksi päädytään suunnilleen lukemiin euro päästötonnissa on 0,6 €/MWh sähkössä. Hieman korkeampiakin lukuja on toki esitetty. Vaikutus pienenee kyllä ajan myötä, koska hiililauhde on yhä harvemmin marginaalissa oleva tuotantomuoto. Monilla muilla sähkömarkkinoilla tilanne on tietysti toinen.\nPekka Taipale: Jos rakennuksessa on hyvin tehokas lämpöeristys, joka ei tuuletu riittävästi (siis kuljeta kosteutta pois hygroskooppisesti tai ilmankierron mukana), kastepiste on syvällä seinän sisällä, lämpötilavaihteluissa kosteutta kertyy aina vain lisää, koskaan se ei kokonaan haihdu pois, ja tuloksena on hometta ja mätää.\nKiitoksia, että menit yksityiskohtiin 🙂\nViherinssi: Talon rakentajaa ei kiinnosta energiatehokkuus. Ostajaa kiinnostaa se, että pankista saa tarpeeksi lainaa hankintaan. Käyttökustannusten ohjausvaikutus on vähäinen.\nKun itse olin sekä talon rakentaja (rakennuttaja ja aika usein tosiaan kirjaimellisesti myös se rakentajakin, kiitos mm. verottajan) että “ostaja” oli tuleva omistaja, niin kyllä minua kiinnosti energiatehokkuus. Sen *lisäksi* kiinnostaa talon huollon helppous, korjattavuus, kestävyys — nimenomaan koko elinkaari, koska aikomukseni on asua kodissani pidempään, ehkäpä jättää se jollekin lapsista tai sitten myydä toivottavasti hyväkuntoisena joskus mahdollisesti etäisessä tulevaisuudessa.\nEnergiatehokkuuden nostaminen ideologiselle alustalle noiden muiden arvojen yli johtaa helposti ongelmiin.\nEhkäpä siis yksi tapa ratkoa vinoutumia olisi vähentää grynderirakentamisen merkitystä. Viimeaikainen (erityisesti ympäristöministeriön) lainsäädäntötyö tosin on toiminut pikemminkin päinvastaiseen suuntaan (omistaja-asukas-rakentaja-rakennuttajaa vastaan).\nJos eristeet kastuvat ja pysyvät märkänä, ongelmia tulee. Ilmalämpöpumppujen jäähdytysominaisuuksien käyttäminen tekee asiasta vielä numeroa kieromman, kun kastepiste voi mennäkin outoon paikkaan.\nVaikka nykyisetkin määräykset voivat ainakin vähän huolimattomasti rakennettaessa tuottaa homehtuvia taloja, kosteusvauriot ovat kuuluneet rakentamiseen käytännössä aina ja melkein kaikkialla. Esimerkiksi parikymmentä vuotta sitten rakennetut pientalot ovat suurelta osin suorasähkölämmitteisiä harakanpesiä, joissa on jos minkälaisia kosteusvaurioita. Nykyiset ovat niihin verrattuna asumismukavia ja todennäköisesti paremmin kunnossa pysyviä.\nToisaalta ne “vanhat hyvät talot” ovat nekin monesti aika huonossa kunnossa. Tuulettuvan alapohjan tuuletusaukkojen tukkiminen tai väärä maali verhoilun pintaan on saanut monenlaista pahaa aikaa. Tai sitten vain talo on jo 40-luvulla rakennettu väärin. Painovoimainen ilmanvaihto tuottaa siedettävän sisäilman, jos sää on sopiva.\nMinun tietääkseni varmasti kunnossa pysyviä ja rakennusvirheitä kestäviä taloja ei ole koskaan rakennettu. Ja toisaalta melkein kaikilta aikakausilta on hyväkuntoisia taloja, jotka on oikein rakennettu ja pysyneet kunnossa.\nPekka Taipale: Kun itse olin sekä talon rakentaja (rakennuttaja ja aika usein tosiaan kirjaimellisesti myös se rakentajakin, kiitos mm. verottajan) että “ostaja” oli tuleva omistaja, niin kyllä minua kiinnosti energiatehokkuus. Sen *lisäksi* kiinnostaa talon huollon helppous, korjattavuus, kestävyys – nimenomaan koko elinkaari, koska aikomukseni on asua kodissani pidempään,\nJa ilmeisesti sinulla oli myös rahoitus kunnossa niiltä osin, että oli varaa tehdä asiat jollain muulla kuin halvimmalla mahdollisella. Näillä parametreilla olet hyvä rakentaja ja omistaja, muttet edusta mediaania.\nOlen seurannut aika monta omakotiprojektia viime vuosina. Tyypillisesti nuori perhe ottaa valmistalovalmistajalta tai muulta vastaavalta rakentajalta sopivan ratkaisun. Siihen tehdään sitten taitojen ja ajan puitteissa joitain töitä, mutta harvoin mukaan otetaan mitään erityisiä energiansäästöratkaisuja, koska ne maksavat.\nIhmettelin eräällä uudella asuntoalueella asuvalle tuttavalleni sitä, miksi alueen pihat eivät näytä edistyvän, ja miksi talot tuntuvat olevan viimeistelemättömiä pitkään, vaikka niissä asutaan. Selitys löytyi siitä, että hämmästyttävän monelle pankki oli muuttotarkastuksen jälkeen kertonut piikin olevan kiinni.\nSiinä tilanteessa mediaaniperhe ei laske elinkaarikustannuksia ja investoi kymppitonnia lisää energiansäästöön, koska se kannattaa kymmenen vuoden ajalla laskettuna.\nToinen haaste on se, että mallikon on aika vaikea tietää kaikkia ylläpitokustannuksia. Onko kivitalo edullisempi ylläpitää kuin puutalo? Kuinka paljon? Maksaako passiivitalo itsensä takaisin muutenkin kuin myyjän utopioissa?\nEdelleen, en väitä että nykyiset rakennusmääräykset olisivat parhaat mahdolliset. On kuitenkin ihan järkevää pakottaa tekemään rakennuksista kohtuullisen energiatehokkaita. Erityisesti halutummilla alueilla tilanne on vielä se, että määräysten pakottama energiatehokkuus ei juuri maksa asukkaalle mitään, vaan maksajana on maanomistaja.\nViherinssi: Jos eristeet kastuvat ja pysyvät märkänä, ongelmia tulee. Ilmalämpöpumppujen jäähdytysominaisuuksien käyttäminen tekee asiasta vielä numeroa kieromman, kun kastepiste voi mennäkin outoon paikkaan.\nTuskin on ongelma, koska käytetään kesähelteillä jos silloinkaan. Itse en koskaan käytä tätä ominaisuutta. Kyllä Suomessa on ennenkin selvitty ilman jäähdytystä, eikä ilmasto ole niin paljoa lämminnyt.\nOmakotitalojen energiatodistus on kyllä pielessä siinä mielessä, että se rankaisee sähkölämmittäjää liikaa kertoimella 1,7. Parempi lähtökohta olisi ollut IPCC raportin mukaiset eri energiamuotojen CO2-päästökertoimet. Koska tavoitteenahan on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 20%, energiatehokkuuden lisääminen 20% ja uusiutuvien osuuden kasvattaminen 20% (Suomessa jo 32% nyt). E‑todistuksissa suositaan liikaa kaukolämpöä, eikä se kannusta siirtymään pois kivihiilestä.\nRakkenusteollisuudessa rakennusyhtiön tulot tulevat rakentamisesta. Periaatteessa perhasunnon hinta vastaa aina rahamäärää, jonka keskituloinen pariskunta pystyy maksamaan 20 vuoden aikana. Rakentamisen kate taas paranee kustannusten vähentyessä.\nAsuntopulan olosuhteissa kallis ja halpa asunto rakennetaan yhtä kelvottomasti ja hutiloiden, koska laatu ei ole vieläkään mikään ohjeeva tekijä markkinioilla. Mainoksissa ehkä, mutat ei käytännön tekemsiessä.\nItse suunnitelluissa omakotitaloissa laadulla on ohjaava vaikutus, koska sen kustannusvaikutus on kohtuullisen pieni.\nJotain oligopoliselle rakentamiselle olisi keksittävä. Valitettavasti määräykset, todistukset ja virkamieheet ieiväöt ola asiaa auttaneet, koska ne on lobattu hyödyttömiksi.\nRiku Merikoski: Itse asiassa pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla on kohtuullisen usein hetkiä, jolloin hintoja ei ohjaa päästökaupan alainen tuotanto. Viime heinäkuussa sähkön hinnat olivat keskimäärin 13,7 €/MWh, eikä tuollaisilla hinnoilla enää mikään hiilen tai kaasun käyttöön perustuva voimala käy, ainakaan siten, että sähköstä tulisi voittoa. Vastaavasti esimerkiksi viime huhtikuun alussa hinnat kohosivat melko korkeiksi, ja hintakattoa asettavana tuotantomuotona oli Norjan ylivuotisista altaista juoksutettava vesivoima.\nPitipä oikein käydä hakemassa dataa.\nHain Nordpoolin Suomen hinta-alueen kulutuksen ja vuorokausihinnat (kauppojen keskihinnat) viimeiseltä vuodelta (20.11.2012–19.11.2013). Katsoin toteutuneiden hintojen kertymäfunktion sähkömäärän suhteen. Tässä huomioita.\n- Alle 30 €/MWh myytiin noin 1,4 % sähköstä.\n— Sähkön mediaanihinta oli 40,25 €/MWh.\n— Alin hinta oli 17,17 €/MWh (juhannus).\n— Yli 50 €/MWh hinnalla myytiin noin 15 % sähköstä.\n— 10 %/90 % hinnat ovat 34,70 € ja 52,60 €.\nKäyrä on varsin tasainen keskiosaltaan. Tämän mukaan fossiilinen lauhde näyttäisi määräävän hinnan aivan muutamaa vuorokautta lukuunottamatta.\nJos otan tarkasteluun mukaan poikkeuksellisen kesän 2012 (norjalaisilla oli poikkeuksellinen vesitilanne), niin silloin alle 30 €/MWh myytiin noin 10 % sähköstä ajanjaksolla 1.4.2012 — 19.11.2013. Eli siltikin 90 % sähköstä meni lauhteen mukaan, vaikka heinäkuussa 2012 sähköä saikin seitsemällä eurolla.\nRiku Merikoski: Toisenlainen saman asian ilmenemismuoto ovat Saksan ja Tanskan viime aikoina kohtuullisen usein nollassa tai jopa miinuksen puolella olleet sähkön tuntihinnat.\nNämä — samoin kuin kesän 2012 hinnat — kertovat tilanteesta, jossa siirtoyhteyksiä ei ole riittävästi. Norjassa tilanne on tunnustettu ja yhteyksiä rakennetaan. Tosin tietysti pitää katsoa hintaerojen integraalia. Jos tuulivoima tuulipiikin aikaan muutaman tunnin vuodessa pudottaa jonkin alueen sähkön hinnan nollille, erotuksella ei rakenneta lisää siirtoyhteyksiä, eikä ilmiöllä raflaavuudestaan huolimatta ole suurta merkitystä sähkön keskihinnalle.\nRiku Merikoski: Näin ollen laskin tuon päästöttömän sähkön vaikutuksen mukaan arviooni. Siksi päädytään suunnilleen lukemiin euro päästötonnissa on 0,6 €/MWh sähkössä. Hieman korkeampiakin lukuja on toki esitetty. Vaikutus pienenee kyllä ajan myötä, koska hiililauhde on yhä harvemmin marginaalissa oleva tuotantomuoto. Monilla muilla sähkömarkkinoilla tilanne on tietysti toinen.\nElfin lukema on 0,65 t/MWh, joten noissa ei ihmeellistä eroa ole. Hyvällä hiilivoimalalla lukema lienee noin 0,75 t/MWh, joten lähellä sitä mennään joka tapauksessa.\nUusiutuvat pääsevät lyömään tähän lovea vain niissä tilanteissa, kun säätökelvotonta uusiutuvaa on liikaa. Pohjoismaissa tilanne tulee, jos norjalaisten altaat ovat täynnä. Silloin siellä joudutaan valitsemaan ohijuoksutuksen tai melkein ilmaiseksi myymisen välillä. Tämä tilanne kestää kuitenkin vain viikkoja eikä tule joka vuosi.\nSuuri tuuli- tai aurinkovoiman määrä jollain alueella voisi saada aikaan saman ilmiön, ja ainakin tuulivoimalla tämä on tosiaan Saksassa jo tehtykin. Epäilen kuitenkin, rakennetaanko uusiutuvia niin paljon yli, että tilanne vallitsee merkittävän osan ajasta.\nTosin tässä on kyllä yksi jokeri olemassa. Jos uusiutuvia tulee kovin paljon, säätö saatetaan aikaskaalojen vuoksi käytännössä joutua tekemään maakaasulla. Sillä on pienempi päästökerroin, mikä teoriassa vaikuttaa marginaalikustannuksiin. Todellisuutta on kuitenkin vaikea ennustaa, koska siinä tapauksessa markkinadynamiikka riippuu olennaisesti uusiutuvien tuotantotuista.\nSyöttötariffit ovat myrkkyä markkinamekanismeille, ja niiden vaikutus lopputulokseen on jossain määrin ennakoimaton. Se voi kyllä sotkea päästökaupan vaikutuksen.\nEhkäpä parempi kysymys olisi että oliko päästökaupalla edes mahdollisuutta onnistua?\nViherinssi: Vaikka nykyisetkin määräykset voivat ainakin vähän huolimattomasti rakennettaessa tuottaa homehtuvia taloja, kosteusvauriot ovat kuuluneet rakentamiseen käytännössä aina ja melkein kaikkialla.\nNäin juuri. Vanhoissa taloissa käytetyt luonnonkuitueristeet, esim puru, kutterilastu, sellu/paperipojaiset jne villat, vain antavat ällistyttävän paljon anteeksi. Toki tällaisetkin talot pystytään pilaamaan esimerkiksi levittämällä muovi yläpohjan kutterilastun päälle tai tukkimalla rossipohjan tuuletus, kuten kuvasit.\nJTS: Rakkenusteollisuudessa rakennusyhtiön tulot tulevat rakentamisesta. Periaatteessa perhasunnon hinta vastaa aina rahamäärää, jonka keskituloinen pariskunta pystyy maksamaan 20 vuoden aikana. Rakentamisen kate taas paranee kustannusten vähentyessä.\nPientalorakentaminen on varsin kilpailtu ala. Rakennusfirmoja on paljon, samoin talotoimittajia. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että talot tehdään juuri niin pienillä resursseilla kuin mestari ja rakennustarkastaja sallivat, mutta kate menee pikemmin maanomistajalle kuin rakennusfirmalle.\nPientalorakentajia on mennyt konkurssiinkin viime aikoina, kun rakentaminen on hiljentynyt. Kilpailun puute koskee enemmän isojen kohteiden rakentajia.\nSinänsä tämä on nyanssi. Lopputulos on kuitenkin se, että tavallinen keskituloinen perhe saa juuri niin laaduttoman kämpän kuin määräykset ja niiden valvonta antaa myöten. Hintaa sillä kämpällä on juuri niin paljon kuin perhe pystyy rahoittamaan.\nMitään uutta tässä ei toisaalta ole. En olisi yllättynyt, jos jostain löytyisi vuodelta 4000 eaa oleva savitaulu, jolle on vuodatettu rakennusalan ihmisten epäluotettavuudesta ja huonosta työn jäljestä…\nCountryboy: Tuskin on ongelma, koska käytetään kesähelteillä jos silloinkaan. Itse en koskaan käytä tätä ominaisuutta. Kyllä Suomessa on ennenkin selvitty ilman jäähdytystä, eikä ilmasto ole niin paljoa lämminnyt.\nVoi tosiaan olla, että Suomessa ei vähän lämpimämpänäkään päästä ihan sellaisiin absoluuttisiin kosteuksiin, että tuosta tulisi isoa ongelmaa.Kastepiste ei nykysäillä yleensä nouse paljon yli 20 asteen. (ILP:n putkien kanssa saa kyllä kondenssiongelmia, mutta se on eri asia.)\nTästä asiasta ei tunnu ihan konsensusta löytyvän asiantuntijoiltakaan. Kyllähän tuo sisäyksikön puhaltama ilma voi helposti olla kostean helleaallon aikana kastepisteen alla, mutta se näyttää olevan epäselvää, saako sillä kondenssia jossain tavanomaisessa rakenteessa aikaan höyrysulun väärälle puolelle.\nOngelma on tietysti ratkaistavissa sillä, ettei jäähdytä kämppää kesälläkään. Pelkkä ilman kuivaaminen riittää pitämään asumisen mukavana, jos aurinko ei lämmitä torppaa saunaksi asti. Sitten ei pitäisi olla kastepisteongelmia.\n(Tropiikissa ongelma on toista luokkaa, mutta etelämpänä talot ovatkin todennäköisemmin homeessa kuin ei.)\nSen nämä energiatehokkaat talot ovat kuitenkin tehneet, että jäähdytyksen tarve on ihan tuntuva. Jos kämpässä on vähän jääkaappia ja uunia ja kylpyhuoneen lattialämmitys, niin jo tuollainen 15 astetta vuorokausikeskilämpötilana riittää nostamaan kuumemman ajan lämmön normaalin yläpuolelle.\nHiukan asiaa sivuten, uusien määräysten mukaiset ikkunat tahtovat joissain olosuhteissa huurtua ulkoapäin:\nJa RT:n kommentti on että “lämmöneristysmääräysten tiukkeneminen on vain johtanut uusiin tilanteisiin, joihin kuluttajien pitäisi nyt sopeutua.”\nOnhan Suomen kansa sopeutuvaista, mutta kärsivällisyyttä koetellaan monessa rakentamiseen liittyvässä asiassa.\nUudet ikkunat tosiaan huurtuvat ulkoapäin kun ulkoilma jäähtyy alle kastepisteen (tai lämpiää nopeasti sateen jälkeen). Lokakussa niin kävi pari kertaa, nyt marraskuun aikana ilma on ollut sen verran kylmempää, että ikkunat eivät näytä enää huurtuvan. Täytyy nyt jännittää, miten käy talvella.\nEi ympäristöinvestointeja pidä tehdä matalammalla korolla kuin muita. Kun korko on sama, voidaan maksimoida ympäristöinvestointien summa.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Kaupunkisuunnittelulautakunnan lista 19.11.2013\nSeuraava Seuraava artikkeli: Onko päästökauppa epäonnistunut (5) Muillekin keinoille on sijansa


Jälkikirjoitus 1 – Talousmentor\nKoronaviruksesta on tullut pandemia, joka näkyy myös pörssissä isoina heilahteluina – lähinnä alaspäin. Perjantaina 13.3.2020 nähtiin kuitenkin USA:ssa varsinainen pomppu ylöspäin noin +9,3 prosentin voimalla.\nKirjoitin parisen viikkoa sitten, että laskumarkkinassa (Viikkokatsaus 10/2020):\nOmasta mielestäni moni osake alkaa olemaan mielenkiintoisissa hinnoissa, mutta silti aion istua vielä käsien päällä jonkun aikaa. Omalla kohdalla katson melkein ensin kalenterista (tästä noin 1-2 kk:tta eteenpäin), että onko ostoaika ja sen jälkeen vasta osakkeen arvostusta. Varmasti hyviä ostotilaisuuksia tulee jo aiemminkin, mutta itse pelaan varmistavaa puolustusta, kuin tiukkaa hyökkäystä.\nMartin Paasi muistuttaa Nordnetin podcastissä #195 (https://blogi.nordnet.fi/rahapodi/) siitä, että vaikka osake olisi laskenut 60 prosenttia, niin se voi edelleen laskea 50 prosenttia.\nJos osake oli aluksi 10,00 euroa ja 60 prosentin laskun jälkeen sen hinta on 4,00 euroa. Jos ostan sitä tähän hintaan, niin osake voi edelleen laskea 2,00 euroon eli 50 prosenttia.\nOheisessa kaaviossa on merkittynä perjantain 13.3.2020 päätöskurssit, kolmen viikon takaiset (21.2.2020) kurssitasot sekä muutosprosentti. Valittu 21. helmikuuta on päivä, jonka jälkeen markkinat lähtivät voimakkaaseen laskuun. Joillakin yhtiöillä (esim. Finnair) lasku alkoi jo paljon tätä aiemmin, joten näillä yhtiöillä lasku on ollut taulukossa esitettyä voimakkaampaa.\nTaulukossa on Talousmentor-yrityslistan yritykset.\nTaulukon oikeassa alareunassa on indeksien kehitys, missä SP500 on laskenut ”vain” 19 prosenttia perjantain kurssirallin ansiosta. Joka tapauksessa indeksitasolla ollaan tultu alas noin 20 – 30 prosenttia lyhyessä ajassa ja jotenkin tuntuu siltä, että vielä ei olla nähty kaikkea. Kyyti tulee varmastikin olemaan hurjaa tulevien viikkojen aikana, mikä antaa tietenkin kylmäpäiselle sijoittajalle ja treidaajalle hyviä mahdollisuuksia. Jos niitä vain uskaltaa käyttää…\nRiskinhallinta (Treidaus: Riskinhallintaa) on kaiken perusta. Koska volatiliteetti on nyt huipussaan, niin tappiorajaus eli stop-loss raja tulee asettaa riittävän etäälle, jottei treidi knokkaa ulos voimakkaan kurssiheilunnan johdosta. Jos treidaaja ennen käytti esimerkiksi 3 prosentin stop-loss rajaa, niin nyt on ehkä tarpeen käyttää 6 prosentin (tai jotain muuta perusteltua) rajaa. Jos treidaajan maksimitappio yhdelle treidille on esimerkiksi 250 euroa, niin 3 prosentin tappiorajauksen kanssa sijoitettu summa olisi 8 300 euroa, kun nyt 6 prosentin kohdalla sijoitettu summa olisi 4 150 euroa. (250 / 3 % tai 250 / 6 %).\nVähiten laskeneiden yhtiöiden joukossa ovat elintarvikeyhtiöt (Campbell, General Mills, Kraft Heinz ja PepsiCo). Clorox Company on noussut parisen prosenttia kolmen viikon takaiseen tilanteeseen nähden, mikä kertoo siitä, että erilaisille puhdistusliinoille ja kloorituotteille on kysyntää.\nMielenkiintoista on vakuutusyhtiöiden Sammon ja Aflacin voimakas lasku. Aflacin lukemaa kaunistaa vieläpä perjantain +10,4 prosentin nousu. Vakuutusyhtiöt sijoittavat usein käytössä olevan ”floattinsa” markkinoille, joten raju kurssilasku näkynee näiden yhtiöiden sijoitustuotoissa. Lisäksi yhtiöillä on sairaus- ja henkivakuutustuotteita, joiden korvaussummien pelätään nousevan, mikäli sairastuneisuus ja kuolleisuus nousee suureksi. Lisäksi matkustuskiellot vähentävät matkavakuutusten kysyntää ja mikäli yrityksiä alkaa kaatumaan isostikin, niin silloin se näkyy yritysten ja yrittäjien vakuutustuotteiden alhaisempana kysyntänä. Näiden vaikutusten syvyys riippuu tietenkin siitä, kuinka pitkäkestoiseksi tämä kriisi osoittautuu.\nYritysjohdolla on kädet täynnä töitä selvittäessään koronaviruksen vaikutuksia yhtiön taloudelliseen tilanteeseen. Eikä työtä helpota sekään, että pelikenttä muuttuu päivittäin. Viime viikolla tehty skenaarioanalyysi voi olla jo täysin vanhentunut.\nBuffett on todennut (Buffett:n sijoittajakirje 1979), että he haluavat raportoida osakkeenomistajille siten, kuin he itse haluaisivat kuulla asioista, jos roolit olisivat päinvastaiset.\nBuffett nosti vuoden 1988 kirjeessään esiin sen, miten yritysjohtajat raportoivat omistajilleen. Hän huomautti, että kirjanpitosäännökset ovat vain hyvä lähtökohta, kuin maksimi tulosraportoinnin kohdalla. Tulosraportoinnilla hän ei tarkoita pelkästään numeroita, vaan sitä, että tuleeko yhtiön toiminta ja tilanne kerrottua omistajille riittävällä laajuudella.\nTulosraportteja lukiessa voikin aina kysyä, että onko tämä sellaista raportointia, joka helpottaa yhtiön toiminnan ymmärtämistä? Buffett toteaakin, että raportin tulisi antaa riittävästi tietoa\nEli yrityksen raportointiin ja viestintään kannattaa kiinnittää erityistä huomiota tällaisena kriisiaikana. Q1-tuloskierros alkaa noin kuukauden kuluttua ja todennäköisesti yhtiöt antavat tulosvaroituksia sitä ennen. Lisäksi monilla yhtiöillä yhtiökokoukset ovat vielä pitämättä, joten myös se on hyvä paikka seurata yhtiön johdon viestintää.\nMitä sanotaan ja mitä jätetään sanomatta.\nOnko yhtiön viestintä selvää ja johdonmukaista tai tuodaanko ikävät asiat rohkeasti esiin – vai yritetäänkö niitä piilottaa jonnekin raportin syövereihin.\nPohtia sopii myös, että saanko omistajana riittävän hyvän kuvan yhtiön tilanteesta.\nSijoittajan kannattaa pohtia tällaisessa poikkeustilanteessa oman perheen taloudellista tilannetta. Mitä, jos työpaikka kaatuu alta niin itseltänikin kuin myös puolisoltani? Mitä jos, sairastun virukseen ja saan vakavia oireita, jotka alentavat elämisen laatua lopun elämän? Mitä jos, koronatilanne kestääkin muutaman kuukauden sijasta paljon pidempään? Mitä jos, …\nSanotaan, että yksityissijoittaja myy sijoituksensa juuri heikompaan aikaan kurssipohjilla, kun itse asiassa käsillä olisi historian paras ostopaikka. Vaarana voi myös olla sekin, että kurssilasku jatkuu vielä toiset 30 prosenttia – sitähän ei kukaan tiedä.\nItse katsoisin tällaisessa tilanteessa ensiksi sen, että onko oma taloudellinen tilanne turvattu esimerkiksi pitkälle syksyyn, jos kaikki rahantulo keskeytyy ”nyt”. Jos ei ole, niin silloin oman selustan turvaaminen voi olla tärkeämpää, kuin se, että mahdollisesti menettää hyvät sijoitustuotot. Tärkeintä on katsoa tilannetta oman riskinsietokyvyn ja elämäntilanteen kautta eikä niinkään sen mukaan, mitä sijoituskirjallisuus, bloggaaja tai kukaan muukaan sanoo.\nJa melkein voi sanoa, että teki sijoituksilleen mitä vain, niin lyhyellä aikavälillä väärin tulee tehtyä. Jos myyn, kurssit nousevat ja jos pidän (tai ostan lisää), niin kurssit laskevat. Jos ostojen/myyntien kanssa ajoitus on vaikeaa, niin tällaisessa turbulentissa markkinaympäristössä ostojen/myyntien ajoitus on vieläkin vaikeampaa.\nSijoittamisessa maltti on kuitenkin valttia ja kuten Buffett on todennut, niin jokaiseen syöttöön ei tarvitse tarttua. Pörssissä tulee uusia tilaisuuksia jatkossakin, joihin voi tarttua silloin, kun käteistilanne sallii osakkeiden oston.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Viikkokatsaus 11/2020\nSeuraava Seuraava artikkeli: Jälkikirjoitus 2


1. IHMINEN. - ppt lataa\nJulkaistuEeva Majanlahti Muutettu yli 6 vuotta sitten\nEsitys aiheesta: "1. IHMINEN."— Esityksen transkriptio:\n1 1. IHMINEN\n2 Heittäydy oppitunneille…\nTutustu oppikirjan aiheisiin 1. Täydennä itsearviointi tehtäväkirjan s. 4-5 (ennen kurssia) 2. Kirjoita vihkosi 1. sivulle Otsikko : ”Miksi koulussa opiskellaan ihmisen biologiaa?” Otsikon alle ainakin kolme hyvää syytä opiskella hyvin tällä kurssilla\n3 Kurssin suoritteet 4 Koetta : Labratyö – kansio Minä itse - vihko\nJaksot 2-5 Jaksot 7-9 Jaksot 10-12 Jakso 14, Luvut : 15.2 ja 16.1 Labratyö – kansio Minä itse - vihko Tiimipulmat\n4 Elämän tunnusmerkit 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Minä itse : Olen, siis elän!\nTK teht. 3 (s.7)\n5 Minä itse : Olen, siis elän!\nTäydennä viivoille oikea elämän tunnusmerkki! Lajini on kehittynyt ___ myötä vuosituhansien aikana tällaiseksi kuin olemme nyt. Koostun miljardeista mikroskooppisen pienistä ____ . ___ vaikuttaa paljon siihen, millainen minä olen. Puolet siitä olen saanut isältäni ja puolet äidiltäni. En ole enää pikkuvauva ja kymmenien vuosien kuluttua erilainen ihminen kuin nykyään. ___ elämäni aikana. ___ ympäristön ärsykkeisiin esimerkiksi aistieni avulla. ___ , kuten ruuansulatuksen ja hengityksen, myötä elimistöni pysyy toimintakykyisenä. Murrosiän myötä minusta tulee ___ , voin siis joskus saada jälkeläisiä.\n6 Mikä tekee ihmisestä ihmisen?\nIL : Vaarallista ”susipoikaa” etsitään Moskovassa Minä itse : Mikä tekee minusta ihmisen? Piirrä oma kuvasi keskelle sivua Osoita nuolin ja kirjoita, mitkä ominaisuudet tekevät sinusta ihmisen TK teht. 2 (s. 6)\n7 Ihmisen luokittelu eliökunnassa\nOK teht. 4-5 (s. 8)\n8 Simpanssielämys Kirjoita vihkoosi oma nimesi\nParisi teippaa maalarinteipillä peukalosi kiinni kämmeneen Kirjoita vihkoosi oma nimesi peukalo teipattuna. Mitä huomaat? TK teht. 4 (s. 7)\n9 Miten ihminen on sopeutunut maapallon olosuhteisiin?\nOK teht. 3 (s. 8) Minä itse : Miten olen sopeutunut maapallon olosuhteisiin? Tutustu oppikirjan lukuihin ja selvitä, miten elimistösi on sopeutunut seuraaviin tekijöihin 1. Lämpötilan vaihtelu 2. UV-säteily 3. Hapen saanti 4. Painovoima\n10 Tiesitkö tämän? Ihmisen elämänkaari s. 9\nMinä itse : Elämänkaareni Piirrä vihkon aukeamalle elämänkaaresi siten, että eri värit kuvaavat eri elämänvaihetta Punainen lapsuus Sininen nuoruus Keltainen aikuisuus Vihreä vanhuus Kirjoita seuraavat vaiheet kaarellesi oikeisiin elämänvaiheisiin. (naiset) En pysty enää saamaan jälkeläisiä Aineenvaihduntani on vilkasta : Kudokseni kasvavat ja uudistuvat nopeasti Sydämeni toiminta lakkaa Sukupuolihormonien toiminta saa aikaan sukupuoleni kehittymisen Selkärankani on painunut kasaan : olen muutaman sentin lyhyempi Tunne-elämäni, käytökseni ja toimintani voi ailahdella huomattavasti Pituuteni ja painoni kasvavat nopeasti Fyysinen suorituskykyni on parhaimmillaan Lähinäköni heikkenee Aivoissani tapahtuu laajoja rakenteellisia muutoksia Tulen sukukypsäksi Olen menettänyt 30-40% sydämeni, keuhkojeni, munuaisteni ja lihasteni soluista Tehtävät 1-4 (s. 9) Miksi kasvu loppuu? (video 1min)\n11 Elämä on valintoja Make Health Last – What will your last 10 years look like? (video 1min)\n12 Itsenäistä työskentelyä\nHaluan kerrata oppitunnin asioita Lue jakso 1, OK teht. 1-2 (s. 8) Haluan mennä eteenpäin Etsi tietoa, OK teht. 7 (s.8)\nLataa ppt "1. IHMINEN."


Oppilaan tarpeet ovat työmme lähtökohta! – Sel. ry\nBrowse: Home / Puheenjohtajan palsta / Oppilaan tarpeet ovat työmme lähtökohta!\nOppilaan tarpeet ovat työmme lähtökohta!\nJani Käsmä / 2.5.2017 / Kommentit pois päältä artikkelissa Oppilaan tarpeet ovat työmme lähtökohta! / Puheenjohtajan palsta\nTämän lukuvuoden aikana on ollut usein esillä erityisopettajan ja erityisluokanopettajan erilainen työnkuva. Erityisopettajien työhön on viimeisten vuosien aikana tullut paljon sellaisia elementtejä, joiden voidaan katsoa kuuluvan erityisluokanopettajan toimenkuvaan. Missä siis on työn raja ja kuka sen määrittelee? Loppujen lopuksi perusopetuslaki ja opetussuunnitelman perusteet antavat hyvin selkeät raamit molempien virkanimikkeiden alaiselle työlle.\nMissä siis on työn raja ja kuka sen määrittelee?\nJos oppilas tarvitsee yleistä tai tehostettua tukea ja yhtenä tuen antamisen muotona on osa-aikainen erityisopetus, on se laaja-alaisen erityisopettajan työtä. Tuki on tällöin perusopetuslain 16§:n mukaista osa-aikaista erityisopetusta. Mikäli oppilas on erityisen tuen piirissä ja tarvitsee kokoaikaista erityisopetusta yhdessä tai useammassa oppiaineessa, annetaan sitä perusopetuslain 17§:ään perustuen ja tällöin tuen kelpoinen antaja on erityisluokanopettaja. Mieti siis kumpaan pykälään oppilaittesi tuki perustuu. Onko virkanimikkeesi oikea? Jos virkanimikkeesi ei mielestäsi vastaa työnkuvaasi, ota asia esille esimiehesi kanssa. Virkanimikkeen ja työnkuvan vastaavuudesta on hyvä keskustella myös luottamusmiehen kanssa. Tämän päivän koulussa tarvitaan ehdottomasti sekä osa-aikaista erityisopetusta antavia erityisopettajia että erityiseen tukeen kuuluvaa erityisopetusta antavia erityisluokanopettajia. Erityisluokanopettajalla ei tarvitse olla omaa luokkaa tai pysyvää opetusryhmää – oppilaan erityisopetuksen tarve on työn perusta. On oltava myös tarkka siitä, että oppilaan HOJKSiin on kirjattu hänen tarvitsevan kokoaikaista erityisopetusta esim. matematiikassa tai englannissa. Ei riitä, että kerrotaan oppilaan tarvitsevan erityistä tukea, sillä tukea voidaan antaa monin eri keinoin. Opetushallituksen mukaan osa-aikaista erityisopetusta voidaan antaa myös jaksona, mutta jakson pituus voi pisimmillään olla muutamia viikkoja – pienryhmäopetus erityisopettajalla ei voi olla pysyvä tukimuoto. Luokan- ja aineenopettajalla on vastuu oppilaan opiskelusta ja arvioinnista yhdessä erityisopettajan kanssa.\nOAJ antoi maaliskuussa ennen kuntavaaleja suosituksen opettajien ja oppilaiden välisistä suhdeluvuista. OAJ:n näkemyksen mukaan erityisopettajia pitäisi kouluissa olla yksi sataa oppilasta kohti. Luokanopettaja pitäisi olla 18:aa oppilasta kohti alkuopetuksessa ja 20:tä oppilasta kohti ylemmillä vuosiluokilla. Jos erityistä tukea tarvitseva oppilas opiskelee yleisopetuksen opetusryhmässä, tulisi kertoimena olla 2 – vieraskielisillä ja tehostettua tukea saavilla kerroin olisi 1,5. Monessa kunnassa näihin suhdelukuihin yltäminen edellyttäisi useita uusia virkoja. Kannattaa nostaa asia esille, kun kohdataan uusia kuntapäättäjiä, joista lähes kaikki ilmoittautuivat koulun puolustajiksi kampanjoissaan!\nHuhtikuussa julkistettiin OAJ:n tekemän kolmiportaisen tuen toteutumista selvittäneen kyselyn tulokset. Kyselyn mukaan vain kaksi kolmasosaa osa-aikaista erityisopetusta tarvitsevista saa tarvitsemaansa tukea ja joka viides jää lähes kokonaan ilman erityisopettajan tukea. Näyttää siltä, että talous säätelee oppilaan tuen määrää enemmän kuin oppilaitten tarpeet. Näinhän sen ei pitäisi olla! Oppilaan oikeus tukeen on subjektiivinen. Lapsen edun puolesta puhuminen on meidän tehtävämme – samalla turvaamme oman työmme ja jaksamisemme.\nKeväistä mieltä kaikille! Kohta taas päästään kesälaitumille\nNuorten tehtävä on uskoa tulevaisuuteen →


Kunniamerkkioppaan päivitetty versio 2019 on julkaistu. Kanto-ohjeita on täydennetty, historiaosiota on laajennettu ja Vapaudenristin ritarikunnan kunniamerkkiperhe on lisätty. Linkki suomen- ja ruotsinkieliseen oppaaseen löytyy tästä.\nSelattava sähköinen versio voidaan ladata PDF- tiedostona ikkunasta johon opas avautuu. Englanninkielinen sähköinen versio Ritarikuntien A Guide to the Orders and Decorations of Finland -kunniamerkkioppaasta löytyy tästä.\nLinkki oppaan ohjeeseen siitä, kuinka kunniamerkki ommellaan oikean mittaiseksi on tässä.\nOppaassa kerrotaan, miten kunniamerkkejä kannetaan tummassa puvussa, frakissa, smokissa sekä naisten vastaavissa asuissa. Sotilasasut ja vastaavat virkapuvut on huomioitu. Havainnolliset asupiirrokset kertovat, mihin ja miten kunniamerkki kiinnitetään.


:: Kristy - Kristillinen Teatteriyhdistys - Rakkaus tulessa\n10. NÄYTELMÄ. ESITETTY V. 2013\n"Rakkaus tulessa" on kirjailija Tytti Issakaisen kirjoittama näytelmä Isonkyrön kirkkoherra Lars Stenbäckin elämästä.\nLauri Stenbäckin kilvoittelu runoilijalahjansa sekä uskonnollisen vakaumuksen kanssa on ollut\nHänen noustuaan herännäisyyden johtohahmoksi ennen 1800-luvun puoliväliä tapahtui eräs merkittävimmistä yhteentörmäyksistä kulttuurin ja kristinuskon välillä. Johan Ludvig Runeberg otti kärkevästi kantaa mm. Stenbäckin edustamaan pietistiseen uskonsuuntaan. Väittelyllä oli tuohon aikaan suuri uskonnollinen ja yhteiskunnallinenkin merkitys.Myös Elias Lönnrot oli ilmaissut julkisesti samankaltaisia tuntemuksia kuin J.L.Runeberg. Lauri Stenbäck koki nämä kannanotot hyökkäyksinä omaa persoonaansa ja vakaumustaan vastaan. Ne jättivät arvovaltaisten henkilöiden lausumina sisäiset arvet Laurin elämään. Lapsuuden ulkoiset arvet, ensin päälle kaatuneesta kiehuvasta vedestä, myöhemmin isorokosta, revittiin aikuisuudessa kuvainnollisesti rikki, kun Vaasan palossa tuhoutuivat kaikki hänen kirjansa. Tuon ajan myrskyisässä yliopistoelämässä Stenbäck tutustui Närpiön kirkkoherran poikaan Johan Jakob Östringiin. Miehet olivat kumpikin oman tiensä kulkijoita, etsijöitä nuoruuden kipujen keskellä. Stenbäckin ja Östringin välille kehkeytyi poikkeuksellisen syvä ystävyys, joka päättyi kuitenkin lyhyeen Östringin kuoltua tuberkuloosiin vain 25-vuotiaana. Jälleen Lauri koki elämäänsä polttavan kosketuksen. Stenbäck ei koskaan toipunut tämän ystävyyden menetyksestä.


Trash polka -hiha etenee... - Metallisydän\nTrash polka -hiha etenee…\nSiitä taitaa olla jo jotakuinkin 20 vuotta, kun sain loistavan idean ottaa vasempaan olkavarteeni käärmeen luurankoa esittävän tatuoinnin. Ei se sinänsä ehkä huono idea olisi ollut, jos sen olisi jo silloin toteuttanut joku alan ammattilainen, mutta kun tekijänä oli tutun tuttu harrastelija, ei lopputulos enää vuosien päästä liiemmin miellyttänyt. Tässä reilu vuosi sitten kysyin alan todelliselta ammattilaiselta, Tim’s Ink Studion omistajalta Tim Chiconilta miten hän lähtisi tuota olkavarteni tatuointia muokkaamaan. Timiltä löytyi useampiakin ideoita, joista päädyin Trash polka -tyyliseen ratkaisuun, jossa tuo alkuperäinen käärmeen luuranko tehtiin uudelleen ja ympärille rakennettiin erilaista Trash polkaa. Alunperin ajatuksena oli tehdä vain kyynerpäähän ulottuva half sleeve, mutta kuten arvata saattaa, ei se siihen jäänyt. Niinpä taas viime viikolla asetuin rennosti lepäämään Timin studiolle…\nTrash polka -hiha etenee\nTim on minulle monesti puhunut puuduttavasta voiteesta, jolla ihon saa puudutettua, eikä tatuoiminen satu lainkaan. En ole koskaan sellaista halunnut käyttää ja syy on yksinkertaisesti siinä, että tietyllä tavalla nautin siitä miltä tatuoiminen tuntuu. Tottakai tälläkin kertaa ranteen sisäosasta aloitettaessa piti ensin purra hiukan hammasta, sen verran ensimmäiset vedot kirpaisivat, mutta homman edetessä juteltiin Timin kanssa mukavia ja melkein nukahdinkin siinä makoillessa jossakin vaiheessa.\nSitten taas se viimeinen puolituntinen kun kuvaan vielä lisätään valkoiset yksityiskohdat, on melkoista tuskaa, siinä ei enää torkuta eikä paljon jutellakaan, ainoastaan odotellaan milloin homma on valmis – ja silti jotenkin nautin siitäkin 😀\nTällä kertaa vuorossa oli siis kyynärvarren sisäpuoli, johon yhdessä ideoitiin pääkalloaiheinen kuva. Trash polka on usein kovin synkänpuoleinen tyyli ja aiheina vilisee kuolemaa, sotaa ja maailmanloppua. Itse olen kääntänyt sitä hiukan toveikkaampan suuntaan ja kädessäni komeileekin niin toiveikas lainaus ”It’s always darkest before the dawn” kuin oman elämäni ohjenuora ”You’ll never fly unless you dare to jump” sekä esimerkiksi kahleista irti riistäytynyt sydän. Tälläkin kertaa kuvan aiheena oli se, että rakkaus voittaa kuoleman. Kuvassa pääkallon läpi kasvaa ruusu ja kuvassa olevat kirjaimet muodostavat jo aiemmin olemassa olleen minulle merkityksellisen E-kirjaimen kanssa sanan L O V E, eli rakkaus.\nVielä olisi yksi kerta jäljellä tämän projektin osalta ja parin viikon päästä olisi tarkoitus saattaa tämä koko käden kokoiseksi hihaksi kasvanut projekti päätökseensä…\nTim’s Ink Instagram-sivu löytyy TÄÄLTÄ, käykää sieltä ihastelemassa lisää Timin taidonnäytteitä 🙂


Can-Am Outlander L 450 PRO 450 cm³ 2017 - Hamina - Mönkijä - Nettimoto\nErinomaisessa kunnossa, vähän ajettu. 1000e arvoisesti can-am lisävarusteita. Juuri tehty 50h huolto. Takuuta jäljellä 1,5 vuotta. 3 hv vähemmän kuin Polaris 570. 2016 mallissa ei ole ohjaustehostinta, tässä on. Ilman ohjaustehostinta ei kannata ostaa, on huippu. powersteering warn 3000lbf speedo healer heated grips led 0509131206 ei vaihtoa\nErinomaisessa kunnossa, vähän ajettu. 1000e arvoisesti can-am lisävarusteita. Juuri tehty 50h huolto. Takuuta jäljellä 1,5 vuotta. 3 hv vähemmän kuin Polaris 570.\n2016 mallissa ei ole ohjaustehostinta, tässä on. Ilman ohjaustehostinta ei kannata ostaa, on huippu.\n0509131206 ei vaihtoa Piilota »\nNettimoto ID 2209855


Leikissä istutaan piiriin asetetulla tuoleilla. Osallistujat jaetaan hedelmäryhmiin, joita on muutamia erilaisia, esim. appelsiinit, banaanit, omenat ja mandariinit. "Hedelmät" istuvat tuoleillaan ja yksi osallistujista seisoo piirin keskellä huutamassa vuoronperään eri hedelmiä. Kun ilmoille kajahtaa esim. omenat, kaikki kyseiseen ryhmään kuuluvat oppilaat nousevat ylös tuoleistaan ja vaihtavat paikkaa. Piirin keskellä seissyt "huutaja" yrittää myös päästä istumaan yhteen juuri vapautuneista tuoleista. Mikäli hän onnistuu, huutajaksi jää se osallistujista, joka ei löytänyt itselleen istumapaikkaa. Kun huudetaan "hedelmäsalaatti", kaikki penkeillä istuneet hedelmät vaihtavat paikkaa. Leikkiä opeteltaessa on hyvä tehdä muutama harjoituskierros todella hitaalla vauhdilla. Leikkivauhdin säilyessä rauhallisena pystyy helpommin välttämään mahdolliset säntäilyt ja törmäilyt. On myös hyödyllistä sopia jo ennakkoon, kuinka toimitaan tilanteessa, jossa vapaalle paikalle saapuu useampi oppilas yhtä aikaa. Näin pystytään kesken leikin tiimellyksen ratkaisemaan helpommin kenelle paikka kuuluu. Alkuperäisen hedelmäsalaatin piirimuodostelman rakentaminen vaatii luokassa yleensä aina järjestelyjä. Pulpettien ja tuolien siirtelyn sijaan hedelmäsalaattia voi tehdä myös omilla paikoilla. Liikkuminen pulpettien välissä tosin vaatii hidasta vauhtia.\nOppilaat istuvat pareittain pulpettiensa ääressä. Ope kertoo jokaiselle oppilaalle numeron, jonka hän painaa mieleensä. Oppilaat voivat nostaa omaa numeroaan vastaavan määrän sormia pystyyn. Kun ope sanoo: "Ykköset ja kolmoset", kaikki oppilaat, joiden luku on yksi tai kolme nousevat ylös tuoleistaan ja vaihtavat paikkaa. Päästyään uuden parin viereen, oppilas ja hänen uusi parinsa näyttävät toisilleen sormensa ja laskevat lukunsa yhteen. Kun ope sanoo: "Matikka", kaikki oppilaat vaihtavat paikkojaan. Useimmiten matikkasalaatissa numeroiksi riittävät luvut yhdestä kymmeneen, jolloin oppilas voi käyttää sormiaan muistin tukena. Suuremmilla ja vaikeammilla numeroilla voi käyttää halutessaan myös oppilaille jaettavia muistilappuja. Matikkasalaattia voi leikkiä myös kertolaskuilla.\nKun luokka opettelee lukemista, voi leikkiä matikkasalaatin tyylistä leikkiä kirjaimilla. Ope jakaa jokaiselle oppilaalle yhden, lapulle kirjoitetun kirjaimen. Open merkistä esim. kaikki luokan A-oppilaat ja U-oppilaat nousevat ylös ja vaihtavat paikkaa. Kun uusi paikka löytyy, oma kirjain yhdistetään vieruskaverin kirjaimen kanssa ja syntynyt tavu luettaan yhdessä. Leikissä kannattaa jakaa oppilaille enemmän vokaaleja, jotta luettavia tavuja syntyisi helpommin. Lisäksi konsonanttioppilaita kannattaa ohjeistaa vaihtamaan samanaikaisesti paikkojaan, jottei syntyisi vaikealukuisia vain konsonanteista muodostuvia tavuja. Lukutaidon karttuessa aiempaa leikkiä voi leikkiä myös tavulapuilla. Oppilaiden vaihtaessa paikkojaan tavulaput yhdistetään uuden vieruskaverin kanssa ja muodostuneet sanat luetaan yhdessä.\nYhdyssanoja saa keksittyä ja harjoiteltua myös leikkimällä samaa leikkiä. Oppilaille jaetaan sanalappuja, joihin ope on kirjoittanut lyhyitä, helppolukuisia substantiiveja. Osa sanoista oli eläimiä, osa kulkuneuvoja, osa kasviksia ja osa erilaisia esineitä. Saatuaan lapun, oppilas lukee lapussa olevan sanan ääneen. Näin varmistetaan, että jokainen tietää varmasti, mitä lapussa lukee. Kun oppilaat vaihtavat open ohjeiden mukaan paikkojaan, he saavat sanalappunsa uuden luokkaverin lapun viereen. Näin luokassa syntyy monenlaisia uusia, hauskoja ja jopa entuudesta tuntemattomia yhdyssanoja. Oletko esimerkiksi ennen kuullut moottoridödöstä tai rakettiluistimista? Uusista yhdyssanoista saa aikaan monenlaista keskustelua sekä uusia leikkejä ja esityksiä, joissa juuri keksittyjä asioita pääsee kokeilemaan.\nTässä leikissä jaetaan luokkaan neljää eri väriä olevia lappuja. Punaisissa lapuissa lukee sana, joka vastaa kysymykseen: mikä? Keltaisissa lapuissa sana vastaa taas kysymykseen: mitä tekee? Vihreiden lappujen sana vastaa kysymykseen: millainen? ja sinisten lappujen kysymykseen: missä? Saman pöydän ääressä istuu neljä oppilasta, yksi kutakin väriä. Jokainen pöytäryhmä muodosta sanalapuillaan lauseen, joka luetaan yhdessä muulle luokalle. Ope pyytää aluksi keltaisia vaihtamaan paikkaansa, sitten punaisia jne. Aina paikanvaihdon jälkeen pöytäryhmissä muodostetaan lapuista lauseet ja luetaan ne. Kun ope sanoo: "Lausesalaatti", kaikki oppilaat vaihtavat paikkojaan. Oppilaiden tulee leikin kuluessa huolehtia, että jokaisessa pöydässä oli aina yksi punainen, yksi keltainen, yksi vihreä ja yksi sininen lappu.\nOppilaat voivat myös itse keksiä ja kirjoittaa lappuihinsa leikissä tarvittavat sanat. Keksittävät sanat voivat olla aivan tavallisia ja ope auttaa tarvittaessa sanojen keksimisessä. Kannattanee myös vielä tarkistaa, että lapuista löytyy sanoja, jotka sopivat lasten suuhun ja kouluun.\nMusiikintunnilla harjoitellaan tahdin mittaisia rytmejä. Taputetaan aluksi rytmit yhdessä. Sen jälkeen ope jakaa jokaiselle oppilaalle yhden rytmeistä paperilapulle kirjoitettuna. Samanlaiset rytmit on kirjoitettu samanväriselle paperille. Rytmit ovat seuraavat: 1) taa, tauko, ti-ti, tauko (keltainen), 2) tauko, taa, tauko, taa (vihreä), 3) ti-ti, ti-ti, ti-ti, ti-ti (punainen), 4) taa, ti-ti, taa, taa (sininen).\nYkkösrytmissä käytetään rytmisanana äännettä "p", kakkosrytmissä äännettä "t", kolmosrytmissä "ts" ja nelosessa äännettä "k". Oppilaat vaihtavat paikkaa rytmiensä kanssa open ohjeiden mukaisesti niin, että vierekkäin oli aina kaksi eri väristä rytmiä. Oppilaat aloittavat oman rytminsä parin kanssa open lähtölaskennan jälkeen yhdenaikaisesti. Samalla kun parit toistavat rytmejään kahdestaan, luokan täyttää oppilaiden yhdessä ilmoille beatboxaama rytmimaisema.


Vanki huijasi alleen luksus-Audin ja karkasi Suomesta Eurooppaan – poliisi sai kiinni kuukausia myöhemmin - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nVanki huijasi alleen luksus-Audin ja karkasi Suomesta Eurooppaan – poliisi sai kiinni kuukausia myöhemmin\nJulkaistu: 23.11.2015 5:48\nEsitutkinta-aineisto paljastaa, kuinka Suomen etsityimpiin kuulunut rikollinen pakeni vankilomalta Eurooppaan.\nKESKUSRIKOSPOLIISIN (krp) etsityimpien listalla ollut Jari Robert Koivulahttp://www.is.fi/haku/?query=jari+robert+koivula, 48, on saatu viimein tuomiolle Helsingin käräjäoikeuteen.\nIS kertoi Koivulan kiinniotosta Italiassa syyskuussa. Hän oli tuolloin krp:n etsityimpien listalla, koska hän oli vältellyt kuukausien ajan sekä uusia syytteitään että aiemman vankeusrangaistuksensa täytäntöönpanoa.\nHelsingin käräjäoikeus tuomitsi Koivulan kolmen vuoden ja kahden kuukauden vankeuteen 19:stä eri rikoksesta. Syyksi luettiin törkeitä petoksia, petoksia ja petoksen uhrien uhkailuja vuosina 2011–2015.\nKoivula sai hieman lievennystä tuomioonsa tunnustamalla kaikki syytteet. Syyteneuvotteluun perustuva tunnustamismenettely on ollut Suomessa voimassa vasta tämän vuoden alusta, joten juttuja on ollut oikeudessa vasta vähän.\nKoivulalle myönnetty lievennys jäi pieneksi, noin kymmeneen prosenttiin, koska hän myöntyi tunnustukseen vasta kun syytteet oli jo nostettu.\nPETOKSISTA tuorein liittyy Koivulan pakomatkaan. Esitutkinta-aineistosta paljastuu, kuinka mies huijasi itselleen kalliin auton kulkuvälineeksi Eurooppaan.\nKoivula suoritti viime huhtikuussa Keravan vankilassa vielä aiempaa rangaistustaan, kun uusi syytenippu oli jo tulossa käräjäoikeuden käsittelyyn. Oikeudenkäynnin alla hän sai poistumisluvan vankilasta, jotta pääsisi tapaamaan asianajajaansa.\nKoivula pakkasi mukaan kolme laukkua ja matkusti taksilla autoliikkeeseen Helsinki-Vantaan lentoaseman lähelle.\n– Mies kertoi tulevansa Lontoosta ja että hän olisi jäämässä Suomeen vuodeksi. Hän kertoi tarvitsevansa asunnon ja auton. Mies kertoi saaneensa pankista käsirahana 150 000 euroa näitä asioita varten, muisteli liikkeen myyjä poliisille.\nKoivula selitti olevansa työssä tunnetussa pörssiyhtiössä. Hän esiintyi vakuuttavasti, heitteli nimiä ja sai myyjät uskomaan itseään.\n– Mies puhui todella paljon, oli iloinen, luonteva ja kohtelias. Minulle ei tullut tilanteessa mieleenkään, että mitä oli tapahtumassa. Mies höpötti niin paljon, että siinä meinasi itsellänikin mennä pasmat sekaisin, kun yritin tehdä töitä siinä, kun hän höpötti, myyjä sanoi.\nKOIVULA sai koeajettavakseen tummanharmaan Audi A6:n, jonka myyntihinta oli 74 900 euroa. Hän sanoi Audien olevan niin tuttuja, ettei tarvitse opastusta, ja ajoi yksin tiehensä kello 12.15.\nIltapäivällä autoliikkeessä ymmärrettiin, mitä oli tapahtunut. Rikosilmoitus tehtiin kello 17 jälkeen.\nKoivula ajoi Pohjois-Suomeen ja siirtyi Aavasaksasta rajan yli Ruotsiin. Hän jatkoi etelään ja ylitti Juutinrauman sillan Tanskaan.\nAudin hän jätti 8. kesäkuuta Tilburgissa Hollannissa autoliikkeeseen, josta hän sai uuden auton koeajoon.\nMies itse jäi kiinni 12. syyskuuta Italiassa. Krp kertoi IS:lle tuolloin, että Koivula jäi kiinni rutiinitarkastuksessa pienessä kylässä Pohjois-Italiassa.


Emmaste – Wikipedia\nEmmaste (saks. Emmast) oli Virossa, Hiidenmaan saaren eteläosassa sijainnut kunta. Sen asukasluku oli 1 125 (1.1.2013), pinta-ala 197,49 neliökilometriä ja asukastiheys 5,7 asukasta neliökilometrillä. Kunnan keskus oli Emmasten kylä.\nItämeren rannikkoa Emmastessa\nEmmasten sijainti Virossa\nKoordinaatit: 22°37′00″N, 58°42′00″E\n– Kokonaispinta-ala 197,49 km²\nVäkiluku (2013) 1 125\n– Väestötiheys 5,7 as./km²\nVuonna 2011 Emmasten kunnassa oli 1 102 asukasta, joista 1 089 (98,8 %) oli virolaisia, 3 (0,3 %) venäläisiä ja 9 (0,8 %) muita kansallisuuksia.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emmaste Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Emmaste&oldid=17436950”\nViimeksi muokattu 15. heinäkuuta 2018 kello 06.56\nSivua on viimeksi muutettu 15. heinäkuuta 2018 kello 06.56.


Mikä ihmeen oivalluttaja? – Ideapakka\nEtusivu / Mikä ihmeen oivalluttaja?\nEsittelemme tänä vuonna lisää kokeneita oivalluttajia, mutta sitä ennen kerrotaan vielä millaisia tyyppejä esittelemme.\nWe love to learn, but hate being taught.\nKaikki rakastavat oivaltaa uusia asioita, mutta opetettavana olemisesta kaikilta löytyy huonoja muistoja. Oivalluttaja ei opeta, vaan luo olosuhteita, joissa on mahdollista itse oivaltaa. Oivalluttaja ymmärtää, että menetelmät ja ideat eivät ole irrallisia kikkoja vaan asenne ja ennenkaikkea tapa arvostaa muita. Menetelmiäkäytetään oppimisen tai luovuuden esteiden poistamiseen.\nOppiminen on sen keksimistä, että jokin on mahdollista. Opettaminen on sen osoittamista henkilölle, että jokin on mahdollista.\nOivalluttaminen edellyttää kykyä jättäytyä taka-alalle ja antaa ryhmän painia itse asian kanssa. Oivalluttaja ei siis ole konsultti, kouluttaja eikä opettaja. Oivalluttaja on käsitteenä hyvin lähellä fasilitaattoria, oppimisen valmentajaa.\nOppimisen mahdollistaa uteliaisuus.Oivalluttajan tehtävä on herättää uteliaisuutta, ei tukahduttaa sitä.\nSokratesin mukaan opettaja toimii paarmana, kätilönä ja pitojen vetäjänä. Oivalluttaja on kuin kätilö, joka auttaa ideoita ja toimintatapoja syntymään, mutta ei itse synnytä niitä eikä päätä, milloin ja millainen lapsi syntyy.\nKuka sinun mielestäsi on kokenut ja taitava oivalluttaja? Ilmianna osoitteeseen reetta@ideakoski.fi\nMitä sinä haluasit heiltä kysyä? Tutustu kokeneiden oivalluttajien esittelyihin.