Pohjois-kirkkonummen herkkutatit - PDF\nDownload "Pohjois-kirkkonummen herkkutatit"\n1 Vaalinumero 3 / 2012 pohjoiskirkkonummelaisten oma kylälehti Karkaavatko valta ja palvelut kauas? Pohjois-Kirkkonummen vaalipaneeli ke klo Veikkolan koulun ruokasalissa Paneelissa pohjoiskirkkonummelaiset ehdokkaat Marjut Frantsi-Lankia, Keskusta Pauliina Juntunen, SDP Matti Kaurila, Kokoomus Ulf Kjerin, RKP Petri Ronkainen, KD Vesa-Pekka Sainio, Perussuomalaiset Outi Saloranta-Eriksson, Vihreät ja yleisössä lisää ehdokkaita. Tervetuloa! Veikkolan kyläyhdistys Pohjois-kirkkonummen herkkutatit\n2 2 pääkirjoitus Kylänraitti 3/2012 Nyt on päätöksen paikka Kuntavaalit ovat lokakuussa. Sinunkin kannattaa käydä varmistamassa, että Kirkkonummen kunnanvaltuustoon valitaan ihmisiä, jotka ajavat Pohjois-Kirkkonummen asukkaiden asioita. Viime kuntavaaleissa saimme valtuustoon 17 pohjoiskirkkonummelaista. Nyt on pystyttävä vähintään samaan. Kunta- ja palvelurakenneuudistus on tekeillä. Kuntia aiotaan liittää toisiinsa ja palveluja keskittää. Lääkäripalvelujen siirtämisyritys Veikkolan terveysasemalta Kirkkonummen keskustaan torjuttiin äskettäin täpärästi. Kylmäläläiset ovat kuitenkin saaneet kyytiä: he joutuvat käymään pääterveysasemalla 20 kilometrin päässä. Kuntavaaleissa äänestetään lähipalvelujen puolesta. Kun kukaan meistä ei käytä Kirkkonummen kirkonkylän kaupallisia palveluja, minkä ihmeen takia hakisimme kunnan palvelut kirkolta. Selvitys Kirkkonummen, Siuntion ja Inkoon liitoksesta on tekemättä. Jos tuo liitos toteutuu, on entistä tärkeämpää varmistaa Veikkolan palvelut erikseen. Lisäksi esillä on ollut toinenkin vaihtoehto: 14 metropolikunnan liikenne-, kaavoitus- ja terveydenhuoltopalveluiden keskittäminen. Tässä lehdessä esitellään pohjoiskirkkonummelaiset ehdokkaat. Tule kuuntelemaan vaalipaneelia Veikkolan koululle tiistaina klo 18. Ennen kaikkea: käy äänestämässä kuntavaaleissa, kenet tahansa sitten valitsetkin. Sisällysluettelo AJASSA...3-5, 9-10 Kylänratti... 9 Merkillisiä päiviä LAPSET JA NUORET YMPÄRISTÖ Topi tiiraa AJANVIETE: Veikko la-ristikko KULTTUURI , URHEILU TAPAHTUMAKALENTERI VEIKKO-SARJAKUVA Kansi: Franz Rascbacher Raija Kari Veikkolan Kyläyhdistys VEIKKOLAN KYLÄYHDISTYS Puheenjohtaja Raija Kari, , Varapuheenjohtaja Matti Saartamo, , Rahastonhoitaja Paavo Sortti, , Sihteeri Pirkko Kautto, , Päätoimittaja Matti Saartamo Toimitussihteerit Anu Halme ja Marjokaisa Piironen Toimituskunta Tapani Iivari, Raija Kari, Vesa Laaksonen, Raili Leidenius Seuraava numero ilmestymispäivä, aineistopäivä 4/ , Painopaikka Esa Lehtipaino Oy, Lahti Kylänraitti 3/2012 Kylänraittia julkaisee Veikkolan kyläyhdistys. Taitto Anu Halme Piirrokset tupuli.fi / Franz Raschbacher Aineisto Toimitus pidättää oikeuden muokata ja lyhentää aineistoa. Ilmoitukset Paavo Sortti Ilmoitushinnat (mv) 1/16 s 70 e 1/8 s 120 e 1/4 s 210 e 1/2 s 345 e 1/1 s 580 e Neliväri-, vakio- ja määräpaikat sopimuksen mukaan. Jakelu Kylänraitti jaetaan vapaaehtoisvoimin Veikkolassa, Haapajärvellä, Kurkistossa, Kylmälässä, Lapinkylässä ja Siikajärvellä. Lisäksi lehteä saa kylän liikkeistä, kirjastolta ja kylätalolta. Kustantaja Kylänraittia julkaisee Veikkolan kyläyhdistys Byförening i Veikkola ry. neljä kertaa vuodessa. Painosmäärä: 3500 kpl ISSN Muut hallituksen jäsenet: Katriina Aatsalo, Pauliina Ruhanen, , Raili Leidenius, , Marjokaisa Piironen, , Maarit Orko, Varajäsenet Tapani Iivari, , Rauno Lahti, , Matti Kaurila, , Airi Hyvönen, Kunniajäsen Matti Knuuttila, , Jaokset Skeittiramppi Paavo Sortti, Frisbeegolf Pyry Ahlfors, , Talviuinti Pirkko-Liisa Iivari, , Veikkolan kylätalo Vanhatie 29, Veikkola Veikkolaverkko Jäsenmaksut ja kylätalon vuokramaksut tilille OP Henkilöjäsenet 15 e, yhteisöt 50 e/vuosi Y-tunnus: , rek.nro , ensirek.pvm\n3 Kylänraitti 3/2012 ajassa 3 Kaavoittajat kylässä Vierailulla käväistiin muun muassa Puronsuun alueella. Tässä on pysähdytty pururadan tuntumaan. Vasemmalta Mikael Pettersson, Seppo Mäkinen, Matti Saartamo, Raija Kari, Paa vo Sortti, Maarit Orko, Matti Kaurila ja Tero Luomajärvi. Maaliskuun tulevaisuusillassa sovittiin, että kaavoitustoimisto tulee kesällä Veikkolan kyläyhdistyksen vieraaksi. Kaavoitustoimistosta olivat mukana kunnanarkkitehti Tero Luomajärvi, kaavoitusarkkitehti Seppo Mäkinen ja kaavoitusteknikko Mikael Pettersson. Ryhmä kyläyhdistyksen hallituksesta oli oppaina ja kyselijöinä. Iltapäivän ajan kuljettiin pikkubussilla tutustumassa Veikkolan kaavoitukseen. Kierros aloitettiin torilta. Torin ympäristön liikennesuunnittelu on uusittava: K-marketin eteen pysäköintipaikkoja, suojatiemerkinnät paikalleen, betoniporsaiden tilalle pysyvämpää, asiointipysäköintiin valvontaa; liityntäpysäköinnille on omat paikkansa. Hyvinvointikeskuksen ja vanhusten asuintalon tontti on säilytettävä alueella. Liikenneympyröissä pyörii liikaa väkeä, ja läpiajoliikenne kasvaa koko ajan. Tarvitaan muita väyliä moottoritieltä länteen ja etelään. Puronsuusta entisen parantolan rantaan Puronsuun alueen nykyiset asukkaat ottivat esille Puronsuu 2:n rakennusaikaiset liikennejärjestelyt. Puronsuun asukkaat toivovat kävelytietä bussipysäkille. Kalljärven rantaraittialue ja yhteisrannat on säilytettävä. Asiasta on tiedotettava myös rakentajille puiden kaadon ja rannan raivauksen osalta. Kalljärven yhteisrannat on säilytettävä. Lammaskallion rivitalojen tonttialue ulottuu mittavirheen takia kallion alakulmaan. Siitä huolimatta rantaraitti on toteutettava kaavan mukaisesti. Samalla Laguksen puiston rantapenkereet on entisöitävä. Kulotien, Kokkotien ja Välipuron venevalkamat ja rannat on säilytettävä asukkaiden käytössä Jos näitä alueita tai muita yhteiskäyttöön tarkoitettuja alueita myydään, myynnistä on pyydettävä lausunto asukkailta. Veikkolanportti Tervetuloa uusille lauteille! Talviuinti alkaa taas Veikkolassa Kyläyhdistyksen rantasaunassa on uudet lauteet. Nyt voidaan aloittaa talviuintikausi uusiutuneessa saunassa. Kyläyhdistyksen rantasauna on Lammaskallion uimarannan vieressä. Talvella sitä lämmitetään talkoilla avantouimareille sunnuntai-iltapäivisin. Muina aikoina sitä voi vuokrata oman perheen tai muun mukavan porukan käyttöön. Saunan varaukset tehdään Kymppikioskilla Koskentorilla. Vuokra on 25 euroa neljän tunnin ajalta. Vuokra on maksettava käteisellä varausta tehtäessä. Avain noudetaan ja palautetaan kioskille. Perinteinen rantasauna Sauna on oikea puilla lämmitettävä rantasauna, jonne vedet ja puut pitää vuokralaisen kantaa. Jatkuvalämmitteinen kiuas on helppo lämmittää; kesällä sauna lämpenee kylpykuntoon tunnissa. Kuumempia löylyjä kaipaava varaa enemmän lämmitysaikaa. Vesi kuumentuu kiukaan vesisäiliössä. Saunan käyttäjä huolehtii myös siitä, että sauna jää siistiin kuntoon seuraavaa käyttäjää varten. Saunan eteisen seinällä on ohjeet saunan lämmittäjälle ja sulkijalle. Puulahjoituksia on saatu ja talkoita pidetty Kesällä on pidetty monet puutalkoot, ja polttopuuvarastot ovat täynnä Rutikuivia puita ei tosin ole, koska puut on keväällä kaadettuja ja kesällä pilkottuja. Kuumien löylyjen ystävä voi tuoda aloituspuut kotoa. Tärkeää on myös tuoda saunaan kuivumaan ja lämpenemään puita seuraavan saunojan käyttöön. Lämmin pukukoppi Kunnan liikuntapalvelut toimittaa Lammaskallion rantaan lämmitettävän pukukopin lokakuun alussa. Avaimen siihen saa joko soittamalla Pia Kärkkäiselle, p tai sähköpostilla: fi. Avaimen voi noutaa Veikkolasta Nuorisotilasta (Koskentie 3). Nuorisotila on avoinna myös iltaisin, ja avaimen noutoajan voi sopia avainta tilattaessa. Kunta laskuttaa avaimesta 25 euroa, ja siitä saa 15 euroa takaisin, kun palauttaa avaimen. Yhteissauna lämpiää sunnuntaisin alkaen Avantouimareiden iloksi lämmitetään talkoilla sunnuntaisin yhteisöllistä rantasaunaa. Sauna on lämmin klo Keskitalvella lämmitystä voidaan hieman aikaistaa valoisampaan aikaan. Saunan lämmitys perustuu talkoohenkeen, ja sauna lämpiää vain, jos talkoolämmittäjiä löytyy. Lämmittäjäksi tai saunan sulkijaksi voi ilmoittautua pukukopin seinällä olevaan listaan tai ilmoittaa allekirjoittaneelle esim. tekstarilla numeroon Tervetuloa uimaan ja saunomaan! Lauteilla ja avannossa tavataan! Teksti: Pirkko-Liisa Iivari Kuva: Tapani Iivari VEIKKOLAN KYLÄYHDISTYS Maksoithan kyläyhdistyksen jäsenmaksun? Jäsenmaksut tilille OP Henkilöjäsenet 15 e, yhteisöt 50 e/vuosi Lopuksi pyörähdettiin Perälän alueelle. Veikkolan portin tieyhteys on tärkeä ja kiireellinen keskustan rauhoittamiseksi. Tieyhteys Perälän kautta Vihdin puolelle on mahdollista vetää useampaa väylää pitkin. Teksti: Raija Kari Kuva: Tapani Iivari Veikyn kuntosalivuoro Hei kaikki vanhat ja uudet kyläyhdistyksemme jäsenet! Kuntosalivuoromme Veikkolan koululla on perjantaisin klo Tervetuloa! Lamminjärven rantasaunassa on nyt uudet, lämpökäsitellystä puusta tehdyt lauteet ja turvallisuutta lisäävä kaide.\n4 4 ajassa Kylänraitti 3/2012 Kaikki palvelut saman katon alta! Iloa sydämelle op.fi pohjola.fi opkk.fi TILITOIMISTO VEIKKOLASSA Vankka kokemus tilitoimistotyöstä ja eri toimialoista, myös taloyhtiöt. Pyydä tarjous! Teollisuustie 9, Veikkola, puh , fax Veikkolan sydänkerhon vieraana seurakuntakodilla oli syyskuun lopulla Uudenmaan Sydänpiirin puheenjohtaja Ari Toivonen. Kuva: Tapani Iivari. Meillä jokaisella on vain yksi sydän, joten sitä pitäisi hoitaa erityisen huolellisesti. Terveellinen ravinto ja riittävä liikunta ovat tärkeimmät keinot sydän- ja verisuonitautien ehkäisyssä, mutta tutkimuksissa on todettu, että myös iloinen mieli ja aktiivinen sosiaalinen elämä ehkäisevät sydäntautien syntymistä. Kirkkonummen Siuntion Sydänyhdistys ry edistää sydänterveyttä sekä tukemalla sydänsairaita että järjestämällä monipuolista sydänsairauksia ehkäisevää toimintaa. Veikkolan Sydänkerho kokoontuu Seurakuntakodilla pääsääntöisesti parittomien viikkojen keskiviikkoina klo 13.30, ja sinne ovat tervetulleita kaikki sydämensä kunnosta kiinnostuneet henkilöt. Kerhossa saa tietoa ajankohtaisista terveyteen liittyvistä asioista, mutta siellä myös jutellaan, lauletaan ja nauretaan sekä juodaan kahvit ja unohdetaan hetkeksi huolet iloksi sydämelle. Liikuntaa hastavilla on mahdollisuus pelata bocciaa joka keskiviikko klo Veikkolan koululla. Tervetuloa mukaan toimintaan! Sirpa Saarinen, kerhovastaava, hallituksen varapj. Vuokko Vesamäki, liikuntavastaava Brita Blombergin testamentin tahdon toteuttaminen Veikkolan uuden nuorisotilan eteisessä raikui iloinen nauru, halailtiin ja rupateltiin. Perjantaisin kokoontuvat BB- kerholaiset kertoilivat toisilleen tapahtumistaan ja kuulumisistaan. Yhteinen hyvän mielen riemu täytti tilan. Oli iloista tavata vuosikymmenten aikana tutuksi tulleita kyläläisiä. Iloisessa kohtaamisessa täyttyi yksi Brita Blombergin testamentissaan tarkoittamista tavoitteista: Varojen käyttö pitää kohdistaa mm. ulkoilutus- ja seurustelumahdollisuuksiin. Veikkolassa asunut Brita Blomberg kuoli helmikuussa 2009 ja määräsi testamentissaan omaisuutensa käytettäväksi veikkolalaisten vanhusten hyvinvointiin. Veikkolalaisiksi vanhuksiksi luetaan postinumeroalueilla ja asuvat yli 68-vuotiaat. Testamentattujen varojen määrä oli euroa. Tällä on tarkoitus tuottaa ikäihmisille kunnan palvelujen ulkopuolisia hyvinvointipalveluja, kuten esim. lumenluontiapua, ikkunanpesua, asiointimatkoja, apua sairaalasta kotiuduttua ym. Todettiin myös, ettei suunniteltua työmäärää pystytä tekemään vapaaehtoisvoimin, joten työhön etsittiin ja löytyi pätevä Marja Keränen. Hän on nyt näiden kahden vuoden ajan hoitanut kaikki mahdolliset ja mahdottomatkin yhteydenotot. Olemme saaneet tavata tuttuja, kuunnella hyviä es- itelmiä, olla mukana Mita Baarmanin tuolijumpassa ja kokeilla Kaunialassa aivan uudenlaista tuolijumppaa, KEINUTUOLIJUMPPAA. Keinutuolejahan meillä monella on, mutta tuleeko mieleemme käyttää sitä voimisteluvälineenä. Britan testamenttivarojen oletetaan riittävän vielä noin 6 8 vuodeksi, niin että moni, joka nyt kadehtii sopivaan ikään varttuneita, saattaa vielä ehtiä mukaan toimintaan. Raili Leidenius\n5 Kylänraitti 3/2012 ajassa 5 Veikkolan kirjasto on nyt paketissa Kuten kuvasta näkyy, meneillään on kattoremontti. Sekä vesikatto että kattopellit uusitaan. Ikävä kyllä ulkomaalaus ei vielä ole ajankohtainen, vaikka siihenkin olisi tarvetta. Kirjaston sisätiloissa tehtiin myös osittainen remontti viime talvena. Kirjasto sai 100 neliötä lisätilaa alakerrasta (kuva 2) nuorisotilan muutettua K-kaupan entisiin tiloihin. Alakerran kokoustila/ryhmähuone on syksystä alkaen ahkerassa käytössä. Siellä harjoittelevat sekä Pauliina Ruhasen tanssipajat lapsille että Ilona Tiaisen Nuorisoteatteri. Myös lasten Draamaseikkailukerho ja Teatterikerho kokoontuvat uusissa tiloissa, luotsaajana Heidi Finer- Mattila. Sanapajalla on pitempiä kursseja ja myös viikonloppuun sijoittuva työpaja. Myös senioreiden ATK-ryhmä kokoontuu alakerrassa. Siellä järjestetään tästä lähtien myös kirjavinkkausta ja kirjastonkäytön opetusta Veikkolan koululaisille. Tila toimii myös tulevien kirjailijavierailujen ja teatteriesitysten näyttämönä. Ensimmäinen vieras oli Roman Schatz, joka saapui puhumaan aiheesta Oikein väärin ymmärretty suomalainen kulttuurishokki. Tilaisuus liittyy kirjaston monikulttuurisuus-teemaan. Lehtilukusali (kuva 3) on siirtynyt tutulta paikaltaan lähemmäs sisäänkäyntiä entisten työhuoneiden Veikkolan kirjaston kattoremontissa uusitaan sekä vesikatto että kattopellit. Ikäihmisten Perjantaikahvila Veikkolassa Veikkolan liikekeskuksen nuorisotilat toimivat Perjantaikahvilana perjantaisin kello kaikille Veikkolan ikäihmisille, myös heille, jotka eivät kuulu Brita Blomberg -testamenttiryhmään. Palveluohjaaja Marja Keränen avustaa sovittaessa erilaisten hakemusten ja tukien anomisessa noin tunnin verran kahvilan sulkeuduttua. paikalle. Henkilökunnan työhuoneet ovat nyt alakerrassa, samoin keittiö ja sosiaalitila. Uutta on myös Lastenkammari, joka on entisen keittiön paikalla (kuva 4). Sinne on hankittu uusi sohva ja iloisenvärinen matto. Lasten leikkinurkassa on myös leluja, kuten uusi hieno keinuhevonen. Siellä voi myös lämmittää vauvanruokaa mikrossa tai vaikkapa imettää kaikessa rauhassa. Perjantai-aamuisin tilaa käytetään satutuntien pitopaikkana. Lehtilukusali on siirtynyt tutulta paikaltaan lähemmäs sisäänkäyntiä entisten työhuoneiden paikalle. Henkilökunnan työhuoneet Kahvila on alkutaipaleellaan toiminut palveluohjaajan ja muutaman eläkeläisrouvan emännöimänä. Tavoitteena onkin osin ikäihmisten itsensä emännöimä tai isännöimä kahvittelu- ja tapaamishetki. Palveluohjaaja järjestää mielenkiintoisia esityksiä useimpiin tapaamisiin. Hänelle voi tehdä ehdotuksia vierailijoista ja esityksistä tai sopia omasta esityksestä jonain perjantaina. Kahvilassa ovat pitäneet esityksiä mm. apuvälinekeskuksen esittelijät, Jonna Savolainen aiheesta Muisti ja muistin huolto, ja Isä Mitro vauhditti keskustelun ovat nyt alakerrassa, samoin keittiö ja sosiaalitila. Uutta on myös Lastenkammari, joka on entisen keittiön paikalla. Sinne on hankittu uusi sohva ja iloisenvärinen matto. Lasten aiheesta Elämä, Uskonto ja EU. Kahvila toimii pientä maksua vastaan tai lahjoitusten avulla. Kahvilaan toivotaan pulla-. leivonnais- ja kahvittelutarvikelahjoituksia. Yhteyshenkilönä on Marja Keränen, Myös vapaaehtoiset kahvinkeittäjät ovat tervetulleita. Kahvista ja pullasta veloitetaan pieni maksu, joilla hankitaan seuraavan kerran tarjottavia, jos ei ole tullut lahjoituksia. Mahdollisuus ohjattuun liikuntaan Perjantaikahvilan yhteydessä Kunnan erityisliikunnan ohjaaja Mita Baarman pitää jumppaa yhdessä tilan huoneessa tapaamispäivinä klo Alustavaa ohjelmaa syksyyn: Perjantaikahvilan aiheista tiedotetaan Kirkkonummen Sanomien Tapahtumapäivyri-osastossa. leikkinurkassa on myös leluja, kuten uusi hieno keinuhevonen. Teksti: Tuuli Helsky Kuvat: Tapio Sarastamo & Inari Koskimies Kirjaston aukioloajat: ma klo ti, to klo ke, pe, la klo Kun nuorisotila muutti nykyisiin, K-marketilta vapautuneisiin tiloihin, kirjasto sai alakertaan viime talvena tehdyssä remontissa 100 neliötä lisää. Tämä kokoustila/ ryhmähuone on syksystä alkaen ahkerassa käytössä. Lehtilukusali on siirtynyt lähemmäs sisäänkäyntiä entisten työhuoneiden paikalle. Entisen keittiön paikalla on nyt Lastenkammari. Siellä on uusi sohva, iloisenvärinen matto ja lasten leikkinurkka, jonka monipuolisia leluja edustaa muun muassa upea keinuhevonen. Tervetuloa tutustumaan perjantaikahvilaan! (Nuorisotilan ovet ovat lukittuina kerhojen aikana, joten kannattaa saapua ajoissa. Tilassa riisutaan ulkokengät jalasta.)lisätiedot: Palveluohjaaja Marja Keränen, Pirkko Kautto klo 10: Ruokamuistoja ja lisäksi kello 12 Sauvakävelyohjaus, Mita Baarman klo 10: Näkövammaisten keskusliitto ry; Mistä apua näön heiketessä? 2.11 klo 10: Esperi: Turvapuhelin ja muut palvelut ja tuotteet 9.11 klo 10: Ravitsemusterapeutti, TtM Katriina Lammi; Ikääntyneen ruokavalio\n6 6 merkillisiä päiviä Kylänraitti 3/2012 Tavataan kympillä Mikä on se kaikille kylämme asukkaille tuttu paikka, jossa pulla tuoksuu, vilkas puheensorina kuuluu ja ystävällinen palvelu pelaa varhaisesta aamusta iltahämärään? No, tietenkin, sehän on 10-kioski, Veikkolan sielu ja valopilkku. Nyt tuo kylämme olohuone on ehtinyt miehen ikään. Lokakuun 17. päivänä juhlitaan 10-kioskin 30-vuotistaivalta. Lembergit muuttivat Helsingin Pukinmäestä Veikkolaan vuonna Raija on alkujaan Etelä-Karjalan tyttöjä ja Markku paljasjalkainen stadilainen. Raija sai tuntumaa kaupan alaan työskentelemällä sukulaistensa kaupassa, Veikkolan Valinnassa. Se oli tuon ajan mittapuun mukaan suuri kauppa ja toimi talossa, jossa nykyisin on Siwan myymälä. Luukkukioskista torikahvilaan Perheen esikoinen Toni syntyi 1977 ja Laura-tyttö 1982, jolloin Lembergit myös aloittivat kioskiyrittäjinä. Ensimmäinen kioski, joka oli ns. luukkukioski, sijaitsi lähellä Veikkolan koulun nykyistä linja-autopysäkkiä. Luukkukioskin paikalle yrittäjäpariskunta sai ajanmukaisen kioskirakennuksen vuonna Ny- kyiselle paikalle rakennus siirrettiin kesäkuussa Laajennusten ja remonttien myötä myös tuotevalikoima ja kahvilatarjonta ovat huomattavasti monipuolistuneet. Kun 30 vuotta sitten myytiin pääasiassa irtokarkkia, niin tänä päivänä erilaiset grilliherkut ja päivän keitot muodostavat kahvilatuotteiden ohella suurimman osan myynnistä. Perheen lapset ovat pienestä saakka olleet mukana kioskin toiminnassa. Tonipoika, joka vuosia sitten muutti Helsinkiin eikä enää ole mukana kioskin toiminnassa, aloitti asiakaspalvelu-uran perheen yrityksessä jo 12-vuotiaana. Laura toimii tällä hetkellä perheen yrityksessä kokopäiväisesti ja ottaa vähitellen yhä enemmän vetovastuuta. Kyläläisten olohuone Kymppikiskan terassi on Suomen coolein terassi. Väkeä terassilla riittää, satoi tai paistoi. Terassi on tietenkin avoinna myös talvisin. Veikkolan väkimäärä on 30 vuodessa ainakin viisinkertaistunut. Entistä enemmän on tullut nuoria, onhan kylämme asukkaista yli kolmasosa alle 15-vuotiaita. Mutta myös ikäihmisten määrä on voimakkaassa kasvussa. Torikahvilamme terassilla kokoontuukin aamuisin pappaparkki. Nämä vanhemmat valtiomiehet pistävät joka aamu tämän valtakunnan asiat järjestykseen joskus naapurinkin. Lehdessämme julkaistiin vielä vuosi sitten palstaa otsikolla Tavataan kympillä, jossa näistä aamun keskustelijoista osa taisi vierailla. Lembergin perhe on vuosien saatossa tehnyt arvokasta nuorisotyötä. Kohteliaiden käytöstapojen vaaliminen ja luonnollinen suhtautuminen nuorten tekemisiin on ollut monelle suureksi avuksi aikuiseksi kasvamisessa. 10-kioski on myös toiminut työharjoittelupaikkana ja työnantajana useille kymmenille kylämme nuorille. Kioski on ollut vuosien kuluessa monen kylämme vapaaehtoisjärjestön yhteistyökumppanina. Näistä vapaaehtoisjärjestöistä mainittakoon Veikkolan Kyläyhdistys, VeVe, Wilds, VPK, skeittirampin talkoolaiset, frisbeegolf, Kartanoteatteri ja jalkkarit. Onnea ja menestystä Teille, koko 10-kioskin väki! PS. 10-kioski kutsuu kyläläisiä synttärikahveille ke Jos kakkua jää, juhlitaan pari päivää vielä virallisen synttäripäivän jälkeenkin. Mahdollisia muistamisia varten on keräyslipas, ja tuotolla tuetaan Kartanoteatterin nuorten toimintaa. Teksti: Paavo Sortti Lembergien ensimmäinen kioski, ns. luukkukioski, sijaitsi lähellä Veikkolan koulun nykyistä linja-autopysäkkiä. Kuva: Lembergien arkisto. Vuoden 1999 kesäkuu. Turuntien eteläpuolelle kuljetettu kioski on pian nykyisellä paikallaan oikealla näkyvän punaisen taksiaseman tuntumassa. Taustalta puuttuu tietysti liikerakennus, jonka avajaisia vietettiin vasta kesäkuun 6. päivänä Kuva: Lembergien arkisto. Kalljärven Maansiirto Oy Pauli Konttinen, Veikkola p Rakennusten pohjatyöt Louhinnat Salaojitukset Viemäröinnit Pienpuhdistamot Purkutyöt 20 vuoden kokemuksella SOITA JA KYSY LISÄÄ! Kymppikiskan hyväntuulinen isäntäpari Markku ja Raija Lemberg. Kuva: Tapani Iivari.\n7 Kylänraitti 3/2012 merkillisiä päiviä 7 Lähes 25 vuotta toimintaa Veikkolan Punaisella Tuvalla Punaisen Tuvan esikoululaiset askartelivat Haapaneitty, mettäntyttö -kirjan pohjalta herkullisen hääkakun. Kauniita Haapaneittyjä, kissoja ja metsän väkeä. Kesällä 1987 hyvän veikkolalaisen yhteishengen ansiosta joukko aktiivisia äitejä ideoi leikkipuistotoimintaa alle kouluikäisille lapsille Veikkolaan. He perustivat Veikkolan leikkipuiston kannatusyhdistyksen Garantiföreningen för Veikkola lekpark. Idea sai paljon lämpöistä kannustusta ja apua kaikkialta, mistä sitä pyydettiin: yksityisiltä ihmisiltä, paikallisilta yrityksiltä, Kirkkonummen kunnaltakin sekä usealta kunnanvaltuutetulta, jotka lahjoittivat parhaaksi katsomaansa toimintaan tarkoitetun joulurahansa leikkipuiston toimintaan. Maaliskuun 1. päivänä 1988 leikkipuisto avasi ovet n. 300 neliön aidatulla alueella. Erittäin suosittu puistotoiminta jatkui noin kolme vuotta rakennettiin talkoilla n. 55 neliön kokoinen Punainen Tupa, jossa oli yhdistetty keittiö-toimintahuone, wc ja lepohuone. Saatuaan sisätilat yhdistys pääsi syksyllä 1991 aloittamaan Tuvalla 1 2- luokkalaisille tarkoitetun iltapäiväkerhon, jossa oli alle 10 lasta, mukana jokunen esikoululainenkin. Syksyllä 1995 Tuvalla aloitti 10 lapsen esikouluryhmä. Ryhmäkoko esikoulussa vaihteli eri vuosina 7 12 lapsen välillä. Lapsimäärät eri ryhmissä vaikuttivat suuresti toiminnan talo- uteen. Toiminta on ollut välillä vaakalaudalla, mutta vaikeista vuosista on selvitty mm. säästötoimenpitein, henkilökunnan lomautuksin ja aktiivisen hallituksen rahankeräyskampanjoin. Talouden vaakalauta 2000-luku toi muutoksia Tuvalle. Kunnalla oli nyt velvollisuus järjestää esikoulua, jolloin se osti palveluja Veikkolan leikkipuiston kannatusyhdistykseltä tukien sen toimintaa. Neljän tunnin esikoulupäivä oli näin vanhemmille maksuton. Lapsimäärä kasvoi eskarissa ollen myöhempinä vuosina välillä jopa 16. Iltapäiväkerholaisten määrä kasvoi 21:een. Lasten lisääntyessä oli tarpeen laajentaa pihaa siirtämällä aitaa talkoovoimin ja saada lisätilaa Tupaan. Uusi eteinen valmistui kesällä 2003, ja pihaan saatiin lisää avaruutta sekä valoa kaatamalla puita. Kesällä 2010 rakennettiin kunnan 3000 e rahoituksen avulla toinen wc. Pienistä lapsimääristä ja kulujen kasvusta johtuen kesällä 2012 Tuvan toiminnan jatkuvuus oli vaakalaudalla. Kunnasta emme saaneet lainaa/lisärahoitusta, ja kunnan päättäjät olivat valmiita siirtämään jo meille sijoitetut lapset muualle. Yksityislainarahan, henkilökunnan lomautusten ja joustavuuden sekä palkkojen alennuksen ansiosta pystyimme jatkamaan kohta 25 vuotta jatkunutta toimintaamme. Valoisampaa aikaa kohti Esikoulussa klo 8 12 touhuaa pieni ja rauhallinen yhdeksän lapsen ryhmä. Tilaa olisi siis ainakin neljälle lapselle. Osa eskarilaisista viettää koko päivän Punaisella Tuvalla. Seuraa kokopäiväiset esikoululaiset saavat puolen päivän aikaan saapuvista 1 2-luokan koululaisista. Iltapäiväkerholaisia on vaihtelevasti, koska osa lapsista on paikalla vain muutamana päivänä viikossa. Nyt tulevaisuus näyttää jo valoisammalta: Puistotoiminta 2 6-vuotiaille käynnistyi kahtena päivänä viikossa keskiviikkoisin ja perjantaisin klo 9 12 MLL.n tuen voimin. Nyt toiminnan alussa näyttäisi, että lapsia on riittävästi, ja jos lapsiluku kasvaa, lisäämme tarvittaessa henkilökuntaa puiston puolelle. Kerran kuukaudessa pidetään teemapäiviä: mm. syyskuussa oli palomies autoineen. Suunnitelmissa on myös ponitalutusta, poliisiauton esittely, taiteilijavierailuja ym. Elämyksellinen Haapaneitty, mettäntyttö Esikoululaiset ovat saaneet tutustua paikalliseen Haapaneitty, mettäntyttö - musiikkisatukirjaan ja sen tekijöihin. Saimme sadun kuuntelua varten rakennetut linnunpönttö-kaiuttimet lainaan Veikkola Dadalta. Esikouluopettajat Melisa Sorsa ja Heli Niemi tekivät Arja Puikkosen ehdotusten pohjalta suunnitelman, jossa tarinaa esitettiin noin 10 minuutin pätkinä ja siihen liitettiin erilaisia sana- ja kuvataiteellisia tehtäviä. Tarinasta löydettiin useita kasvatuksellisesti tärkeitä asioita, joita pohdittiin yhdessä esikoululaisten kanssa: miten toimia jos eksyy, millaiset asiat ovat pelottavia, ja surua käsiteltiin myös. Viikko huipentui perjantain kirjailijavierailuun, kun Arja saapui kertomaan esikoululaisille taustatietoa kirjasta. Siitä miten se on saanut alkunsa, yhteistyöstä säveltäjä Kirmo Lintisen kanssa ja kuinka kuvittaja Kustaa Saksi saatiin mukaan. Lisäksi Arjan johdolla esikoululaiset pääsivät tekemään Metsän piiloväkeä kirjan hengen mukaiseen maisemaan. Itse eskarilaiset olivat pukeutuneet Haapaneitty-teeman mukaisiin asuihin, ja lopuksi nautittiin lasten kanssa leivottua hääkakkua. Onnistunutta yhteistyötä Punaisen tuvan yhdeksän esikoululaista osoittautuivat todella taitaviksi kuuntelijoiksi, keskustelijoiksi sekä sana- ja kuvataiteilijoiksi. Jotta mahdollisimman suuri yleisö pääsi nauttimaan heidän tekemästään taiteesta, tuotokset koottiin näyttelyksi Veikkolan kirjastolle. Onnistuneen kokeilun jälkeen yhteistyö Veikkola Dadan ja Kirkkonummen kirjaston ystävien kanssa tulee jatkumaan. Syyskaudella joka kuun viimeisenä perjantaina klo Punaisella tuvalla on asiakkaille perjantaikahvila, jossa voi nauttia lasten tekemiä leipomuksia. Maksut omantunnon mukaan, tuotto menee Tuvan toiminnan hyväksi. Kiitämme Pohjois-Kirkkonummen MLL:n jaostoa, Veikkola Dadaa ja Kirkkonummen kirjaston ystäviä, Länsi-Uudenmaan pelastuslaitosta, niitä yksityisiä henkilöitä ja asiakasperheitämme, jotka ovat jo tukeneet toimintaamme. Punaiseen Tupaan voi käydä tutustumassa myös nettisivuilla: netti.fi sekä facebookissa: veikkolanpunainentupa. Teksti ja kuvat: Maarit Orko ja Heli Niemi\n8 8 merkillisiä päiviä Kylänraitti 3/2012 Piha kuntoon Betonilaatat Muurikivet Reuna- ja pihakivet Kukkaruukut Vesikourut Loiskekupit Kaivonrenkaat Valurautakansistot Kuljetuspalvelu Sementtivalimo T. Haapanen OY Teollisuustie 13, Veikkola puh (09) , (09) Gsm Fax (09) Minähän olen onnellinen mies Näin toteaa lokakuun 25. päivänä 1942 syntynyt Juha Puikkonen, monessa mukana seilannut matkamies. Takana on iloinen elämä työtä, perhettä, ystäviä ja mukavia harrastuksia. Kunto pelaa, ja klapikirves pilkkoo lämmikkeet. Hymy on kuin näyttelijällä: puolet se kertoo, ja loppu jää kuulijan armoille. Liekö sitä savolaista huumoria. Juha syntyi varatuomariisän ja farmaseuttiäidin kuopuksena. Kaksi vanhempaa sisarta pitivät huolen kuopuksen kasvusta, kun isä oli menehtynyt sydänkohtaukseen Juhan ollessa puolivuotias. Äiti koulutti kolme lastaan ja muutti myöhemmin Helsinkiin, jossa Juha kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1964 Munkkivuoren Yhteiskoulusta. Koulun jälkeen oli vuorossa armeija, joka jatkui Kyproksella YK:n joukoissa luutnantin natsat kauluksessa. Kun vuoden huuhailu hulluna vuotena 1968 Ranskanmaalla oli opettanut, ettei lehdenmyynti kadulla tai yöporttierin ankeat työvuorot ole tulevaisuuden toiveammatti, oli edessä paluu Suomeen. Varsinkin kun Ranskan yleislakko ja mellakat vaikeuttivat arkipäivän elämää. Upseeriainesta Edessä oli opiskelu hotelli- ja ravintolakoulu Perhon esimieslinjalla, sieltä ensimmäinen työpaikka Hotelli Aulangolla sillä ehdolla, että pitkä tukka ja parta lähtevät. Ja lopuksi viikset. Partaradikaalista tuli siisti yleisön palvelija. Samaan aikaan avattiin uusi Haaga-Helian Ravintolaopisto. Juha haki paikkaa uudesta opistosta hotellisektorin opettajaksi. Koska paikka oli jo täytetty, koulun rehtori, eläkkeellä oleva upseeri Aake Pesonen, tuli käymään Aulangolle ja ilmoitti, että Juhasta tulee opistoon uusi opettaja ravintolapuolelle. Kun Juha mutisi, että on kokemusta ja koulutusta hotellipuolelle, niin Pesonen totesi: Kaikissa hotelleissa on ravintola ja upseerit pärjää aina. Asia oli sillä kuitattu. Hotelliopin (ravintolan työnopettajan) työn ohessa Juha kävi Haagan kaksivuotisen esimieskurssin, opiskeli stipendin turvin Cornellin Yliopistossa USA:ssa, kunnes sai vastuulleen Stockmannin tavaratalon ravintolatoiminnan. Sieltä jälleen koulunpenkille E-liikkeen liikkeenjohdon linjakoulutukseen, josta ura jatkui Hämeenlinnan, Vaasan ja Forssan kautta takaisin pääkaupunkiseudulle. Hotellin johtamisen arkipäivää on esimieshommien ohella markkinointi. Kun matkatoimisto Lomamatkoista tarjottiin markkinointijohtajan paikkaa, Juha kiitti ja kumarsi. Edessä oli paluu etelään. Pesti kesti seitsemän lihavaa vuotta. Mutta elämä on täynnä sattumia. Opiskellessaan Lomamatkojen edustajana Lifimissä hänen tutorikseen sattui Martti Hagman, joka oli Lomaliiton toimitusjohtaja. Lopun varmaan arvaattekin: matkatoimistohommat jäivät, ja Juha aloitti hotelli Korpilammen ja vesihuvipuisto Serenan toimitusjohtajana. Saneeraukseen oli varattu noin 500 miljoonaa silloista markkaa, jolla oli tarkoitus rakentaa lisää mökkejä ja Jojukki ja Eeli. 150 uutta hotellihuonetta. Mutta mutta, joskus rahat tuppaavat loppumaan. Varsinkin kun eletään vuotta 1991, jolloin lama iski Suomeen. Serena teki konkurssin, mutta Korpilammen vetäjänä Juha Puikkonen jatkoi sopimuksen mukaan eläkkeelle siirtymiseensä asti. Jatsarista klassiseen Veikkolassa Juha on asunut 1980-luvun alusta alkaen. Talo, iso tontti Petäjärven rannalla, lampaat ja kulttuuriharrastukset pitävät mielen vireänä. Kaikki kolme lasta, Emma, Aino ja Jussi, ovat maailmalla, mutta kolme lastenlasta ovat tuoneet ukille iloa ja ihmettelyä. Valokuvausharrastus jatkuu edelleen, vaikka esim. matkatoimistojen lehdistömatkojen kuvaukset Juha on siirtänyt pojalleen Jussille. Veikkolan kulttuurielämään Juha on osallistunut aktiivisesti: hän oli vaimonsa Arjan kanssa perustajajäsenenä Dadassa, jonka ohjelmisto ja suosio kasvavat vuosi vuodelta. Ensi vuonna ovat jälleen klassisen musiikin festivaalit ja kesäsoitto Heparin Piiparilassa. Pääkonsertissa esitetään Tshaikovskin Muistoja Firenzestä, joka on aikomus myös kuvittaa visuaalisesti. Näin jazzdiggari on löytänyt uuden kodin klassisen musiikin parista. Kun kysyn lopuksi, mitä heidän määkiville kavereilleen kuuluu, niin Juhan silmiin tulee kulinaristinen kiilto: Kylmälän Kala- ja lihakombinaatilla on yhteisomistuksena sopivasti lampaita Kombinaatin iloisiin illanistujaisiin. Kylänraitti onnittelee Jojoa eli Juhaa pyöreistä vuosista! Teksti: Matti Saartamo Kuva: Markus Heino Avoinna: ma-pe 6 20, 6-21 la la 8-21, 8 21, su su KOHTAUSPAIKKANA KYMPPI SUOMEN COOLEIN TERASSI Avoinna 365 päivää vuodessa Veikkauksen pelit ja arvat Elintarvikkeita monipuolisesti Keittoa arkisin lounasaikaan Ruoka-annoksia, hampurilaisia ja pikkulämpimiä Hyvää kahvia ja tuoretta pullaa edullisesti Jäätelöä, makeisia, kylmiä juomia lapsille ja aikuisille Veikkolan Kioski Ky, Koskentori, Veikkola p ARKKITEHTISUUNNITTELUA kotikylällä Omakotitalot Laajennukset Remontit Poikkeusluvat Arkkitehtitoimisto Jussi Aulanko Metsäkalliontie 5, Veikkola\n9 Kylänraitti 3/2012 AJASSA 9 Suojatiellä on erittäin vaativa nimi Suojatie ei itsessään suojaa ketään miltään. Vain ehdottomasti oikea suhtautuminen suojatien käyttöön ja huolehtiminen suojatien käyttäjien turvallisuudesta takaavat, että suojatie on nimensä arvoinen liikenneväylän osa. Tässä tarkastelen Veikkolan liikenneympyröihin eli kiertoliittymiin liittyviä sekä ympyröitten välillä sijaitsevia suojateitä ja niiden lähialuetta. Erittäin tärkeätä on huomata, että kaikkia suojateitä eivät koske samat liikennesäännöt. Perussäännöt ovat nämä: Suojatietä lähestyvän ajoneuvon kuljettajan on ajettava sellaisella nopeudella, että hän voi tarvittaessa pysäyttää ennen suojatietä Kuljettajan on annettava esteetön kulku jalankulkijalle, joka on suojatiellä tai astumassa sille. (Tieliikennelaki 32 ) Suojatielle tai muuten ajoradalle astuvan jalankulkijan on noudatettava sitä varovaisuutta, jota lähestyvän ajoneuvon etäisyys ja nopeus edellyttävät. Hänen on ylitettävä ajorata tarpeettomasti viivyttelemättä. (Tieliikennelaki 44 ) Kahdenlaisia suojateitä Veikkolan kiertoliittymien alueella on kahdenlaisia suojateitä. Kiertoliittymien välissä olevia kahta suojatietä, jotka johtavat Veikkolan koulun alueelle, saavat käyttää vain jalankulkijat; pyöräilijöitten pitää nousta pyörän päältä pois ja taluttaa pyöränsä tien yli. Joko jalkaisin tai autolla kulkiessani olen aivan liian usein nähnyt näillä kahdella suojatiellä pyöräileviä koululaisia. Toivottavasti kodeissa ja kouluissa painokkaasti kerrotaan tästä pyöräilyn rajoituksesta. Molempien kiertoliittymien laidoilla sijaitseville seitsemälle suojatielle on merkitty kevyen liikenteen väylän jatke: Suojatien valkoisten viivojen keskellä on katkos, jota pitkin pyöräilijät saavat ajaa. Ajoneuvojen kuljettajien on kiertoliittymään tullessaan ja siitä poistuessaan ehdottomasti väistettävä suojatietä käyttäviä jalankulkijoita ja pyöräilijöitä. Välialueen pensaitten vaaralliset katveet Katveen aiheuttava näköeste on liikenneväylien tuntumassa hyvin haitallinen ja usein vaarallinen. Meidän ympyröittemme välisen tien keskialueella on ehdottomasti liikaa pensaikkoa. Jossain vaiheessa sitä vähennettiin, mutta vieläkin sitä olisi syytä karsia. Suojateiden turvallisuuden takia on aivan oleellista, että suojateitä lähestyvät jalankulkijat ja pyöräilijät sekä ajoneuvojen kuljettajat näkevät toisensa riittävän kaukaa ja siten riittävän aikaisin. Olen valitettavasti monta kertaa havainnut, että nuoret fillaristit eivät edes vilkaise suojatietä lähestyvän ajoneuvon suuntaan. Ympyröissä pitää huolehtia siitä, ettei niissä oleva kasvusto peitä liikaa näkyvyyttä ympyrän vastakkaiselle puolelle. Onnistunut suojatiepäivystys tappioina kadonneet kyltit ja ukkeli Koulut alkoivat Veikkolassa maanantaina elokuun 13. päivänä. Sen päivän aamuna paikallisen MLL:n vapaaehtoiset järjestäytyivät jo perinteiseen tapaan turvaamaan Veikkolan kouluun menevien oppilaitten suojateiden käyttöä. Molemmissa kiertoliittymissä oli heijastinliiviin puettu ukkeli sekä kaksi julistetta, joissa luki Koulut alkaa lapsia tiellä ja Koulu alkaa kevennä kaasujalkaa. Havaitsimme jälleen iloksemme, että autoilijat käyttäytyivät hyvin: Suojatielle astumassa oleville ja jo suojatiellä kulkeville lapsille annettiin hyvin aikaa ja tilaa. Tähän vaikuttivat tietysti meidän suojateiden tuntumassa seisoneitten päivystäjien heijastinliivit. Olen kuitenkin todennut, että suojateitä käyttäviä kunnioitetaan melko hyvin myös nyt syksyn tultua. Suojatiepäivystyksen vetäjän, Sari Peltosen, terveiset elokuun lopulla olivat kuitenkin masentavat: Kahden päivän päivystyksen jälkeen kuudesta kyltistä jäi jäljelle yksi ja kahdesta ukkelista toinen. Olisi todella hienoa, jos tämä harmistunut ja ihmettelevä viesti tavoittaisi tämän ilkityön, lain mukaan varkauden, tekijän tai tekijät. Nämä tavarat voisi vaivihkaa palauttaa vaikkapa jonnekin Kymppikioskin tuntumaan. Teksti ja kuvat: Tapani Iivari Tällä Veikkolan koulun piha-alueen ja R-kioskin kohdalla olevalla suojatiellä ei saa pyöräillä. Tällainen suojatie on kevyen liikenteen väylän jatke: Suojatien keskellä olevan viivojen katkoksen kohdalla saa ajaa polkupyörällä. Tässä pihlaja muodostaa katveen. Sekä suojatietä lähestyvä jalankulkija että pakettiauton kuljettaja näkevät toisensa niin myöhään, että turvallisuus vaarantuu. Kisapolun ympyrässä liivillä varustettu ukkeli ja kyltti Koulut alkaa lapsia tiellä. Suojatiepäivystyksen aikana autoilijat antoivat kohteliaasti aikaa ja tilaa jalankulkijoille.\n10 10 Ajassa Kylänraitti 3/2012 MLL liikuttaa ja kokoaa Mannerheimin Lastensuojeluliiton Pohjois-Kirkkonummen yhdistys on yksi MLL:n 566:sta paikallisyhdistyksestä. Mannerheimin Lastensuojeluliiton kantavana ajatuksena on edistää lasten ja lapsiperheiden hyvinvointia sekä lisätä lapsuuden arvostusta ja näkyvyyttä yhteiskunnassa. Nämä arvot allekirjoittaa tietenkin myös pääsääntöisesti Veikkolassa toimiva Pohjois-Kirkkonummen yhdistys. MLL:n Pohjois-Kirkkonummen yhdistyksen toimintaa organisoi vapaaehtoisista koostuva 7- henkinen hallitus. Hallituksen puheenjohtajana toimii Jenni Kipinoinen. Hallituksen lisäksi paikallisyhdistyksen toiminnassa on mukana joukko aktiiveja muun muassa kahvila- ja kirpputoritoiminnassa. Vapaaehtoiset lapsiperheiden asialla Paikallisella vapaaehtoistoiminnalla pyritään vastaamaan alueen lapsiperheiden tarpeisiin ja vaikuttamaan lapsiperheiden asemaan Veikkolassa ja Kirkkonummella. Pohjois- Kirkkonummen yhdistys on esimerkiksi hakenut yhdessä MLL:n Uudenmaanpiirin ja Kirkkonummen paikallisyhdistyksen kanssa Kirkkonummen kunnalta avustusta MLL:n lastenhoitoavun käynnistämiseksi Kirkkonummella. MLL:n lastenhoitoavun käynnistyminen toisi paljon kaivattua tilapäistä hoitoapua lapsiperheille. Erityisen kaivattua tällainen hoitoapu on niille perheille, joissa sukulaiset asuvat kaukana tai arkea pyörittää vain yksi vanhempi. Kirkkonummelaiset ja veikkolalaiset nuoret saisivat arvokasta työkokemusta Jumppamixissä Zumbaa Jutta Nyholmin ohjaamana. toimimalla MLL:n koulutettuina lastenhoitajina. MLL:n kahvilat avoin kohtaamispaikka kaikille lapsiperheille Vaikuttamisen lisäksi yhdistys järjestää Veikkolassa näkyvää toimintaa, kuten lastenteattereita, kaksi kertaa vuodessa lastenvaatekirpputorin ja perhekahviloita. Veikkolassa kokoontuu viikoittain kolme eri MLL:n kahvilaa: vauva-, taapero- ja perhekahvila. Kahvilat on koettu tärkeiksi kokoontumispaikoiksi, joissa vanhemmat tapaavat toisiaan ja lapset saavat ikäistään leikkiseuraa. Kahviloiden toiminta muotoutuu kävijöiden toiveiden mukaiseksi. Syk- Liikunnalla hyvää oloa syllä on tulossa ainakin valokuvaus ja lastenvaateesittely. Kahviloihin voi tulla mukaan milloin vain ilman ennakkoilmoittautumisia. Kaikki ovat tervetulleita. Vauvakahvilan yhteyteen käynnistyy erillinen vanhemmille ja vauvoille suunnattu Tanssitan vauvaa -liikuntaryhmä Taaperoillekin on suunnitteilla omaa liikuntaa. Syyskuun alussa käynnistyi kaikille aikuisille suunnattu MLL:n lauantain Jumppamix. Jumppamixin erittäin ammattitaitoiset ohjaajat Anne Riihonen ja Jutta Nyholm lupaavat jumppaajille kunnon hien pintaan Teatteri Hevosenkengän Kani Untuvakerä- esitystä oli seuraamassa Veikkolan koululla syyskuun 9. päivänä reilu sata lasta ja aikuista vaihtuvilla teemoilla, ja toiveitakin otetaan vastaan. MLL:n jäsenenä saat luonnollisesti kausimaksun halvemmalla, mutta myös eijäsenet ovat tervetulleita. Kasvava jäsenmäärä mahdollistaa aktiivisen toiminnan Pohjois-Kirkkonummen yhdistyksellä on tällä hetkellä reilu 400 jäsentä, joista aikuisjäseniä on noin 200. MLL:n toiminta on avointa, mutta Pohjois- Kirkkonummen yhdistys haluaa kiittää kasvavaa jäsenistöään tarjoamalla jäsenilleen ilmaisen kuntosalivuoron Veikkolan koululle, järjestämällä maksutonta perhesählyä Vuorenmäen koululla sekä tarjoamalla jäsenilleen yhdistyksen järjestämät tapahtumat edulliseen jäsenhintaan. Syyskuussa jäsenet esimerkiksi pääsivät katsomaan Teatteri Hevosenkengän Kani Untuvakerä -esitystä Veikkolan koululle vain muutamalla eurolla. Joulukuussa järjestetään veikkolalaisille lapsiperheille joululahjaksi elämyksellinen tonttupolku. Tervetuloa mukaan toimintaan ja jäseneksi kasvavaan aktiiviseen paikallisyhdistykseen! Teksti: Mari Agge Kuvat: Sari Peltonen ja Mari Agge Raili Leidenius Svenska skolor och barnvårdsplatser bör bevaras 232 Vanhuusväestön tarpeet ajanmukaistettava Kulttuuri ja luovuus kunniaan Talouteen järkeä ei paniikkijarrutusta! Ei syyllistetä Pitää antaa aikaa ja saada aikaa Tehdään yhdessä! VEIKKOLAN KYLÄYHDISTYS Maksoithan kyläyhdistyksen jäsenmaksun? Jäsenmaksut tilille OP Henkilöjäsenet 15 e, yhteisöt 50 e/vuosi Tiesitkö, että MLL:n kahvilat kokoontuvat Veikkolan nuorisotiloissa Koskentie 3:ssa vauvakahvila (0 1-v.) ti klo taaperokahvila (1 2-v.) ke klo perhekahvila (0 6-v.) to klo aikuisten Jumppamix la klo Vuorenmäen koululla perhesähly ma klo Vuorenmäen koululla kuntosalivuoro ke klo Veikkolan koulun kuntosalilla Yhdistyksen sääntömääräinen jäsenkokous pidetään klo 18 Veikkolan Kylätalolla Kokoukseen ovat tervetulleita kaikki yhdistyksen toiminnasta ja kehittämisestä kiinnostuneet jäsenet! Tonttupolku Yhdistys käynnistelee Kylävaari- ja -mummi -toimintaa. Kiinnostuneet voivat olla yhteydessä Sari Peltoseen, 050 ostaa & myy & palvelee Lisätiedot yhdistyksen toiminnasta nettisivuilta OSTAA: vanhaa, mutta hyvää käyttötavaraa: huonekaluja, yms. Huom.haemme myös tavaraa pois nurkista! MYY: mm. upeita BILLNÄS-kalusteita ja uniikkeja kodin kalusteita, sisustustarvikkeita, kodinkoneita, astioita, kirjoja. HOITAA: etsimme kokonaisuuksistasi puuttuvia esineitä ja ilmoitamme löydöistä. Avoinna lauantaisin tai sopimuksen mukaan. PALVELEE: talonmiespalveluita ja pikku remontit, huollot, korjaukset - ongelmajätteen kuljetukset... keksi itse lisää!! VUOKRAA: säilytys- ja varastotilaa edulliseen neliö- & kuutiohintaan! Myös muuttolaatikoita. Tavara lahjoituksia - eko kierrätystä. Terveisin ja tervetulotoivotuksin Keijo Ruhanen Puusepäntie 6, Lapinkylä / Nikkarin putki- ja peltityö - Kunnallisteknilliset kaivuutyöt Rakennuspeltityöt - Saumaton kouru - Palotikkaat - Piipunpellit - Valmispiiput - Putkityöt - IV-työt - Hitsaustyöt - Jätevesijärjestelmät\n11 Kylänraitti 3/2012 KULTTUURI 11 Kansan mies Haapajärven kirkon pihalla on kesken hautajaisten meneillään tappelu. Ympärillä saattoväki seuraa tappelua. Vainajan arkku on yksin kirkossa. Tällainen oli tilanne, kun tulin seuraamaan Kansan mies -draamasarjan kuvauksia. Yleisradiolle tehtävän sarjan ohjaa Veikko Aaltonen. Sarjaa kuvattiin yksi päivä Evitskogissa sekä yksi päivä Haapajärven kirkossa ja kirkon pihalla. Lisäksi sarjaa kuvataan eri puolilla pääkaupunkiseutua ja pääkaupunkiseudun tuntumassa. Sarjassa on mukana joukko Suomen eturivin näyttelijöitä, kuten Niina Nurminen, Kristo Salminen, Eeva-Maija Haukinen, Uula Laakso, Lauri Tilkanen, Malla Malmivaara, Carl-Kristian Rundman, Kari Heiskanen, Pirkko Hämäläinen, Eero Saarinen ja Helena Ryti. Sarjan tuotantopäällikkö Essi Tuukkanen kertoo, että sarjan lavastaja Pete Neuvonen löysi Uuttamaata kierrellessään Haapajärven kirkon kuvauspaikaksi. Haapajärven kirkolla oli mukana 65 avustajaa, kaikki pääosin täältä lähiseudulta. Essi Tuukkanen sanoo olevansa kovin kiitollinen, kun he löysivät Haapajärven kauniin kirkon ja täältä löytyi innokkaita avustajia. Hautajaisvieraiksi tarvittiin suuri joukko eri-ikäisiä avustajia. He olivat pääosin täältä lähiympäristöstä. Päivä tarjosi heille mielenkiintoisen tilaisuuden seurata ammattimaista elokuvantekoa. Sarja kertoo työlleen omistautuneesta europarlamenttiedustaja Aki Honkalasta. Yksi vaali-ilta muuttaa Honkalan elämän. Hän on omistanut elämänsä politiikalle. Honkala putoaa tyhjän päälle, kun ei tulekaan enää valituksi. Kesken hautajaisten pihalla syntyi tappelu. Ketkä siinä tappelevat, ja mistä on kysymys? Sitä ei voi vielä juonta paljastamatta kertoa. Mutta mistä tappelussa on kysymys? Sitä Essi Tuukkanen ei halua paljastaa, paljastamatta samalla liikaa sarjan juonesta. Meidän on odotettava ensi vuoteen, kun 12-osainen sarja ilmestyy ruutuun. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Antti Pesonen ja Kirsti Manninen; sen tuottaa Jarowski-yhtiö. Teksti ja kuvat: Vesa Laaksonen Haapajärven kirkko kuvauskaluston ympäröimänä. Ullalta ja Peteltä uusi kokoelma tunnelmallisia lauluja Veikkolalainen aviopari Ulla Ingman-Ronkainen ja Petri Ronkainen tekee vuodessa viitisenkymmentä laulukeikkaa normaalien ammattitöitten ohella. Ulla on psykoterapeutti ja Pete myyntipäällikkö. Toisena adventtisunnuntaina, joulukuun 9. päivänä, he pitävät pienen yhtyeen kanssa konsertin Haapajärven kirkossa. Tuohon tapahtumaan mennessä Ullan ja Peten uusi levy, toinen CD, on valmis. Keväällä 2011 Peteltä ja Ullalta ilmestyi juutalaisia lauluja sisältävä CD Kuljen kanssasi. Syyskuun loppupuolella he olivat Israelissa tekemässä musiikkivideota, toista DVD:tään, ja TVohjelmaa. Heprean kielen taitoinen Ulla on toiminut Kuolleelle merelle tehdyillä ihonhoitomatkoilla ryhmänvetäjänä, hoitajana ja tulkkina. Ulla ja Pete tarjoavat rakastettujen laulujen terapeuttista voimaa. Peten ja Ullan uudella CD:llä on monta suomalaisten rakastamaa laulua, mm. Taisto Wesslinin säveltämä Eino Leinon Nocturne, Kari Rydmanin Niin kaunis on maa ja Konsta Jylhän Vaiennut viulu. Levyllä on myös kaksi juutalaista hepreankielistä rukousta ja vaikuttava Hyvyyden voima -virsi. Sen tekijä, saksalainen pappi Dietrich Bonhoeffer, kuoli huhtikuussa 1945 Flossenbürgin keskitysleirillä. Virren suomentaja on viime elokuussa edesmennyt Anna-Maija Raittila. Peten ja Ullan laulujen sovittajana ja levyn tuottajana on edellisen CD:n tapaan Olli Ovaskainen, dboxi. Yhtenä soittajista on monen puhaltimen taitaja Juhani Junnu Aaltonen, joka on mukana myös Haapajärven kirkon konsertissa. Teksti ja kuva: Tapani Iivari\n12 12 KULTTUURI Kylänraitti 3/2012 Eija Kantola Yön Kuningatar Kuulas syksyinen iltapäivä Cafe Pikkirillin terassilla: levoton ampiainen ja pikkulinnut ovat kovin seurankipeitä. Johtuneeko siitä, että pöydässä on tarjolla kahvilan herkullinen korvapuusti. Tarjolla on toki muutakin herkkua. Laulaja Eija Kantolan tumma, hyvin hoidettu olemus kielii tulevasta: edessä on rankka 20-vuotiskonserttikiertue Yön kuningatar, joten kuntosali ja Veikkolan uusi nurmikenttä ovat olleet ahkerassa käytössä. Pientä stressiä alkaa pukata. Sopivasti perhosia jo vatsassa. Nyt helpottaa, kun lipunmyynti on lähtenyt hyvin liikkeelle. Kiertueen ohjelmisto on läpileikkaus Eijan laajasta tuotannosta kaikkine hitteineen. Esityksissä vierailevat Eijan ystävät ja kollegat eri tuotannoista: Anneli Saaristo, Johanna Pakonen, Tapio Liinoja, Mikko Kivinen, Saija Varjus, Jari Sillanpää ja Marita Taavitsainen, Tomi Soidinmäki ja Jani Jalkanen. Päätöskonsertissa Espoossa, Tapiolasalissa lokakuun 22 päivänä, ovat mukana Anneli Saaristo ja Jani Jalkanen. Veikkola mukava pikku kylä Eija on viihtynyt mainiosti Veikkolassa. Perheeseen kuuluu aviomiehen lisäksi 13-vuotias Nea- tytär. Asuin Siuntiossa, ja Nea oli päiväkodissa täällä Veikkolassa. Koulua mietittäessä Veikkola oli luonnollinen valinta, koska kaikki päiväkotikaverit olivat tuttuja. Monet tytöistä olivat pelanneet aiemmin. Olen saanut paljon uusia ystäviä. Vietämme paljon aikaa yhdessä harjoitusten ja pelien ulkopuolella yhteisten illanviettojen ja matkustelemisen merkeissä. Lisäksi Eija käy säännöllisesti kuntosalilla ja opiskelee espanjaa, kun aikataulut vain antavat siihen mahdollisuuden. Ehkä rakennusprojektin ja juhlavuoden päätyttyä motivaatio opiskeluun kasvaa. Ken tietää. Veikkola on Eijalle mieluisa asuinalueena: Sopivan pieni paikka, joka on lähellä Helsinkiä. Turvallinen alue, jossa on hyvä yhteishenki. Ihana luonto. Ihmiset eivät ajaudu tänne vaan muuttavat tänne tosissaan. Näihin ajatuksiin on helppo yhtyä. Kysyessäni Eijalta, onko jotain, mitä täältä puuttuu, hän naurahtaa: Eija on asunut Veikkolassa vuodesta Ensin omakotitalossa, sitten rivarissa ja nyt vasta valmistuneessa omakotitalossa Lamminjärven maisemassa. Urakka on kestänyt pari vuotta, ja muutto uuteen kotiin tapahtui juuri ennen alkavaa 20-vuotisjuhlakiertuetta. Paperitehtaan tyttö Eija Kantola on laulaja, joka on syntynyt laululusikka suussa. Ensimmäiset keikat nelivuotiaana musiikkia harrastavan isän kanssa totuttivat hänet esiintymään julkisesti. Vaikka en erityisemmin tykännyt keikkailla lapsena, niin kuitenkin halusin tulla laulajaksi. Se vaan tuntui hyvältä. Eija syntyi Porissa, muutti viisivuotiaana Euraan, jossa teknikko isä ja äiti työskentelivät paperitehtaalla. Ainoana lapsena hän oli vanhempiensa silmäterä, josta pidettiin huolta ainoan lapsen yksinoikeudella. Koulu sujui kohtalaisesti, keskiarvo oli yli 9. Valkolakin Eija sai vuonna Lempiaineita olivat kielet: venäjää hän pyrki opiskelemaan Tampereelle. Koska ovet eivät auenneet ensi yrittämällä, oli vuorossa Eija Kantola pitää Veikkolaa turvallisena alueena, jossa on hyvä yhteishenki. Porin sairaanhoitajaopisto, josta hän valmistui vuonna Ensimmäinen työpaikka oli Harjavallan psykiatrisessa sairaalassa, kunnes Eija muutti pääkaupunkiseudulle HYKS:n lastenklinikalle syöpälasten tutkimushoitajaksi. Siihen aikaan ei ollut mahdollisuutta ryhtyä päätoimiseksi laulajaksi. Siksi piti hankkia ns. kunnon ammatti. Laulaminen oli kuitenkin Eijalle SE juttu, joka oli tullut jäädäkseen. Neljätoistavuotiaana hän aloitti esiintymisen laulusolistina: lupa vanhemmilta heltisi, kun isän veli soitti bändissä rumpuja. Eija osallistui useisiin laulukisoihin, kunnes kunnolla tärppäsi: Tangokuningattaren titteli vuonna 1992 muutti Eijan tulevaisuuden ratkaisevasti. Sairaanhoitajan työt jäivät, ja säännöllisen kiivas keikkaputki vei mukanaan. Eijan titteli oli nyt laulaja ja musiikin ammattilainen. Julkisuus häämöttää Ensimmäisen levynsä Samppanjaruusu hän oli julkaissut jo vuonna 1988 Omegaorkesterinsa kanssa nimellä Eijariitta. Yhteistyö bändin kanssa jatkuu edelleen. Pitkäaikainen orkesterini Omega on ollut minulle korvaamaton tuki ja turva. Ilman omaa ja näin ammattitaitoista bändiä en olisi varmaan jaksanut kiertää kahtakymmentä vuotta. Eija Kantola on aktiivinen ja kunnianhimoinen laulaja, joka on halunnut kokeilla siipiään myös muissa tuotannoissa kuin tanssilavojen solistina. Vuonna 1994 hän voitti Syksyn Sävel -kilpailun kappaleella Yön hiljaisuus ja sijoittui pari vuotta myöhemmin toiseksi Suomen Euroviisukarsinnassa kappaleellaan Rakkauden kirja. Kultalevyjä on kolme. Kun mä aloitin, kultalevyraja oli kpl. Siitä se on pudonnut koko ajan. Nyt se on kpl. Sekin on tiukassa, koska ei kukaan enää osta levyjä. Hienoa, että saa levyttää, mutta sääli, ettei niitä osteta. Uusia haasteita Yhteistyö Anneli Saariston ja Marjorien kanssa tuotti viisi eri konserttikiertuetta. Suomea kierrettiin ja Ruotsinlaivoilla laulettiin. Joo, me aloitettiin se kiertuerumba. Meitä seurasivat pian perässä Mestarit (Hector, Kirka, Pave ja Pepe) sekä Leidit lavalla (Lea Laven, Katri-Helena, Marion Rung ja Paula Koivuniemi). Me oltiin Muijat turneella. Nyt on aika juhlia pyöreitä vuosia: lehtemme ilmestyessä Eija on aloittanut 20-vuotisjuhlakiertueensa Yön Kuningatar Omegabändinsä kanssa. Nimikkokappaleen sävelsi Eijan silloinen aviomies Mika Toivanen aikoinaan Eijalle syntymäpäivälahjaksi. Eijan levytykset Samppanjaruusu (1988) Ilmaan noussut oon (1993) Yössä sielujen (1994) Yön hiljaisuus (1994) (myynyt kultaa) Tänään (1995) Katseet (1997) (myynyt kultaa) Sata suudelmaa (1998) (myynyt kultaa) Nea on musikaalinen, harrastaa laulamista, pianonsoittoa ja jalkapalloa. Näytteleminen on myös mielessä, mutta valitettavasti futisharkat ovat samana iltana kuin Kartanoteatterin harjoitukset. Nean innostus jalkapallon pelaamiseen herätti myös Eijan: En ollut koskaan harrastanut jalkapalloa, mutta Nean kautta huomasin, että se on mainio kuntoilumuoto. Samaan aikaan Veikkolaan perustettiin FC Wildin naisten jalkapallojaosto. Eija lähti mukaan innolla eikä ole katunut. Joukkueen nimeksi tuli Team Venus, lempinimeltään Ruhtinattaret. Rankkaahan se oli, koska piti lähteä aivan pohjalta. Kylmä kuuma ja kaunis (2000) Rakkauden kiertokulku (2001) (Anneli Saariston ja Marjorien kanssa) Muistojen Bulevardi Laila Kinnusen unohtumattomat laulut (2002) (Marita Taavitsaisen ja Saija Varjuksen kanssa) Hyppy tuntemattomaan (2002) Alko. Ja kuntosali voisi olla isompi. Toki Nummelassa löytyy molemmat, jos tarve tulee. Hetken mietittyään hän lisää: Meluvalli. Varsinkin nyt, kun muutimme Lamminjärven seudulle. Toivottavasti se tulee mahdollisimman pian. Sinfonia vai rokki? Rokki. Kala vai liha? Kala. Stadi vai Pori? Stadi. Lomamaa? Florida tai Espanja. Vuodenaika? Kevät. Teksti: Matti Saartamo Kuva: Tapani Iivari Legendaa (2005) Käärmetanssi (2008) Peili (julkaisupäivä: 28. maaliskuuta 2012) Kokoelmat Parhaat (1995) Parhaat 20 suosikkisävelmää (1997) Parhaat 40 hittiä (2001) Yön kuningatar kaikkien aikojen parhaat (2012)\n13 Kylänraitti 3/2012 kulttuuri 13 Kultaseppä Pirkalle upea PM-hopea Kurkistossa asuvan suurperheen nuorimpiin kuuluva 19-vuotias Pirkka Sivonen on erittäin miellyttävä ja ulospäin suuntautuva ammattilainen. Jos tapaisi hänet taustoja tietämättä, veisi oheiseen kuvaan mukaan päässyt pipo ajatukset lumilautailun suuntaan. Tämä olisi yhtä kaukana totuudesta kuin päätellä, että Pirkka olisi saanut PM-hopean pannumyssyjen suunnittelusta. Bella Nordic Jewellery Award kilpailu pohjoismaiden nuorille kultasepille pidettiin Kööpenhaminassa elokuussa. Tähän Tanskassa vuosittain järjestettävään kilpailuun osallistui vastavalmistuneita kultaseppiä neljästä maasta. Kilpailutehtävän piirustukset ja tarveaineet annettiin vasta kilpailupaikalla. Kilpailutyössään Pirkka on muodostanut sisäkkäin menevät timanttikehät kultaisen tangon ympärille. Kilpailun voittaja oli tanskalainen mies, jolle Pirkka hävisi vaivaiset 0,5 pistettä. Pirkalla on käsissään hänen opinnäytetyönsä, upea kaulakoru. Pöydällä on korvakorut. Takana näkyy hänen saamansa Tanskan kruunun palkintoshekki. Monien kisojen tapaan melko kookas Tanskan kruunun palkintoshekki matkusti Kööpenhaminasta Helsinkiin juhlallisesti lentokoneen ohjaamossa. A-nelosen kokoinen kunniakirja mahtui pienempään tilaan. Vuonna 2009 Pirkka lähti 16-vuotiaana Lahteen Koulutuskeskus Salpaukseen. Tähän peruskoulun jälkeiseen päätökseen antoi vahvan sysäyksen isoveli Eeri, joka jo opiskeli samassa koulussa. Vuonna 2010 Eeri voitti kultaseppien Euroopan mestaruuden. Vastapainona luuppi silmässä tehtävälle kultasepän työlle Pirkka rassailee mopoja ja moottoripyöriä. Hän on käytännössä valloittanut kokonaan perheen autokatoksen. Viime keväänä kultaseppäalan artesaaniksi valmistuneen Pirkan opinnäytetyö kertoo taitavan tekijän luovasta ajattelusta. Teos on 350 pienenpienen timantin koristama kaulakoru, jonka lukitusmekanismi on suorastaan nerokas. Syyspäiväntasauksen lauantaina tämän korun sai häälahjakseen Pirkan hyvä ystävä. Helsinkiläisessä kultasepänliikkeessä työskentelevän Pirkan haaveissa on mestaritutkinnon suorittaminen. Lähitavoitteena ovat ensi heinäkuussa pidettävät alan MM-kilpailut. Teksti ja kuva: Tapani Iivari Lumoissa Raimo Sallisen kuvituksia Juhani Ahon lastuihin Tämä lyijykynäpiirros kirjailija Juhani Ahosta on Valikoima lastuja -teoksen nimiaukeamalla. Taiteilija Raimo Sallisen lyijykynäpiirrokset kuvittavat viime vuonna ilmestyneen Juhani Ahon Valikoima lastuja -teoksen. Näistä piirroksista koottu näyttely oli ensin viime kesäkuun lopulta alkaen Piiparilassa ja heinäkuun viimeisistä päivistä elokuun loppuun Järvenpään Aholassa, Tuusulanjärven taiteilijayhteisön syntysijoilla. Jokainen Raimo Sallisen ateljeetalon kesänäyttelyssä Kurkistossa vieraillut on nähnyt, miten monipuolinen kuvataiteilija talon isäntä on. Lintuaiheet herkistävät ronskinkin mielen, ja soittajia kuvaavat naivistiset Aholan näyttelyn avajaisissa vaaleatakkinen taiteilija Raimo Sallinen vaihtoi ajatuksia kävijöitten kanssa. teokset saavat hymyn katsojan suupieliin. Ateljeessa jää vähemmälle se työ, mitä Sallinen on tehnyt kirjojen, mm. Arto Paasilinnan tuotannon, kuvittajana. Lastujen lumoissa Raimo Sallinen vangitsi näyttelyissä kävijöitten mielikuvituksen tunnelmallisilla lyijykynäpiirroksilla, jotka herättävät eloon kirjailijamestarin kuvaamat maisemat, eläimet ja henkilöhahmot. Juhani Aho on sanonut: Nämä lastuni tässä tarjotaan sen näköisinä, jommoisiksi ne itsestään, kirjoituspöydältä pudotessaan, ovat siihen paikkaansa kähertyneet. Tuusulanjärven taiteilijayhteisö sai alkunsa, kun kirjailija Juhani Aho ja hänen puolisonsa Venny Soldan- Brofeldt muuttivat vuonna 1897 vuokraamaansa Vårbackan huvilaan, joka sai nimekseen Ahola. Se sijaitsee Järvenpäässä osoitteessa Sibeliuksenväylä 57. Teksti ja kuvat: Tapani Iivari\n14 14 VAALIT Kylänraitti 3/2012 Kylägallup Kyselimme, mikä näin kuntavaalien alla harmittaa ja mihin tarvittaisiin korjausta. Teksti: Raija Kari Jaana Sulin Ei ole oikein, että kylmäläläiset joutuvat käymään keskustan terveyskeskuksessa yli 20 kilometrin päässä, kun Veikkolaan on vain kahdeksan kilometriä. Laura Sulin Veikkolan ja Kirkkonummen välille tarvitaan julkista liikennettä. Töissä käynti Kylmälästä ilman omaa autoa on mahdotonta. Inkku, veikkolalainen koululainen vuodelta 1952 Onko niin, että Veikkolaan ei saada meluaitaa? Aina löytyy joku tekosyy! Kukaan päättäjä ei ole käynyt pihoillamme kuuntelemassa melua tai tuntemassa tien aiheuttamaa melua! Poimintoja viime vuosilta Vuorenmäen koulu ja päiväkoti avattiin. Saatiin väliaikaista helpotusta tilanpuutteeseen, mutta nyt on molemmissa kouluissa taas täyttä. Uudet nuorisotilat avautuivat K-marketilta vapautuneisiin tiloihin. Kirjasto sai lisätiloja, ja palautusautomaatti on tulossa. Kirjastotalon kattoa korjataan parasta aikaa. Brita Blombergin testamentti takaa Veikkolan vanhuksille ylimääräisiä palveluja. Kunnan strategiaesityksessä lääkäri- ja labora- toriopalvelut oli poistettu Veikkolan terveysasemalta. Rajun vastalausemyrskyn aiheuttanut esitys saatiin torjutuksi. Terveysasemalla tehtiin remontti, ja sekin sai lisätiloja. Melunsuojaus viivästyy. Perälän ja Suonsyrjän kaavoja ole vieläkään vahvistettu, vaikka kuusi vuotta sitten kaavoitusesteiden piti olla hetkessä ratkaistu. Espoo Salo-oikoradan linjaukset Veikkolan kohdalla ovat vahvistuneet. Vanhojen alueiden vesihuolto on rakennettu, mutta teiden otto kunnan haltuun on kesken. Kalljärven rantaan kunnostettiin jätealtaat. Varsinainen ongelma on kuitenkin pumppaamojen riittämättömyys. Pumppaamojen kunnostukseen on tehty aikataulu. Päätöksiä siirtoviemäristä ja yhdysvesijohdosta Vihdistä Pohjois- Kirkkonummen kautta ei ole tehty. Tämä viivästyttää Veikkolan rakentamista tulevina vuosina. Ja paljon muuta. Raija Kari Kylänraitti kysyi pohjoiskirkkonummelaisilta kuntavaaliehdokkailta: Harri Issakainen Kaikki liikenneväylät etelän suuntaan ovat surkeita. Tarvittaisiin kevyen liikenteen väyliä koululaisille. Hannele Mielismäki Kaikki on oikein hyvin, eikä näin kauniina päivänä voi valittaa mistään. Me eläkeläiset saimme oman kerhonkin. Sirpa Saarinen Eerikinkartanon kunnostaminen, ennen kuin se on liian myöhäistä. Pyöräteiden rakentaminen. Joku mukava ruokapaikka viikonloppuisin olisi kiva. Tietysti terveysaseman ja labran säilyminen on asia numero yksi. Veikkolan kyläyhdistys lähetti 8.9. vaalikirjeen kaikkien valtuustoryhmien puheenjohtajille. Siinä yhdistys kertoi tukevansa kaikkia pohjoiskirkkonummelaisia kuntavaaliehdokkaita ja toivoi hyvää yhteistyötä valtuustoon valittujen kanssa. Lisäksi yhdistys toivoi, että viestin vastaanottaja välittäisi viestin kaikille ryhmän pohjoiskirkkonummelaisille ehdokkaille. Kirjeessä yhdistys pyysi mennessä pohjoiskirkkonummelaisten kuntavaaliehdokkaiden nimet yhteystietoineen. Pohjois-Kirkkonummella tarkoitettiin tilastoalueita 1, 2 ja 3, joilla ovat Veikkola, Kylmälä, Haapajärvi, Lapinkylä, Evitskog ja Vols. Jokaisen ehdokkaan toivottiin vastaavan kysymyksiin sekä lähettävän vastauksensa ja värivalokuvansa klo mennessä. Myöhästyneitä vastauksia ja valokuvia ei luvattu julkaista. Ehdokkaat saivat käyttää vastauksiin välilyönteineen enintään 750 merkkiä; ennen valtuustossa olleille sallittiin lisäkysymyksen takia vähäinen ylitys. Lloyd ja Anton Lloyd toivoi, että vuotiaillekin olisi jotain. Tiloja, vaikkapa biljardia. Nuorisotilat ovat nuoremmille. Anton halusi, että purtsin koriskenttä laitetaan kuntoon Joidenkin puolueiden ehdokkaiden yhteystiedot saatiin ja heille lähetettiin vaalikirje, jos heidän vastaustaan ei saatu määräpäivään mennessä. Muutamia ehdokkaita patisteltiin useaan kertaan, mutta siitä huolimatta vastauksia ja kuvia ei saatu. Kokosimme tähän lehteen kaikki vastaukset ja kuvat, jotka saimme kovalla työllä metsästetyksi. Joku ehdokas ilmoitti, että ei vastaa kysymyksiin. Muutama kuva on haettu netistä, koska ehdokasta ei tavoitettu sähköpostilla eikä puhelimella. 1. Jos olisit diktaattori Kirkkonummen kunnassa, mitkä kolme asiaa muuttaisit? 2. Mikä kunnallispolitiikan osa-alue on sinulle tärkein? 3. Jos Kirkkonummesta tulee kuntaliitosten jälkeen suurkunta, miten saisit taajamien, esimerkiksi Veikkolan, äänen kuulumaan päätöksenteossa? 4. Mitä mieltä olet metropolialueen luomisesta? 5. Jos olet vanha valtuutettu, mitä pidät tärkeimpänä saavutuksenasi viime vaalikaudella? Raija Kari Roni ja Anna eivät löytäneet mitään valitettavaa. He viihtyvät Veikkolassa PS. Veikkolan kyläyhdistys järjestää vaalipaneelin klo 18 Veikkolan koulun ruokasalissa.\n15 Kylänraitti 3/2012 VAALIT 15 Vihreä liitto 26 Kaisa Piironen, kokki ja oluen valmistaja 35 Päivi Tolvi, hautausmaan työntekijä, perhehoitaja 1. a) Kunnan eri osille omaa päätösvaltaa ja rahaa päätösten toteuttamiseen. 1. b) Vanhuksille parempaa hoivaa ja apua sekä uusia asumismuotoja. 1. c) Ympäristö kuntalaisille kuntoon: järvien hoito (ei vain suunnitelmia) ja vielä vapaat rannat asukkaille, myös meren rannat. 2. Ympäristönsuojelu. 3. Kunnan eri osille pitää antaa omaa valtaa ja rahaa, jolla sitä toteuttaa. 4. Veikkolalaisten kannattaa olla mukana kehittämässä metropolialuetta. Uskon, että sen myötä saamme palveluita lähempää, edullisemmin ja ehkä parempiakin. 5. ELY-keskus laati Kalljärven kunnostussuunnitelman, jonka toteutus on vielä alussa. Eerikinkartanon tilat saatiin kunnan toimitilaavustusten piiriin: näin kirkkonummelaiset yhdistykset saavat vuokrata kartanoa ei-kaupalliseen toimintaansa käytännössä ilman vuokraa. 1. En usko diktatuuriin hyvinvoinnin edistäjänä. 2. Kaikki koskettavat elämääni jollain tasolla. Suunnitelma koko Eerikinkartanon remontoimisesta toimivaksi kokous- ja juhlatilaksi; rahoja muutokseen ei ole vielä myönnetty. 3. Jokaisen kuntalaisen tulee saada tasavertaista kohtelua, asuinpaikasta riippumatta. 4. Metropolialue sinänsä ei ole huono ratkaisu. Olennaista on, miten se toteutetaan. 31 Outi Saloranta-Eriksson, KM, undervisningschef, opetuspäällikkö 1. a) Varmistaisin, että päiväkodit ja koulut ovat terveellisiä, turvallisia ja ajanmukaisia. 1. b) Ottaisin Kirkkonummen monipuolisen luonnon säilyttämisen huomioon päätöksenteossa. 1. c) Kehittäisin ruotsinkielisiä palveluita automaattisesti suomenkielisten palveluiden rinnalla. 2. Lapsiin ja nuoriin kohdistuvat asiat, erityisesti varhaiskasvatus ja opetus. 3. Asukaslähtöiset alueyhdistykset tulisi ottaa mukaan päätöksentekoon mm. kuulemalla päätöksiä valmisteltaessa. Moniportaisten päätöksentekorakenteiden luomista tulee välttää, jollei jokaiselle tasolle delegoida oikeasti myös päätösvaltaa. 4. Metropolialue sisältää monia alueita erityispiirteineen. Kuntalaisten tasavertainen kohtelu kääntyisi helposti asukkaiden edun vastaiseksi. Päätöksenteon hajauttaminen taas jättää epäselväksi metropolialueen hyödyn nykytilanteeseen verrattuna. 5. Nousin varavaltuutetuksi kesken kauden enkä päässyt vielä osallistumaan yhteenkään kokoukseen. Suomen Keskusta 40 Marjut Frantsi-Lankia, ylilääkäri 1. a) Päätöksenteko olisi nykyistä johdonmukaisempaa ja jämäkämpää. 1. b) Palvelut ja investoinnit toteutettaisiin oikea-aikaisesti, väestön tarpeiden mukaisesti ja kunnan eri osissa tasapuolisesti. 1. c) Ehkäiseviä ja varhaisen tuen palveluja kehitettäisiin systemaattisesti. 2. Ammattini vuoksi sosiaali- ja terveydenhuolto on tärkeä, mutta lasten kautta lähellä ovat myös sivistys- ja opetustoimen asiat. 3. Kuntalaisia tulee kuulla nykyistä enemmän ja kehittää lähidemokratiaa (mm. otakantaa- sivusto, kuntalaisäänestykset, kuulemiskierrokset). Lisäksi tarvitaan yhteistyötä. Henkilökohtaisesti en pidä toivottavana, että kunta laajenee ja taajamien määrä lisääntyy. 4. Helsingin seudun kuntien yhteistyötä on syvennettävä, sillä palveluja pitäisi saada enemmän myös yli kuntarajojen. 5. Säilytimme lääkäripalvelut Veikkolassa! Tässä prosessissa itsellänikin oli roolia. Olen tyytyväinen, että olen voinut toimia Veikkolan ja kunnan asioissa pitkäjänteisesti ja linjakkaasti. 33 Juha Tarvainen, filosofian maisteri, srk-mestari 42 Johanna Isomäki-Reik, lastenpsykiatrian erikoislääkäri 1. a) Julkinen palvelurakenne vahvaksi, kunnan toiminnan määrääväksi lähtökohdaksi. 1. b) Asuinympäristöjemme rakentamiseen ryhtiä kunnan eri osakeskuksissa: näköalattomilla, yksiviivaisilla ja yksiarvoisesti perustelluilla hankkeilla pilaamme yhteisen elintilamme. 1. c) Kirkkonummesta tulee kansalaisyhteiskunnan ja lähidemokratian toteutumisen esimerkkikunta. 2. Kunta on yhteiskunta. Perusturva ilmentää tätä parhaiten. 3. Kuntaliitossopimukseen kirjataan päättäjiä sitova lauseke paikallisyhteisöjen oikeudesta osallistua niitä koskevaan päätöksentekoon. 4. Toimiva metropolihallinto tarkkaan rajattuine vastuualueineen parantaisi pääkaupunkiseutumme hallittua ja demokraattisesti ohjailtavissa olevaa kehitystä. 1. a) Kotihoidontuen kuntalisän korotus. 1. b) Päiväkodeissa ja kouluissa nykyistä pienemmät ryhmäkoot ja enemmän aikuisia lapsia varten. 1. c) Lasten kuntoutus- ja mielenterveyspalveluihin riittävät kunnalliset henkilöstöresurssit ja ostopalvelurahat. Lapsen on saatava viipymättä tarvitsemansa hoito. Erikoissairaanhoidon kiristäessä sisäänottokriteereitään yhä enemmän lapsia jää peruspalvelujen, mm. koulupsykologien ja perheneuvolan, arvion ja tuen varaan. Em. palvelujen saatavuus turvattava myös Veikkolassa. 2. Sosiaali- ja terveyspalvelut. 3. Yli puoluerajojen tapahtuvalla rakentavalla ja määrätietoisella yhteistyöllä sekä verkostoitumisella. 4. Metropolialueen kehittäminen ja nykyisten kuntien säilyminen voi olla vaihtoehto kuntaliitoskeskustelulle\n16 16 VAALIT Kylänraitti 3/ Eero Lankia, agrologi, johtaja 56 Martti Troberg, FM, lehtori 1. Työpaikkaomavaraisuutta liikenneruuhkien vähentämiseksi, valtion tukemia vuokra-asuntoja, oman kunnan alueelta tapahtuvia elintarvikehankintoja kunnan keittiöihin. 2. Peruspalveluiden tasapuolisuus, kunnan kehittäminen tasapainoisesti, maaseutukyliä unohtamatta. 3. Kun alueen valtuutetut toimivat yhdessä ja oman alueensa puolesta omissa ryhmissään ja Veikkolan kyläyhdistys toimii tukena yhteishengen ja yhteisten tavoitteiden puolesta. 4. Ymmärrän metropolialueen Helsingin seutuna, työssäkäyntialueena, jossa tarvitaan itsenäisten kuntien välistä hyvää yhteistyötä julkisen liikenteen ja peruspalveluiden järjestämiseksi ihmisten arkeen sopivasti, kuntarajat ylittäen. En kannata seudun väestöpohjan tarkoitushakuista kasvattamista enkä asutuksen ylenpalttista tiivistämistä. 5. Olen ollut yhdessä muiden pohjoiskirkkonummelaisten valtuutettujen kanssa ajamassa Veikkolalle tärkeitä asioita. Kuntapolitiikassa sooloilu ei tuo tulosta; yhteistyöllä voidaan tuloksia saavuttaa. 1. a) Tiukentaisin kaavoituspolitiikkaa. 1. b) Ohjaisin rahoitusta heikkokuntoisten koulurakennusten korjaamiseen. 1. c) Huolehtisin terveydenhoidon henkilökunnan ja tilojen riittävyydestä. 2. Opettajana ja kuuden koulu- tai esikouluikäisen lapsen isänä opetustoimi on lähellä sydäntä. 3. Jos Kirkkonummi liitetään Espooseen, se saa uuteen suurvaltuustoon hyvin vähän kirkkonummelaisia päättäjiä. Siksi paras tapa pitää huolta pohjoiskirkkonummelalaisten etujen ajamisesta on vastustaa liitosta Espoon kanssa. 4. Metropolipolitiikka tähtää pääkaupunkiseudun rajuun kasvattamiseen, mikä ei ole järkevää. Metropolialue siirtäisi päätäntävallan virkamiehille. Pohjois-Kirkkonummen asiat päätettäisiin Helsingissä. Pienyrittäjät eivät enää voisi osallistua kilpailutuksiin. Vasemmistoliitto 53 Antti Salonen, Account Manager, kunnanvaltuutettu 62 Anu Kulometsä, kirjastovirkailija 1. a) Turvaisin lähipalvelut kaikenikäisille kuntalaisille (päivähoito, peruskoulu, terveydenhuolto, ikäihmisten palvelut). 1. b) Takaisin kaikille kuntalaisille hyvän ja turvallisen asuinympäristön (pyörätiet, meluesteet, joukkoliikenne, harrastusmahdollisuudet). 1. c) Panostaisin syrjäytymisen ehkäisyyn ennakoivasti (neuvola, kouluterveydenhoito, luokkakoot). 2. Suurperheen isänä lasten ja nuorten asiat. 3. Äänen kantavuus riippuu verkostoitumisesta ja yhteistyöstä eri alueiden ihmisten kanssa. Verkostoitumisessa olen hyvä! 4. Maankäytön, asumisen, liikenteen ja ympäristön kehittämisen kannalta metropolialue on välttämätön. Päätöksentekoa ei tule siirtää metropolitasolle. 5. Vuorenmäen oppimiskeskuksen käynnistyminen ja terveyskeskuksen säilyminen Veikkolassa. 1. a) Lisäisin koulujen oppilashuoltoon henkilöstöä, jotta varhainen puuttuminen lasten ja nuorten ongelmiin toteutuisi. 1. b) Lisäisin kunnallisten vuokra-asuntojen ja työsuhdeasuntojen rakentamista. Työsuhdeasuntoja voisi käyttää yhtenä houkuttimena henkilöstön rekrytoinnissa esim. päivähoitoon. 1. c) Perusterveydenhuolto ja hammashuolto maksuttomiksi. 2. Sosiaali- ja terveyspalvelut. 3. Jos niin ikävästi kävisi, että Kirkkonummi olisi tulevaisuudessa osa suurkuntaa, tekisin tarvittaessa yhteistyötä muiden veikkolalaisten valtuutettujen kanssa. 4. Kannatan toimivaa yhteistyötä yli kuntarajojen esim. liikennejärjestelyissä. Perussuomalaiset 55 Maria Tjäder-Knight, MA, yrittäjä 79 Heidi Kuittinen, taiteen maisteri, yrittäjä 1. Laajentaisin kulttuuripalvelutarjontaa, virikkeellistä vapaa-ajan toimintaa ja mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen tukemiseksi. 2. Kulttuurin ja vapaa-ajan palvelut. 3. Kokoaisin kaikki alueen valtuutetut yhteistyöhön yli puoluerajojen, jotta reuna-alueen ääni saataisiin kuuluviin. 4. Pääkaupunkiseudun julkisen liikenteen tulee toimia saumattomasti, ja palvelut tulee säilyttää lähellä asukkaita. 1. a) Lisäisin kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen tarjontaa opiskelijoille ja pienituloisille. 1. b) Parantaisin pienyrittäjien ja paikallisten palvelutuottajien asemaa kunnassamme. 1. c) Korostaisin läpinäkyvyyttä ja demokraattisuutta kaikessa päätöksenteossa. 2. Lähidemokratian puolustaminen ja päätöksenteon säilyttäminen lähellä kuntalaisia. 3. Lautakuntia, johtokuntia sekä muita valtuuston ja hallituksen ulkopuolisia luottamustoimia on oltava riittävästi, jotta myös reuna-alueiden asukkaiden äänet tulevat kuulluiksi. Lisäksi taajamiin voisi harkita omien kunnan/kaupunginosavaltuustojen tai kylätoimikuntien perustamista. 4. Kannatan Kirkkonummen ja muiden kuntien säilyttämistä itsenäisinä.\n17 Kylänraitti 3/2012 VAALIT 17 Kokoomus 88 Vesa-Pekka Sainio, opiskelija 109 Susan Honka, tradenomi 1. Jätän vastaamatta; pelkkä ajatus diktatuurista on niin vastenmielinen. 2. Kahden pienen pojan isänä lapset ja lapsiperheet. 3. Jo nyt on kova työ saada pohjoisen Kirkkonummen ääni kuulumaan kunnallisessa päätöksenteossa. Suurkuntana tilanne olisi todella surkea. Jos Kirkkonummi olisi esim. osa Suur-Helsinkiä, on todennäköistä, että Veikkolasta ei saataisi yhtään valtuutettua kaupunginvaltuustoon. Tuolloin tarvitaan kaupunginosavaltuustomalli: kaikista alueista olisi kiintiöedustus päätöksenteossa. 4. Jos tällä tarkoitetaan Suur-Helsingin kaupunkia, niin näen tuollaisen hankkeen utopiana, joka ei tule toteutumaan lähivuosina. En kannata sellaisen luomista. Ensisijaisesti kuntien on pysyttävä itsenäisenä; liitoksiin tarvitaan todelliset pakottavat perusteet. 1. a) Terveydenhoitopalvelut olisivat kokonaisuudessaan saatavissa omalta kylältä. 1. b) Lisäisin asukkaiden mahdollisuuksia vaikuttaa päätöksentekoon. 1. c) Koulujen oppilasryhmät olisivat pienempiä ja näin opetus myös enemmän yksittäisen oppilaan tarpeesta lähtevää. 2. En voi sanoa yhtä asiaa, mutta paras tuntemus on lasten sekä lapsiperheiden arjesta ja haasteista. 3. Kyseisen alueen, kuten Veikkolan, valtuutettujen ja eri sidosryhmien yhteistyöllä. 4. Metropolialueyhteistyössä hyviä asioita olisivat liikenteen, asumisen ja maankäytön laajemman alueen yhteinen suunnittelu. Yhteistyössä olisi kuitenkin vältettävä liian hallinnollista päätöksentekoprosessia. 92 Santtu Vainionpää, yrittäjä 114 Matti Kaurila, geotekniikkapäällikkö 1. En halua olla diktaattori vaan haluan harjoittaa demokraattista politiikkaa. 2. Kiinteistöt ja maankäyttö. 3. En toivo suurkuntaa, mutta jos olisi, pitää olla Veikkolasta riittävästi edustajia lautakunnissa ja valtuustossa. 4. Ei ole tarvetta. 1. Toteuttaisin puuttuvat pyörätiet Lapinkylän- ja Eerikinkartanontielle sekä moottoritien, vt 1:n, meluesteet. Vaikka rahoitusvastuu on valtiolla, eivät hankkeet etene ilman kunnan panosta. Suuntaisin lisää määrärahoja kouluihin. 2. Parhaiten hallitsen kaavoittamiseen ja rakentamiseen liittyvät asiat. Minulle on tärkeää urheilupuiston kehittäminen sekä Veikkolan kunnallistekniikan valmiiksi saaminen. Koen erityisen tärkeänä, että Veikkola säilyy viihtyisänä pientaloalueena. 3. Jos Kirkkonummesta tulee osa suurkuntaa, muut päättävät kylämme kaavoista ja ratkaisevat mm. terveyspalveluiden olemassaolon kylällä. 4. Koen metropolialueen luomisen epävarmana asiana, koska alueen luomisen tavoitteet ovat epäselviä. 5. Olen ollut päättämässä mm. uusista nuorisotiloista, kirjaston ja terveyskeskuksen laajentamisesta sekä säilymisestä kylällä ja urheilupuiston kehittämiseen liittyvistä hankkeista sekä Vuorenmäen koulun rakentamisrahoista. 90 Pekka M. Sinisalo, FM, erityisavustaja 1. a) Kaksikieliset koulut. 1. b) Veikkolaan meluaidat, koirapuisto ja lasten leikkipuistot. 1. c) Pyörätieverkosto ympäri Kirkkonummea. 2. Lasten ja nuorten asiat sekä sosiaali- ja terveyspuoli. 3. Perussuomalaisten Uudenmaan piirin hallituksen ja HSYK:n jäsenenä hyvät suhteet naapurikuntien valtuutettuihin. 4. Se on eräs ratkaisu kuntaliitoskysymyksiin, sillä se jättää kunnat niiden niin halutessa itsenäisiksi. Se lujittaa kansanvaltaa ja järkiperäistää hallinnon toimia, kuntien yhteistyötä ja helpottaa alueen asukkaiden arkea. 5. Olen ollut aikaansaamassa mm. näitä: Veikkolan koulun valvontakamerat, pallokentän ja tien välinen turva-aita, urheilupuiston osittainen asfaltointi ja kuntalaisten vapaa pääsy kentälle, Vuorenmäen koulun sähkölukot, mopoilijat pois kevyenliikenteen väyliltä, kirjaston uudet tilat, terveyskeskuksen uudet tilat, uusi nuorisotalo ja vanhusten päivätoimintamahdollisuus. En olisi montakaan asiaa saanut aikaiseksi ilman Pohjois-Kirkkonummen valtuutettujen tukea. 115 Anniina Kettunen, ylioppilas 1. a) Koulutuksesta ei leikattaisi, ja siihen liittyviä seikkoja otettaisiin paremmin huomioon. 1. b) Terveydenhoitopalveluiden parempi saatavuus myös iltakymmenen jälkeen. 1. c) Nuorille enemmän työpaikkamahdollisuuksia. 2. Koulutus. 3. Yhteistyöllä muiden veikkolalaisten kunnanvaltuutettujen kanssa yli puoluerajojen. Kannustaisin veikkolalaisia myös itse vaikuttamaan, esim. keräämään adressia tai muuta vastaavaa. 4. Jos se luo hyviä ratkaisuja palveluiden saatavuuden kannalta ja edistää ihmisten hyvinvointia, niin se on hyvä asia.\n18 18 VAALIT Kylänraitti 3/ Risto Konttinen, sisäisen tarkastuksen päällikkö 139 Leena Riipinen, ICT-professional 1. a) Nostaisin alle 3-vuotiaan kotihoidontuen 200 eurolla. 1. b) Säilyttäisin lähikoulut. Pienten lasten kuskaaminen aamuin illoin ympäri kuntaa on vastuutonta. 1. c) Poistaisin senioriikäisiltä terveyskeskusmaksun. 2. Sivistystoimi ja sen sisällä päivähoito sekä opetustoimi. Päivähoidossa ja opetustoimessa luodaan perusta tulevien aikuisten elämälle. Mitä enemmän satsaamme näihin, sitä vähemmän on ongelmia tulevaisuudessa. 3. Äänestämällä oman alueen ehdokkaita. Alueella toimiville asukasyhdistyksille täytyisi antaa lausunnonantovaltuudet alueen asioita valmisteltaessa. 4. Mielestäni metropolialueesta tulee liian iso hallittavaksi ja reuna-alueiden ääni ei kuulu päättäviin elimiin asti. 1. Kunnallinen päätöksenteko ei ole diktatuuria vaan demokratiaa. Diktaattori ei saa mitään hyvää aikaan. 2. Kunnan taloudenhoito. Kaikki kunnan palvelut perustuvat hyvään taloudenpitoon. En halua leimautua yhden asian ajajaksi, vaan pidän tärkeänä oikeudenmukaista verovarojen kohdistamista eri alueiden palvelujen kesken. 3. Oman asuinalueen asioita täytyy ajaa ja olla esillä, mutta luottamustoimi on koko kunnan kattava. Pelkkä nurkkakuntainen kotiin päin veto politiikassa ei toimi. 4. Veikkolan sijainti kunnan pohjoiskolkassa puoltaa sitä, että kuuluminen metropolialueeseen voi tuoda toivottuja lisäpalveluja lähempää naapurikunnista. Mielestäni Kirkkonummen kannattaisi olla etunenässä kehittämässä metropolialueen yhteistyötä. 121 Niko-Petteri Kujala, yrittäjä 148 Ulla Seppälä, sairaanhoitaja, terveystiet. maisteri 1. a) Nostaisin kunnan panostuksen liikuntapaikkoihin. 1. b) Liittäisin Veikkolan Vihtiin. 1. c) Kaavoittaisin maata, jotta Veikkolan hallittu kasvu voidaan turvata. 2. Liikunta ja nuoret. 3. Yhteistyöllä ja lehmänkaupoilla. 4. Mielestäni kaikista asioista ei tarvitse olla jotain mieltä. 1. Asioita viedään eteenpäin yhteistyössä oman ja muiden puolueiden voimalla; diktaattoreja ei ole. Verorahat on käytettävä huolellisesti, jotta lähipalvelut voidaan järjestää kasvavan Veikkolan ja Kirkkonummen asukkaiden tarpeisiin. Asuinympäristön viihtyvyydestä ja turvallisuudesta on pidettävä huolta. 2. Verotulojen järkevä käyttö kasvukunnan tarpeiden mukaan. 3. Yhteistyö on avainsana. Pitkäjänteinen asioiden eteenpäin vieminen tuottaa tulosta. 4. Tärkeää on selvittää järkevän yhteistyön mahdollisuudet. Yhteistyötä tehdään jo nyt yli kuntarajojen. 5. Asioita on viety Veikkolassa eteenpäin: mm. Vuorenmäen koulu/päiväkoti, K-kaupan tontti, terveyspalvelut, nuoriso- ja kirjastotilat, tuki kulttuurille ja tekonurmelle, meluvalli, kunnallistekniikka. 122 Silja Lappalainen, palvelupäällikkö, tradenomi 155 Jarmo Uimonen, yrittäjä 1. a) Panostaisin enemmän haja-asutusalueisiin. Kuntalaisella on oltava mahdollisuus valita asuinpaikkansa. 1. b) Investoinnit ja korjauskustannukset hallintaan. Korjataan jo olemassa olevasta rakennuskannasta uusiokäyttöön, jos on taloudellisesti järkevää. Esim. suomenja ruotsinkieliset palvelut saman katon alle. 1. c) Kotihoitoa ikäihmiselle omassa kodissa mahdollisimman pitkään. Omaishoidontuen pitää olla realistinen vaihtoehto jokaiselle sitä tarvitsevalle. 2. Kunnan uusinvestoinnit ja kiinteistöjen korjauskustannukset. 3. Verkostoitumalla eri päättäjien kanssa. 4. En kannata. Yhteistyötä voi tehdä naapurikuntien kanssa muutenkin. 1. a) Pohjois-Kirkkonummelle tehtäisiin pikaisesti uusi koulu esim. Lapinkylään helpottamaan tuoreen Vuorenmäen koulun ahtautta. Siten opetustilat saataisiin tarkoituksenmukaiseen käyttöön eikä oppitunteja tarvitsisi pitää ruokalassa. 1. b) Senioreille oikeus tunteeseen, että heistä pidetään huolta ja tarvittavat palvelut ovat helposti saatavilla. 1. c) Merenranta-alueiden kaavoitusta lisättäisiin myös ympärivuotiseen asumiskäyttöön. 2. Kaavoitus, kylämme ja kuntamme tulevaisuuden maankäyttö. 3. Olemalla veikkolalainen päättäjä ja ajamalla meidän yhteistä etuamme. 4. Käytännössähän olemme jo osa sitä. Hallinnollisesti näkisin kuitenkin verkostomaisen yhteistyön parempana vaihtoehtona kuin suuret kuntaliitokset.\n19 Kylänraitti 3/2012 VAALIT 19 RKP 174 Hans Hedberg, ekobonde 191 Patrik Lundell, PeM, merkonom 1) Vähentäisin voimakkaasti byrokratiaa. Kunnan pitää tukea yrityksiä ja olla enemmän yhteydessä näiden kanssa. Veikkolaan uusi terveysasema tai lähinnä terveyteen liittyvä palvelutalo. 2) Tärkein päivähoitoa, koulu, terveys- ja vanhuspalvelua molemmilla kielillä (alltså svenska om någon inte förstod). 3) Myös suurkunnassa pitää demokratian toimia. Mitään osaa kunnasta ei saa jättää ulkopuolelle. Tässä pitää myös olla valppaana ja puolustaa omia intressejä. 4) En ole lämmennyt tälle ajatukselle. Suuri ei ole aina kaunista. 5) Olen ollut mukana varsin kauan, 25 vuotta. Hyvin harvoin saadaan asiat yksin tehdyksi. Tietenkin tiedolla ja hyvin perustein voidaan saada ajatukset viedyksi haluttuun suuntaan. Konkreettisin, mihin olen vaikuttanut, on kiinteistövero. Korotuspaine on ollut kova, mutta olen saanut tukea pitää veroa nykyisellä tasolla. Tämä on mielestäni nuorille perheille tärkeää. 1.a) Pohjoiskirkkonummen pääteille tulisi kevytliikenneväylä/- levennys. 1.b) Kunnollinen urheiluhalli. 1.c) Kouluihin kunnolliset ATK puitteet. 2. Lapset sekä liikunta ja urheilu. 3. Lobbaamalla muiden päättäjien ryhmiä sekä aloitteiden kautta. 4. Olen sitä vastaan. Metropoleja ei luoda, vaan ne muodostuvat halutuille alueille. Suomi ei ole Keski- Eurooppaa vaan Euroopan taajama-aluetta. 5. Viime kausi oli lähinnä taistelu ylivelkaantumista vastaan. Silloin voi vain paikkailla pahimpia ongelmia. Selvisimme suht ehjin nahoin; siinä on jo saavutus. Suomen Kristillisdemokraatit 177 Cecilia Hoffrén, enskild näringsidkare 209 Pirjo Salmi, pankkitoimihenkilö 1. Järjestäisin terveyskeskuksen iltapäivystyksen myös Veikkolaan, ainakin muutamana iltana viikossa. Rakennuttaisin enemmän vuokratiloja yrittäjille, jotta tulot kohdistuisivat kunnalle eivätkä yksityiselle sektorille. Hankkisin lisäresursseja lasten, nuorten ja vanhusten palveluihin. 2. Talouspolitiikka. Kun budjetti on tarkasti suunniteltu, säästöjä voitaisiin tehdä nostamatta veroja ja heikentämättä palveluita. 3. Yrittämällä muiden valtuutettujen kanssa panostaa lähialueiden palveluiden kehittämiseen taajama-alueille. Ajaa asiaa edullisten toimitilojen lisäämiseksi kunnan puolesta omalle alueelle yrittäjyyden lisäämiseksi ja palveluiden parantamiseksi. 4. En pidä ajatuksesta, koska luottamus lähipalveluiden säilyttämiseen metropolialueilla on vähäinen. 1. a) Laittaisin riittävästi rahaa terveyspalveluihin ja vanhustenhoitoon. Rahapula ei saa olla esteenä hoitaa sairaita ja vanhuksia. 1. b) Lisäisin koulutuspaikkoja nuorille, jotta kaikki halukkaat saisivat ammatin. 1. c) Pitäisin huolen peruskoulun korkeasta tasosta palkkaamalla tarpeeksi opettajia, koulunkäyntiavustajia ja kuraattoreita. 2. Terveys-vanhustenhoito. 3. Kyläyhdistystä on vahvistettava. Veikkolan asioista päätettäessä on sen näkemykset ja lausunnot otettava huomioon. 4. Metropolialue, pääkaupunkiseutu ympäristökuntineen, muodostaa yhteisen työssäkäyntialueen. Pääkaupunkiseutu ja sen elinkeinoelämä tarvitsee tulevaisuudessa ympäristökuntien kohtuullisia asumiskustannuksia ja työvoimaa. Alueen liikkumista, kaavoitusta ja asumista on kehitettävä läheisessä yhteistyössä. 182 Ulf Kjerin, försäkringsmäklare, vakuutusmeklari 210 Petri Ronkainen, myyntipäällikkö 1. Toteuttaisin Veikkolan terveysaseman uudisrakennuksen välittömästi sekä järjestäisin talon täyteen henkilökuntaa. Laittaisin Kirkkonummen vuosikausia tökkineen rakennusvalvonnan kuntoon. Omaishoitajien tilanne kuntoon, kaikki lain edellyttämät tukitoimet ja vapaapäivät toteutukseen välittömästi ja kunnan vapaaehtoista lisätukea perheiden tarpeen mukaan. 2. Perusturvan osa-alue eli terveys- ja sosiaalipalvelut. 3. Kirkkonummi suurkuntana olisi Kirkkonummi, Siuntio ja Inkoo. Näille alueille toteutetaan lähidemokratia. Toimielimelle osoitetaan oma talousarvio. 4. Mikäli Kirkkonummi liitetään Espooseen, tämä asia jää espoolaisten harkittavaksi. Espoon valtuustoon saataisiin vain kourallinen kirkkonummelaisia. Diktaattorina minun ei tarvitsisi kysyä keneltäkään yhtään mitään, joten: 1. a) Koulukiusaamisen kaikilla tasoilla pitäisi loppua. 1. b) Lisäisin matalankynnyksen sosiaali- ja terveyspalveluita, esim. perheille apua. 1. c) Minua voisi tulla tapaamaan kunnantalolle keskiviikkoisin klo 8 12 välillä! 2. Sosiaali- ja terveyspuolen asiat. 3. Järjestäisin Veikkolan koululla vapaamuotoisia keskustelutilaisuuksia, joissa saisin selville ihmisten tuntoja ja voisin siellä tuoda esille kuntaliitoksen mietteitä. Kirjoittaisin lehteen aktiivisesti asioista. 4. Metropolialue on hyvä, jos se lisää liikkuvuutta ja turvallisuutta sekä antaa ihmisille enemmän mahdollisuuksia olla samanarvoisessa asemassa, asuu hän missä hyvänsä metropolin alueella.\n20 20 VAALIT Kylänraitti 3/2012 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 224 Pauliina Juntunen, terveystieteiden maisteri, opettaja 238 Antti Nieminen, muurari, eläkeläinen 1. Diktatuurilla ei ole koskaan mitään hyvää saatu aikaiseksi, mutta jos näin olisi, järjestäisin hyvät ja laadukkaat resurssit kouluihin sekä päiväkoteihin kasvun ja oppimisen tukemiseksi sekä turvallisuuden takaamiseksi. 2. Ks. kohta 1. Sekä Kirkkonummen kunnan henkilöstön työhyvinvoinnin ja työssä jaksamisen kehittäminen. 3. Oman kylän (poliittinen) edustus olisi välttämätöntä saada myös uuden suurkunnan päätöksentekoelimiin. Myös kyläläisten on hyvä pitää aktiivisesti yhteyttä edustajiinsa. 4. Pääkaupunkiseutu kehittyy, halusimme me sitä tai emme. On hyvä seurata tätä kehitystä, jotta voimme saada parhaat palat itsellemme. 5. Olen puolustanut systemaattisesti sekä lautakunnassa että valtuustossa 1. a) Käynnistäisin yleishyödyllisen/kunnallisen asuntotuotannon välittömästi. 1. b) Käynnistäisin kyläkohtaisen lähidemokratiakokeilun. 1. c) Turvaisin alaasteikäisille koulumatkojen maksimipituudeksi 8 km. 2. Yleishyödyllinen asuntotuotanto. 3. Luomalla lähidemokratiajärjestelmän. Kyläyhteisöt saisivat järjestää isoista asioista, kuten koulujen tai terveyskeskusten säilyttämisestä, edustajia sitovan kansanäänestyksen. 4. Kannatan, mutta se ei saa luoda uutta byrokratiaa eikä uusia hallintoportaita veronmaksajille. 5. Olen ollut viime vaalikaudella Kirkkonummen Vuokra-asunnot Oy:n hallituksessa. Esitin Sokeritehtaantie tontin ostoa ja sille rakennettavaksi uusia kohtuuvuokratasoisia asuntoja. Asia sai KVA:n hallituk- 225 Katja Juuti, lastenhoitaja 246 Tero Strand, sosiaalikasvattaja, järjestövastaava 1. a) Koulujen ja päiväkotien ryhmäkokojen pienentäminen. 1. b) Palvelutalojen henkilökuntaa lisättävä; vanhusten ulkoiluttamiseen lisää aikaa. 1. c) Kirkkonummen kunnan työntekijöiden työterveyshuoltoa parannettava ja työhyvinvointia kehitettävä. 2. Kunnan tarjoamien palvelujen on oltava kuntalaisten lähellä, ja palvelut pitää saada omalla äidinkielellä. 3. Tiiviillä yhteistyöllä muiden puolueiden kanssa. 4. Ei sovi Kirkkonummen yhteiskuntamuotoon. 1. Enemmänkin olisi muutettavaa mutta ainakin nämä: a) riittävät koulutilat koululaisille b) vuokra-asuntoja niitä tarvitseville c) jokaiselle koulunsa päättäneelle nuorelle opiskelu- tai työpaikka tai vastaava 2. Kenenkään ei pidä nähdä nälkää, olla asunnoton; vaikeissa elämäntilanteissa pitää saada taloudellista tukea. Lasten ja perheiden hyvinvointia on tuettava niin kouluissa kuin kotona. 3. Perustelemalla omat tarpeet oikeutetuiksi. 4. Hieman pelottava ja uhkaava asia. Jos metropolialueelle annetaan liikaa valtaa, voi helposti käydä niin, että pienet kylät jäävät suurien jalkoihin. 5. Kukaan ei voi ottaa yksinään kunniaa mistään. Saavutukset ovat kollektiivisia. Siksi pidänkin tärkeimpänä saavutuksena 232 Raili Leidenius, socionom, pensionär Vuoden 2012 kunnallisvaalien äänestyspaikat ja -ajat Pohjois-Kirkkonummella: 1. a) Rakennuttaisin monipuoliset vanhusten palvelutalot kunnan eri osiin, varsinkin Veikkolaan. Taloissa saisi olla myös lasten päivähoitotilat. 1. b) Tarjoaisin taiteilijoille, teatterille ja muusikoille asianmukaiset työskentely- ja esiintymistilat. 1. c) Parantaisin liikenneyhteyksiä sekä kunnan sisällä että lähikuntiin. 2. Tärkeimpänä kunnallispolitiikan osana pidän terveys- ja sosiaalisektoria. 3. Ääni kuuluu, jos päättämässä on aktiivisten äänestäjien avulla riittävästi valtuutettuja ja muodostetaan Veikkolaan oma kunnanosavaltuusto. 4. Metropolialueella (pääkaupunkiseudulla) eivät asukkaiden äänet enää kuulu, eikä niillä ole pontta. 5. Olen tarkastuslautakunnassa. Olemme pyrkineet korottamaan sen arvoa kunnan taloudenhoidossa. Ennakkoäänestyspäiviä ovat 19. ja Ennakkoäänestyspaikkana toimii Veikkolan kirjasto (Allastie 6). Äänestys on mahdollista klo ja klo Vaalipäivän äänestys tapahtuu Veikkolassa, Veikkolan koululla (Kisapolku 7) ja Lapinkylässä Sjökullan koululla (Sjökullantie 285). Äänestää voi klo