matti pulkkinen - Ylöjärven Uutiset\nLukion etu voitti\n16.11.2016 Matti Pulkkinen Pääkirjoitukset\nVuodesta 2007 lähtien Ylöjärven lukiota määrätietoisesti johtanut rehtori Jarkko Tuomennoro pysyy nykyisessä virassaan. Viime viikko toi uutisen, jonka mukaan Tuomennoro oli valittu tamperelaisen Kalevan lukion rehtoriksi. Ihmiset viljelevät mielellään ”Sota ei yhtä miestä kaipaa” -hokemaa. Valitettavasti maailma on täynnä esimerkkejä siitä, miten yhden ihmisen lähtö on saanut monen yhteisön halvaantumaan. Meidän kannattaa olla realisteja ja…\nPolttopisteenä Ylöjärvi: Hopeamitali Australiasta\n15.11.2016 Matti Pulkkinen Polttopisteenä Ylöjärvi, Uutisnostot\nYlöjärvi oli edustettuna World Masters Athletics Championships -kilpailuissa Australian Perthissä. Paikkakuntalainen este- ja kestävyysjuoksija Teppo Syrjälä saavutti hopeamitalin M40-sarjassa 3 000 metrin estejuoksussa. Este- ja kestävyysjuoksija Teppo Syrjälän hankkima hopeamitali aikuisurheilijoiden yleisurheilun maailmanmestaruuskisoista lämmittää paitsi ylöjärveläisten niin myös kaikkien urheilua rakastavien suomalaisten sydämiä. Syrjälän voitokas juoksu ansaitsee laulunsa. Ylöjärveläisurheilija on omistautunut liikunnan ja terveyden edistämiseen….\n9.11.2016 Matti Pulkkinen Pääkirjoitukset\nYlöjärven evankelisluterilainen seurakunta on saanut ansaitsemaansa arvostavaa kiitosta tavasta, jolla se on rakentanut vuosien saatossa kumppaneidensa kanssa ystävyystoimintaa. Ylöjärveläiset ovat vieneet yhteistyön ja kumppanuuden arjen toimintaan, jossa jokainen halukas ihminen saa osallistua voimavarojensa mukaan eri aktiviteetteihin. Ylöjärveläisten harjoittama ystävyystoiminta ei ole pönöttämistä eikä pelkkää juhlintaa. Joku evankelisluterilaisen kirkon piispoista harmitteli taannoin sitä, että liian monen…\nVuoden yrittäjä -palkinnot menivät harvinaisen oikeisiin osoitteisiin\n1.11.2016 Matti Pulkkinen Polttopisteenä Ylöjärvi\nKurun, Viljakkalan ja Ylöjärven yrittäjäyhdistykset ovat jakaneet tämänkertaiset Vuoden yrittäjä -tunnustukset. Jokainen huomionosoitus kohdistui yrittäjille, jotka ansaitsevat hatunnoston suurelta yleisöltä. Ylöjärven Yrittäjät nosti palkitsemisellaan julkisuuden valokiilaan perheyrityksen, joka toimii vahvasti tulevaisuuden alalla. Yrittäjäpariskunta Yrjö ja Saila Ojanen ovat omistautuneet elinympäristökalusteiden suunnittelemiseen ja valmistamiseen. Yrjö ja Saila Ojanen ovat varsinaisia työmyyriä, joiden katseet ovat aina pitkällä…\nYsitien Auto vahvistaa Ylöjärven asemaa autokaupan keskuksena\n26.10.2016 Matti Pulkkinen Pääkirjoitukset\nVoimakkaasta kasvustaan kuuluisaksi tullut Ysitien Auto Oy rantautuu Ylöjärvelle. Toimitusjohtaja Riku Hietikko-Kaukola perustelee yrityksensä laajentamista kasvukaupunkiin sillä, että Ylöjärvi on autokaupan nouseva paikka. Paikkakunnalla on huomattavan monipuolinen kattaus autoalan palveluita. Hietikko-Kaukola kiteyttää olennaisen eli sen, että runsas tarjonta synnyttää valtavan vetovoiman. Ylöjärvestä varttuu tärkeä pirkanmaalainen autokaupan keskittymä, joka vetää ostavia asiakkaita naapurimaakunnistakin. Riku Hietikko-Kaukolan johtama…\nSeuraavat kaupunginvaltuutetut saavat huippuvalmennuksen\n25.10.2016 Matti Pulkkinen Polttopisteenä Ylöjärvi\nVuoden 2017 kuntavaaleissa valittavat 51 kaupunginvaltuutettua eivät jää tyhjän päälle, vaan uudet luottamushenkilöt saavat heti kautensa alussa rautaisannoksen tietoa Ylöjärvestä, kaupunginvaltuutettuna toimimisesta sekä uudesta toimintaympäristöstä elinvoimakunnassa. Moni suurella innolla kaupunginvaltuustoon tiensä raivannut on vaahdonnut jo ensimmäisen nelivuotiskautensa jälkeen, ettei luottamushenkilönä toimiminen vastannut odotuksia. Useat ovat kokeneet olevansa vain napinpainajia tai kumileimaisimia. Ylöjärven kaupunki haluaa, että…\nMuistamme sahuria ja aleppolaisia\n19.10.2016 Matti Pulkkinen Pääkirjoitukset\nYlöjärveläiset ovat yhdistäneet voimansa ja muistaneet niin kotikunnassamme kuin tuhansien kilometrien päässä Aleppon sotatantereella olevia menetyksen uhreja. Paikkakuntalaiset heräsivät viikko sitten keskiviikkoaamuna surulliseen uutiseen: Pirttijoen Saha & Höyläämö palaa. Yrittäjä Kari Pirttijoen elämäntyö tuhoutui totaalisesti. Menetyksestä tekee entistä rajumman se, että sahuri eli saman kohtalon jo toisen kerran lävitse. Ihmiset reagoivat Pirttijoen kohtaamaan katastrofiin välittömästi….\nKaupunki ryhtyy toden teolla yrittäjämyönteiseksi\n11.10.2016 Matti Pulkkinen Polttopisteenä Ylöjärvi, Uutiset\nYlöjärven kaupunki kirkastaa voimakkaasti kuvaansa yrittäjämyönteisenä paikkakuntana. Kasvukaupungilla on perinteisesti poikkeuksellisen yrittäjäsuosiollinen imago. Entinen kaupunginjohtaja, kunnallisneuvos Pentti Sivunen halusi Ylöjärven kunnan elinkeinoelämän rattaisiin todellista vauhtia, joten hän ideoi ja loi kunnallisen elinkeinoyhtiön, Ylöjärven Yrityspalvelu Oy:n, joka on tahkonnut jo 18 vuoden ajan monipuolista hyvää paikkakunnan elinkeinoelämälle. Nykyinen kaupunginjohtaja Jarkko Sorvanto ja Ylöjärven Yrityspalvelu Oy:n toimitusjohtaja…\nSauna eurolla ja päivätoiminta viidellä eurolla!\n5.10.2016 Matti Pulkkinen Pääkirjoitukset\nMinkälaista saunapalvelua voi saada yhden euron hinnalla? Entä millaista päivätoimintaa pystytään tuottamaan viiden euron päivämaksulla? Nämä kysymykset on esitetty lukuisia kertoja viime viikkojen aikana Ylöjärvellä. Ylöjärven kaupungin perusturvaosasto järjesti kilpailun tehostetun palveluasumisen, tehostetun ympärivuorokautisen palveluasumisen, päivätoiminnan ja saunapalvelun järjestämisestä Kurussa. Perusturvaosasto sai tarjoukset seitsemältä toimijalta. Asiasta olivat kiinnostuneet Coronaria, MedVita, Attendo, Esperi, Mikeva, Mainio Vire…\nNäin Ylöjärvellä juhlittiin valkolakkeja 1960-1990-luvuilla: Ruusuja sankarivainajille, ravintolariehaan Rosendahliin Vilma Kaura\nOnnittelut valmistuville! – Listasimme Ylöjärven Tredusta valmistuvat ammattilaiset sekä muista Tredun toimipisteistä valmistuvat ylöjärveläiset Vilma Kaura\nKesän maku kielen päällä – Mitä tapahtuu mansikoiden hinnoille? 26.4. 12:00\nNäyttelijä Petra Karjalainen vaikuttui Come From Away -musikaalista Lontoossa, Tampereen Työväen Teatteri miehittää esityksensä tulevana syksynä\nParikymmentä näyttelijäkonkaria pääsee tekemään Come From Away -musikaalia Tampereen Työväen Teatterissa, jonka ohjelmaan maailmalla vuolaita arvosteluja koko ajan keräävä kanadalais-amerikkalais pariskunnan Irene Sankoffin ja David Heinen kirjoittama ja säveltämä spektaakkeli tulee vuoden 2021 syyskaudella. TTT:n näyttelijä Petra Karjalainen näki sydämeenkäyvän toteutuksen viime vuoden loppupuolella Lontoossa Phoenix Theatressa, jonka esitys lumosi tamperelaistaiteilijan 30 ensimmäisen esityssekuntin aikana. Karjalainen pitää hittimusikaalin saamista Tampereen Työväen Teatteriin historiallisena saavutuksena. Hän odottaa, että Suurelle näyttämölle teoksen ohjaava Samuel Harjanne tekee työryhmänsä kanssa esityksestä teatteritaiteen suuren tapauksen.\nKyläasiamies Jani Hanhijärvi: ”Pirkanmaata ja koko Suomea tulisi kehittää yhtenä kokonaisuutena, ilman turhia vastakkainasetteluja”\nErilaiset maaseutualueet ovat vahvasta kasvu- ja kehitysvauhdistaan kuulun Pirkanmaan valttikortteja. Neljän eri alan pitkän linjan ammattilaista vakuuttaa, että maakuntamme maaseudulla on valoisa tulevaisuus, jos kunnat hoitavat leiviskänsä viisaasti.


Ennakko: HIFK-Ilves | Uutiset | HIFK - Ilves 31.10.2021 | Veikkausliiga\nVeikkausliigakauden viimeinen kierros pelataan sunnuntaina ja HIFK:n osalta pitkä ja tapahtumarikas kausi päätetään kotiottelulla Ilvestä vastaan.\nHelsingin Bolt Arenalla ratkaistaan mestaruussarjan viides sija. Kotijoukkue HIFK pitää viidettä sijaa ennen päätöskierrosta, mutta sunnuntain vastustaja Ilves on vain kaksi pistettä takana ja nousisi voitolla HIFK:n edelle taulukossa.\nSunnuntaina HIFK jahtaa kauden ensimmäistä voittoaan Ilvestä vastaan. Joukkueiden kohtasivat toisiaan edellisen kerran syyskuussa Tampereella ja silloin Ilves oli parempi lukemin 1-0. Jean Carlos Blanco teki kotijoukkueen voittomaalin kolme minuuttia ennen varsinaisen peliajan loppua. Kauden ensimmäisen kohtaaminen toukokuussa päättyi puolestaan tasalukemin 1-1 Helsingissä.\nTähtirintojen tapaan sunnuntain vierasjoukkue Ilves jahtaa vielä ensimmäistä voittoaan mestaruussarjassa neljän perättäisen tappion jälkeen. Ilves aloitti mestaruussarjan häviämällä 1-2 KuPS:n vieraana ja hävisi seuraavassa ottelussaan HJK:lle 2-3 kotinurmeellaan. Tappioputki sai jatkoa SJK:n vieraana, kun seinäjokelaiset olivat parempia lukemin 4-2.\nSunnuntain kotijoukkue HIFK on puolestaan pelannut kaksi tasapeliä ja hävinnyt kaksi ottelua mestaruussarjassa. Edellisessä ottelussaan punapaidat kärsivät 0-1-tappion Stadin Derbyssä HJK:ta vastaan. Roope Riski iski ottelun ainokaisen varttia ennen päätösvihellystä. David Browne antoi hieno pystysyötön ja Riski viimeisteli vasemmalla jalallaan pallon tyyliikkästi alakulmaan.\n– Kauden päättyminen on tietysti haikeaa, ja takanamme on melkoinen matka jonka aikana olemme selättäneet monet vaikeudet. Voimme olla todella ylpeitä kauden saavutuksista ja siitä, kuinka joukkueemme ja pelaajat ovat kehittyneet, joukkueen päävalmentaja Joaquín Gómez sanoo.\nKeltavihreiden riveistä kauden päätösottelu jää varmasti sivuun toppari Tatu Miettuselta sekä keskikentän dynamolta Tuure Siiralta, jotka ovat molemmat pelikiellossa korttitilin täytyttyä.\nElokuussa tamperelaisten päävalmentajaksi noussut Toni Kallio sai sulan hattuunsa, kun Ilves osoitti etenkin syyskuussa vahvoja otteita ja lopulta selvitti tiensä Mestaruussarjaan. Kärkinelikko on kuitenkin jättänyt tamperelaiset tylysti nollille.\n– Yllättävän paljon tässä on kauden aikana tapahtunut. Ainakin saavutimme minimitavoitteemme eli ylempään loppusarjaan pääsemisen. Sekin startattiin positiivisesti, mutta ehkä nyt on niin sanotusti pudottu maan pinnalle. Vähän jää kaksijakoiset fiilikset, Kallio pohtii Ilveksen sivuilla.\nHIFK - Ilves Bolt Arenalla sunnuntaina 31.10. klo 17.\nLähde: HIFK:n verkkosivut, Ilveksen verkkosivut\n"Kausi on ollut kaiken kaikkiaan todella positiivinen" - HIFK hakee voittoa päätöskierroksella\nKausi 2021 on ollut suuri oppimisen paikka Ilveksessä: "Haetaan positiivista lopetusta"


Andango avokulmasohva / Teemat / Tuotteet / Masku.com\nEtusivu Tuotteet Teemat Andango avokulmasohva\nVerkossa ostettavissa kuvan harmaalla Star-kankaalla, jolla on myös nopea toimitusaika suoraan tehtaalta! Hinta sisältää metalliset jalat.\n- Valitse - Hombre-kangas Star-kangas\nLisätietoja kokoonpanoista ja räätälöintimahdollisuuksista löydät myymälöistämme.\nsohvapöytä 70cm (rosa)\nLandmann Modulus vartaat\n392697 Andango avokulmasohva https://www.masku.com/tuotteet/392697-andango-avokulmasohva/ https://www.masku.com/storage/cache/img/MTIvbWVkaWEvMjAxOC8wOS8/2000x2000/andango-openend-pulse2144-leg53-10-side-decos-footstool.jpg InStock 1900 EUR 4271 Moduulisohvan kaikissa osissa on erittäin tukeva massiivipuurunko ja istuimen alla no-zag –jousitus. Istuintyynyjen sisällä on käytetty pocket-jousitusta, jossa jokainen jousi on pakattu erillisiin kangaspusseihin. Näin jokainen jousi joustaa itsenäisesti toisistaan riippumatta. Istuimien pehmusteet ovat miellyttävää sekä laadukasta kylmävaahtomuovia. Istuinpehmusteissa on myös käytetty Memory foam –materiaalia, joka on hengittävää ja kehon lämmön mukaan muokkautuvaa, selkätyynyissä on 3-kanavainen silikonivanu. Selkä- ja istuintyynyjen päälliset ovat lisäksi Irrotettavat ja vesipestävät, joka helpottaa sohvan puhtaanapitoa. Sohvaan on saatavilla myös useita jalkavaihtoehtoja. Voit muokata ilmettä valitsemalla kahdesta eri jalan korkeudesta, valitsemalla jalat puisena tai metallisena sekä valita jalkojen värin. Andango-tuoteperheeseen kuuluu: Divaanisohva Avokulmasohva U-kulmasohva Nojatuoli Rahi Lisätietoja kokoonpanoista ja räätälöintimahdollisuuksista löydät myymälöistämme. Andango avokulmasohva 2490 true


Teatteri: Somero nostaa kekseliäin keinoin profiiliaan tangokaupunkina – Monosen tangolla avioon – Forssan Lehti\n16.7.2018 00:00 Päivitetty 15.8.2018 11:36\nTällä ajatuksella leikkii somerolaisen Myötätuulen teatterin näytelmä En usko rakkauteen, joka saa ensi-iltansa 24. heinäkuuta. Teatteri sijaitsee Majatalo Myötätuulen pihamaalla Kaurakedossa.\nOlla-Riitta Aarikan tekstissä pääroolissa ovat Unto Monosen tangot.\n-Niitä on mukana kaiken kaikkiaan yhdeksän, joista osa on tuntemattomampia Unto Mononen -yhdistyksen toiveesta, Aarikka kertoo.\nTänä vuonna tulee kuluneeksi 50 vuotta Unto Monosen kuolemasta, mutta hänen musiikkinsa elää suomalaisten sydämissä.\n– En usko rakkauteen musiikkeineen on kunnianosoituksemme hänelle. Tämä on romanttinen komedia elämästä ja rakkaudesta sekä tangon olemuksesta. Ja tällä tarinalla on onnellinen loppu, Aarikka lisää.\nAarikka myös ohjaa näytelmän.\nNäytelmän osana kulkevat tangot tulkitsee väkevästi Roope Pelo säestäjinään Petro Väyrynen ja Elviira Väyrynen.\n-Mukana on sen verran vieraitakin tangoja, että on pitänyt taustoja selvittää. Ihan kaikkiin ei edes nuotteja löytynyt, Roope Pelo huomauttaa.\nPelo tuntee tangon, sillä hän oli vuonna 2014 ehdolla Tangomarkkinoilla. Salolainen Pelo laulaa lauluyhtye Virtuosossa.\nTangot soivat tarinassa, jossa Somero on päättänyt nostaa entistä paremmin esiin Unto Monosen musiikkia ja asemaansa tangokaupunkina.\nKeinot ovat kekseliäät. Kihlapari Mirkku (Ulla Hautamäki) ja Jaakko (Antero Paatere) ovat voittaneet kilpailun, jossa palkintona on tangon ja Unto Monosen musiikin värittämä hääjuhla Someron kaupungin piikkiin.\nHäiden valmistelussa ovat mukana hääsuunnittelija (Aila Viuhko). Median huomio Someron innovatiiviselle idealle on taattu, ja hääparin kintereillä pyrähtelee toimittaja (Pirkko Konsin).\nPahaksi onneksi hääparilta ei tango taivu, ja kaupunginjohtaja (Olla-Riitta Aarikka) kutsuu hätiin tangofilosofiaan taipuvaisen tanssiopettajan.\n-Tango ei antaudu kaikkien tanssittavaksi. Sen rytmi on niin vaativaa. Tango valitsee tanssijansa, kun taas valssia voi hyppiä kuka vaan, tanssinopettaja (Ensi Kulta) tuhahtaa.\nTanssinopettaja näkee vaivaa siinä, että pariskunnalle löytyy juuri se oikea, heidän parisuhdettaan kuvaava ja tulevaa avioliittoa ennustava tango.\n-Sitä emme paljasta emmekä muitakaan tangoja, mutta se on selvä, että Satumaa näytelmässä kuullaan. Sen on soitava, kun Somerolla ollaan. Satumaa on kuin kansallislaulu, jonka aikana somerolainen yleisö nousee yleensä seisomaan, Aarikka kertoo. FL\nEn usko rakkauteen. Romanttinen komedia. Teatteri Myötätuuli, Somero. Ensi-ilta 24. heinäkuuta kello 19. 9 esitystä 6. elokuuta mennessä.


Poliisi tutkii huijauksia Suupohjassa: Lasku näyttää aidolta, tilinumero on vaihdettu | Pohjalainen\nPoliisiuutiset Julkaistu 28.09.2017 17:23 (Päivitetty 29.09.2017 08:38)\nPoliisi tutkii huijauksia Suupohjassa: Lasku näyttää aidolta, tilinumero on vaihdettu\nPohjanmaan poliisi tutkii laskujen väärennöksiä Suupohjan alueella.\n– Laskut näyttävät täysin aidoilta, mutta niihin on väärennetty pankkitilin numerot, rikoskomisario Jari-Matti Marttala kertoo.\nMarttalan mukaan väärennöstapaukset ovat sattuneet kahden viimeksi kuluneen viikon aikana.\n– Sen jälkeen, kun laskuttaja on lähettänyt laskun, joku on päässyt niihin käsiksi ja tilinumero on vaihdettu.\nPääsääntöisesti kyse on ollut yritysten välisistä laskuista.\n– Kyse on isoista summista. Puhutaan tuhansista euroista, Marttala toteaa.\nNyt paljastuneissa tapauksissa väärennetty tilinumero on ollut kaikissa sama.\n– Poliisi selvittää, missä vaiheessa tilinumero on vaihdettu ja myös sitä, miten laajasta tapauksesta on kyse.\nMarttala kertoo, että jotkut laskun maksajat ovat huomanneet huijauksen, eivätkä he ole menneet vipuun.\n– He ovat alkaneet ihmetellä, miksi laskussa on eri tilinumero kuin aiemmin.\nOvela huijaus on kuitenkin voinut mennä myös läpi.\n– Jos joku laskun lähettänyt ei ole saanut maksua, kyse voi olla siitä, että lasku on joutunut rikollisen käsiin.


Mediaseuranta: Outi Alanko-Kahiluoto: Poliitikkojen on otettava vastuu maahanmuuttoa koskevasta puheestaan\nOuti Alanko-Kahiluoto: Poliitikkojen on otettava vastuu maahanmuuttoa koskevasta puheestaan\nOuti Alanko-Kahiluoto: Poliitikkojen on otettava vastuu maahanmuuttoa koskevasta puheestaan 27.7.2011\nEmpatia, kyky tuntea myötätuntoa toista kohtaan, kuuluu ihmisyyteen. Mitä kovemmat ajat, sitä kylmemmät ovat puheet, ja sitä vähemmän kohtaamme empatiaa. Rasismin ja äärioikeistolaisten liikkeiden kasvaminen kielivät nimenomaan empatian puutteen lisääntymisestä.\nNorjan joukkosurmaaja ei olisi pystynyt tekoihinsa, jos hän olisi nähnyt ja tunnistanut aseensa kohteena toisen ihmisen, ja myötäelänyt sen hädän ja pelon, jota hänen uhrinsa kokivat.\nIhminen puuttuu usein myös maahanmuuttokriittisestä puheesta. Tämän totesi Jussi Förbom, joka tutkimuksessaan Hallan vaara. Merkintöjä maahanmuuton puhetavoista (Into 2010) kävi läpi poliitikkojen puheita maahanmuutosta. Näistä puheista ihminen usein puuttui. Poliitikot puhuvat pakolaisista, turvapaikkaturisteista, elintasoshoppailijoista, ja siis esineellistivät puheensa kohteen sen sijaan, että olisivat puhuneet oikeista, tuntevista ja elävistä ihmisistä.\nForbomin poliittisia puheita tarkastellut tutkimus osoitti, ettei rasismi ilmene vain kiihkeänä ja ryöpsähtelevänä vihapuheena, vaan myös viileän harkittuna, argumentatiivisena, teräksenlujana ja kylmänä puheena, jossa ihmisestä tulee kaavake, prosentti, numero, osuus erästä - ja lopulta lasku. Maahanmuuttaja on kaikkea muuta paitsi ihminen, jolla on oma tarinansa - tausta, perhe, ystävät, pelkonsa ja toiveensa.\nNorjan ampuja viittasi manifestissaan ihailevaan sävyyn perussuomalaisten kansanedustajan Jussi Halla-ahon kirjoituksiin. Halla-aho kommentoi tätä todeten, ettei voi mitenkään kantaa vastuuta siitä, kuka häntä siteraa. Ei tietysti voikaan. Kukaan ei myöskään voi loppuun saakka määrätä sitä, miten omia tekstejä tai puheita tulkitaan. Tämä ei silti vapauta puhujaa vastuusta. Kansanedustaja Halla-aholla olisi ollut tilaisuus vastata, ettei hän ole tarkoittanut kirjoituksiaan tulkittavan yllytykseksi julmiin tekoihin.\nJokainen voi jo lähtökohtaisesti ottaa vastuun siitä, miten puhuu toisesta. Perussuomalaisten harrastama vihapuhe ja eräiden poliittikkojen harrastama pelottelupuhe ovat molemmat yhtä lailla vastuuttomia tapoja puhua maahanmuutosta. Pelosta on vain lyhyt matka itsepuolustukseen, vihaan.\nMuutos yhteiskunnallisessa ilmapiirissä on mahdollinen - on mahdollista päästä irti pelon ja vihan ja ennakkoluulojen ilmapiiristä. Se kuitenkin edellyttää, että merkittävissä asemissa olevat poliittikot luopuvat leikittelemästä ihmisten peloilla ja ennakkoluuloilla, ja ottavat vastuun siitä, millaisia asenteita maahanmuuttajia ja vähemmistöjen edustajia kohtaan luovat. Asiallista keskustelua maahanmuutosta kuullaan toivottavasti kaikkien puolueiden edustajilta, kun eduskuntatyö jälleen kesätauon jälkeen alkaa.\nAvainsanat: Anders Behring Breivik, Jussi Förbom, Jussi Halla-aho, Outi Alanko-Kahiluoto, rasismi, vihapuhe, äärioikeisto


Fides 13 - 26.11.2003\nRuusukon vuosi p��ttyi\n� ruusukon rukoileminen jatkukoon!\nViime vuoden lokakuussa pyh� is�mme julisti alkaneeksi vuoden kest�v�n ruusukon vuoden. Nyt tuo vuosi on takanap�in ja paavi on sen my�s virallisesti p��tt�nyt. Monet katoliset viestimet eri puolilta maailmaa vahvistavat, ett� ruusukon rukoileminen on viime vuoden aikana todellakin lis��ntynyt. Niin on hyv�.\nPyh�n is�n esitt�m� toive siit�, ett� mietiskelisimme ruusukon Neitsyen kanssa Herramme Kristuksen kasvoja, on kuluneen vuoden j�lkeen edelleen ajankohtainen. Rauhan ja perheiden hyvinvoinnin puolesta � ne olivat ruusukon vuoden p��teemat � kannattaa yh� rukoilla. Turhaan ei paavi toistanut p��t�spuheessaan my�sk��n vanhaa totuutta: �Perhe, joka rukoilee yhdess�, my�s pysyy yhdess�.�\nMiksi rukoileminen Neitsyt Marian kanssa kannattaa? Luulen, ett� Mariassa, joka on meid�n �itimme, me saamme ainutlaatuisen tukipisteen hengelliselle vaelluksellemme. Maria seurasi Poikaansa aina t�m�n ristinkuolemaan asti ja sen ylikin. H�n ei asettunut vastustamaan Poikansa tahtoa, ei hyl�nnyt eik� kielt�nyt t�t� vaikeinakaan hetkin�, vaan osoitti Pojalleen aina luottamusta ja uskollisuutta, rakkautta ja palvelualttiutta.\nHerran �iti on siis erinomainen esikuva koko kristilliselle el�m�llemme. Voidaksemme seurata Kristusta juuri tahraton Jumalansynnytt�j� tarjoaa meille mit� parhaimman kristityn mallin. Sen omaksumalla � sen mukaiseksi muuttumalla � me kasvamme pyhyyden tiell�, �silm�t Jeesukseen kohdistettuina, mietiskellen pelastuksen salaisuuksia ruusukon avulla�, aivan niin kuin pyh� is� toivoo. Hyv� syy ottaa ruusukko esiin huomennakin.!\nHelsingin piispa J�zef Wr�bel SCJ on nimitt�nyt hiippakunnan liturgisen toimikunnan uusiksi j�seniksi Terhi Kiiskisen ja Talvikki Mattilan.\nPiispa on nimitt�nyt katolisen kirkon edustajiksi Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) uudistuneisiin jaostoihin seuraavat henkil�t 1.1.2004 alkaen, kuitenkin niin, ett� nykyisen nuorisojaoston ja tulevan nuorisoekumenian jaoston j�senen nimitys on astunut voimaan v�litt�m�sti:\nNeuvosto: piispa, edustajanaan is� Teemu Sippo SCJ, sek� yleisvikaari is� Tuomo T. Vimpari\nEettiset kysymykset: Markku V�h�talo\nKasvatus ja koulutus: Irene Alvarez\nNaiskysymykset: sisar Theresa Jezl CPPS\nNuorisoekumenia: Marko Pitk�niemi (varaj�sen: Pilvi Listo-Tervaportti)\nEkumeeninen teologia: kirkkoherra Marino Trevisini\nPaikallinen ekumenia: is� Teemu Sippo SCJ\nFinlandssvensk ekumenik: Sara Torvalds.\nTeresat 50 vuotta\nTeresa ry on toiminut hiippakunnassamme jo 50 vuotta. Yhdistyksen vuosip�iv�n kunniaksi piispamme J�zef Wr�bel SCJ vietti 26.10. pyh�n messun Mariankirkolla noin 200 ihmisen l�sn�ollessa. Heist� viel� noin kolme nelj�sosaa siirtyi messun j�lkeen Englantilaiselle koululle, jossa j�rjestettiin varsinainen vastaanotto.\nVastaanottoa leimasi yhdistyksen puheenjohtajan Pirjo Urosen mielest� suuri l�mminhenkisyys. Syd�mellisi� tervehdyksi� ja yst�vyydenosoituksia sateli k�yt�nn�llisesti katsoen kaikilta hiippakunnassamme toimivilta j�rjest�ilt� sek� monilta muilta tahoilta.\nTeresa-yhdistys toimii Pyh�n Henrikin katedraaliseurakunnan ja Pyh�n Marian seurakunnan karitatiivisen ty�n hyv�ksi j�rjest�m�ll� myyj�isi� ja kirpputoritapahtumia, joiden tuotosta se luovuttaa kirkkoherrojen jaettavaksi avustuksia vanhusten, sairaiden ja lasten tarpeisiin sek� se tukee my�s nuorten toimintaa. Lis�ksi yhdistyksell� on t�rke� teht�v� katolisen identiteetin vahvistamisessa. Monipuoliset esitelm�- ja keskusteluillat muodostavat my�s t�rke�n osan yhdistyksen toimintaa.\nYhdistyksen toimintaa esitell��n sanoin ja kuvin ensi kes�n hiippakuntap�iv�n yhteydess� Stella Marisissa.\nKarmeliittasisar Jeesuksen Susanna R.I.P.\nEspoon Jumalan�idin karmeliittaluostarin englantilaissyntyinen Jeesuksen sisar Susanna OCD on kuollut. H�n kuoli tiistain 18.11. 2003 vastaisena y�n� Jorvin sairaalassa. Jeesuksen sisar Susannan sielunmessu vietet��n Jumalan�idin karmeliittaluostarissa Espoossa lauantaina 29.11. klo 10.00 alkaen.\nMessun j�lkeen siirryt��n Turkuun, jossa klo 14.00 sisaren ruumis lasketaan haudan lepoon. Hautaamisen j�lkeen on muistotilaisuus Turun seurakunnan Birgitta-salissa. Lis�tietoja karmeliittasisarilta puh. ja fax 09-8557114, email karmel-fi(at)saunalahti.fi\nVatikaani varovaisen my�nteinen bioteknologian hy�dynt�miselle ruoan tuotannossa\nVatikaanissa pidettiin marraskuussa konferenssi, jonka aihe oli geenimuunnellut organismit. Konferenssin loppuraportissa todetaan, ett� aiheen tutkimuksen tulee jatkua mutta jokainen askel on syyt� tutkia huolellisesti.\nPaavillisen rauhan ja oikeudenmukaisuuden neuvoston puheenjohtaja, kardinaali Renato Martino huomautti konferenssissa kuitenkin, ett� vaikka "geneettisesti muunnellut organismit saattavatkin auttaa n�lk�ongelman voittamisessa", ei korkean teknologian hy�dynt�minen kuitenkaan ratkaise varsinaista ongelmaa. Siihen vaikuttamiseen tarvitaan "uudistettua solidaarisuutta kauppasuhteissa" ja nykyist� suurempaa maataloustuotannon arvostamista.\nKansainv�lisen yhteis�n samoin kuin Vatikaaninkin kanta geenimuunnellun ruoan tuottamiseen on yh� keskener�inen. Kardinaali Martino vahvisti kuitenkin, ett� "kasviteknologia voi olla mahdollisuus kaikille, ei uhka".\nSverige: Nej till kyrklig akt f�r samk�nade par\nNio kyrkoledare v�djar till Svenska kyrkan: �Ompr�va inst�llningen till kyrklig akt f�r samk�nade par.�\nNio svenska kyrkoledare uttrycker i ett gemensamt brev till Svenska kyrkans centralstyrelse sorg �ver att Svenska kyrkan, utan att ta ekumenisk h�nsyn, st�r i begrepp att inf�ra en kyrklig akt f�r juridiskt giltigt partnerskap f�r samk�nade par.\n�Vi v�djar till Svenska kyrkan att ompr�va sin inst�llning i denna fr�ga som ofr�nkomligt kommer att p�verka de ekumeniska samtalen och relationerna i negativ riktning�, skriver de bland annat. De tycker vidare att Svenska kyrkan ger intrycket av att officiellt acceptera att kyrkliga ledare lever i samk�nade relationer.\nKyrkoledarna tycker att det �r s�rskilt beklagligt mot bakgrund av att Sveriges Kristna R�d beslutat tills�tta ett r�d d�r man tillsammans skall samtala om synen p� �ktenskap, skilsm�ssa, registrerat partnerskap och vigsel av samk�nade par i kyrkor och samfund. Alla de undertecknande kyrkoledarna tillh�r samfund som �r medlemmar i eller har observat�rsstatus i SKR, d�r ocks� Svenska kyrkan �r medlem.\nI brevet understryker de att alla m�nniskor �r skapade till Guds avbild och har samma m�nniskov�rde oavsett sexuell l�ggning och att homosexuella aldrig f�r uts�ttas f�r diskriminering eller v�ld.\nS� h�r lyder brev i sin helhet:\nTill Kyrkostyrelsen f�r Svenska Kyrkan\nDet �r med stor sorg som vi, kyrkoledare fr�n flera olika kyrkor i Sverige, konstaterar att Svenska kyrkan utan att beakta de ekumeniska relationerna till andra kyrkogemenskaper st�r i begrepp att inf�ra en kyrklig akt f�r juridiskt giltiga partnerskap f�r samk�nade par.\nVi tycker att det �r speciellt beklagligt mot bakgrund av att man inom ramen av Sveriges Kristna R�d beslutat tills�tta ett r�d d�r vi tillsammans skall samtala om hur vi ser p� �ktenskap, skilsm�ssor, omgifte, registrerat partnerskap och vigsel av samk�nade par i kyrkor och samfund.\nVi kan inte heller g�ra oss fria fr�n intrycket, att Svenska kyrkan officiellt accepterar att kyrkliga ledare lever i samk�nade relationer.\nVi vill samtidigt understryka att f�r oss �r alla m�nniskor skapade till Guds avbild och har oavsett sexuell l�ggning samma m�nniskov�rde och f�r aldrig uts�ttas f�r diskriminering och v�ld.\nVi lovar er v�r f�rb�n i denna viktiga angel�genhet.\nEra v�nner i Kristus\nMissionsf�rest�ndare Krister Andersson, Svenska Missionskyrkan\nBiskop Anders Arborelius, Katolska kyrkan\n�rkebiskop D. Benjamin Atas, Syrisk-ortodoxa kyrkan\nMissionsf�rest�ndare Anders Bengtsson, Svenska Alliansmissionen\nMissionsdirektor Lennarth Hambre, Evangeliska Frikyrkan\nPastor Sten-Gunnar Hedin, Pingstr�relsen\nBiskop William Kenney, Katolska kyrkan\nBiskop Dositej Motika, Serbisk-ortodoxa kyrkan\n�rkebiskop Julios Abdulahad Shabo, Syrisk-ortodoxa kyrkan\nVen�j�n presidentti paavin luona\nPaavi Johannes Paavali II otti vastaan Italiassa vierailleen Ven�j�n presidentti Vladimir Putinin 6. marraskuuta. Keskusteluissa nousivat esille erityisesti katolisen kirkon ongelmallinen asema Ven�j�ll� sek� Pyh�n istuimen ja Ven�j�n ortodoksikirkon v�liset suhteet, mutta my�s Pyh�n maan ja Irakin tilanteet.\nPutinin edellinen vierailu pyh�n is�n luona oli ollut vuonna 2000. T�ll� kertaa h�n saattoi tutustua my�s paavin yksityisasunnossa s�ilytett�v��n Kazanin Neitsyen ikoniin, jonka paavi toivoisi voivan palauttaa Ven�j�lle. Paavin Ven�j�n-matkan toteutumisen on est�nyt maan ortodoksisen kirkon vastustus. Siihen edes presidentti Putin ei ole kokenut voivansa puuttua. Ongelmana on ollut my�s se, ett� hallinnolliset toimenpiteet ovat vaikeuttaneet merkitt�v�sti katolisen kirkon ja erityisesti ulkomaisen papiston toimintaa Ven�j�ll�.\nFem nya saliga\nP� en m�ssa i Peterskyrkan s�ndag 9 november saligf�rklarade p�ven Johannes Paulus II fem munkar och nunnor fr�n 1800-talet, varav n�gra �r ordensgrundare.\nDen franska nunnan Rosalie Rendu (1786-1856) blev k�nd som de fattigas �ngel i 1800-talets Paris.\nDen italienske ordenspr�sten Luigi Maria Monti (1825-1900) grundade en kongregation som tar hand om sjuka och fattiga och idag har flera viktiga hudsjukhus.\nDen spanska nunnan Bonifacia Rodriguez Castro (1837-1905) grundade den helige Josefs tj�narinnor som str�var efter att hela arbete och hantverk genom b�n.\nDen spanske ordenspr�sten Juan Nepomuceno Zegr� y Moreno (1831-1905) grundade en nunneorden som hj�lpte prostituterade.\nDen belgiske franciskanpr�sten Valentin Paquay (1828-1905) var ber�md som biktfar och andlig ledare. Han uppmanade d�tidens katoliker att ta emot kommunionen ofta, vilket var ovanligt p� den tiden.\nNorja saa ensi vuonna ensimm�isen reformaation ajan j�lkeisen munkkiluostarinsa, kun Pohjois-Norjan Lofoottien saarille perustetaan sisterssil�isluostari. Tromssan piispa-prelaatti Gerhard Goebel MSF on neuvotellut luostarin perustamisesta Krakovan ulkopuolella, Puolassa, sijaitsevan Jedrzej�win luostarin kanssa. Kirkko omistaa Lofooteilla luonnonkauniissa ymp�rist�ss� sijaitsevan idyllisen Storfjordin tilan puukirkkoineen, jonka uusi luostari ottaa k�ytt��ns�.\nLofoottien saariryhm� muodostaa oman seurakuntansa, mutta k�yt�nn�ss� pient� 64 uskovan seurakuntaa on hoitanut Bod�n Pyh�n Eysteinin seurakunnan kirkkoherra Torbj�rn Olsen. Jo vuonna 1935 kirkon omaisuuteen siirtynyt Storfjordin tila on odottanut pysyv�mp�� ratkaisua. Nyt sellainen on l�ytynyt, ja O.Cist. -sisterssil�iss��nt�kuntaan kuuluvat puolalaiset munkit ovat muuttamassa sinne huhtikuussa 2004. Oslon hiippakunnassa on toiminut vuosikausia muutaman trappistierakon yhteis�, mutta Storfjordin sisterssil�isluostari tulee olemaan ensimm�inen kontemplatiivinen miesluostari maassa.\nEn australisk parlamentsmedlem vill bryta bikthemligheten\nEn medlem av det sydaustraliska parlamentet, Nick Xenophon, har framlagt ett lagf�rslag som skulle f�rpliktiga alla m�nniskor som arbetar med barn, pr�ster, kyrkliga medarbetare och frivillaga hj�lpar att g�ra myndigheterna uppm�rksamma p� f�reteelser som tyder p� missbruk av barn. Detta skulle ocks� g�lla pr�ster som h�r bikt. Detta meddelar Adelaide Advertiser.\nDen politiska oppositionen har meddelat att de inte st�der propositionen till den del som ber�r kyrklig bikt, eftersom �biktens okr�nkbarhet� har varit g�llande i �rhundraden och inte b�r �ndras.\nDen katolske �rkebiskopen Philip Wilson sade att biktens privilegium �r ett omr�de som ��r heligt i allrah�gsta grad�, och att han vill f�rs�ka f� till st�nd ett m�te med Nick Xenophon f�r att diskutera f�rslaget. Han p�pekade att bikthemligheten hittills varit s�krad i sedvaner�tten. Enligt kanonisk lag �r den sakramentala tystnadsplikten okr�nkbar. �Varje pr�st vet att han har tystnadsplikt �ven om han m�ter hot, straff eller f�ngelse� sade �rkebiskopen.\nHan p�pekade �ven, att var och en som kommer till bikt med ett problem av f�rbrytelsekarakt�r, p� det kraftigaste uppmanas att ge sig �t polisen och godta deras domslut.\nPiispa Brandenburg 80-vuotias\nMonien suomalaisten tuntema, Tukholman hiippakunnan esipaimenena vuoteen 1998 toiminut piispa Hubertus Brandenburg t�ytti 80 vuotta 17.11. Emerituspiispana h�n on asettunut asumaan Helsingborgiin.\nOsnabr�ckiss�, Saksassa, syntynyt piispa Brandenburg opiskeli oikeustieteit�, mutta sai kutsumuksen papiksi. H�n opiskeli Frankfurtissa, Innsbruckissa ja Roomassa. H�nest� tuli pappi 1952 ja kotihiippakuntansa apulaispiispa 1975.\nVuonna 1977 paavi Paavali VI nimitti h�net Tukholman piispaksi. H�nen aikanaan hiippakunta kasvoi merkitt�v�ll� tavalla sek� sai mm. kaksi pappisseminaaria, luostareita, kansankorkeakouluja ja kymmeni� seurakuntakirkkoja. Tukholman hiippakunnassa pidettiin h�nen johdollaan synodi vuonna 1995. Emerituspiispa Brandenburg on tunnettu my�s ekumeenikkona ja maallikkojen apostolaatin edist�j�n�.\nPicasso halusi "kuolla kirkossa"\nEspanjalainen Picasso-tutkija Juan Maldonado on l�hiaikoina julkaisemassa kirjan Pablo Picasson (1881-1973) el�m�st�. Nyt 72-vuotias tutkija on yli 50 vuoden ajan seurannut kuuluisan taidemaalarin el�m��.\nKirjassaan Maldonado osoittaa, ett� vuonna 1963 tuolloin 77-vuotias Pablo Picasso otti yhteytt� dominikaani-is� Severino Alvareziin, joka toimi Roomassa professorina. Syyn� Picasson yhteydenottoon oli h�nen toiveensa p��st� kirkollisesti naimisiin pitk�aikaisen el�m�nkumppaninsa Jacquelinen kanssa ja toisaalta "kuolla Jumalan kirkossa".\n"Haluan tulla haudatuksi kastekummini Pablon hautaan", espanjalaistaiteilijan kerrotaan sanoneen. Picasson kastekummi oli h�nen set�ns�. Tieto Picasson ja is� Alvarezin keskusteluista l�ytyi espanjalaisesta ABC-p�iv�lehdest� vuodelta 1994.\nKatolska kyrkan i siffror\nEnligt de f�rskaste uppgifterna hade katolska kyrkan vid �rsskiftet 2001-2002 ca 1,06 milliarder medlemmar runt jorden. Det utg�r 17,3% av jordens befolkning p� 6,13 milliarder. 49,8% bor p� de amerikanska kontinenterna. I Europa bor 26,4%, _i Afrika 12,8%, i Asien 10,2% och i Oceanien 0,3%.\nPastoralt betj�nas katolikerna av drygt 4 millioner pastorala medarbetare. Av dem �r ca 4.650 biskopar, 405.000 pr�ster, 28.600 fasta diakoner, 792.300 ordenssystrar och 55.000 ordensbr�der samt 2,8 millioner kateketer. Kardinalkollegiet, till vars uppgifter det h�r, att mellan den 15. och 20. dagen efter en p�ves d�d, v�lja en ny, har efter senaste tillskott 194 medlemmar. Men det �r blott 135 som inte �nnu fyllt 80, som kan delta i valet.\nBirgittasystrarna tillbaka i Maribo\nDen 5.september invigdes birgittasystramas nya kloster Habitaculum Mariae i Maribo p� ett stenkasts avst�nd fr�n det medeltida Birgittaklostrets ruiner. Det klostret var det f�rsta Birgittaklostret i Danmark. Invigningen firades en hel vecka och var en gl�djefest, inte bara f�r systrarna utan f�r hela staden. Det var ju tack vare stadens positiva inst�llning, de tog emot systrarnas erbjudna ink�pspris framom ett annat n�got st�rre, som gjort det m�jligt foldern att �terkomma till denna ort, som har sitt namn av det medeltida klostret.\nPiispamme saarna paavin opetuksesta\nHaluaisin omistaa t�m�n p�iv�n saarnani erityisesti paavi Johannes Paavali II:lle. Syyn� siihen on h�nen juhlansa, sill� h�n on jo 25 vuoden ajan palvellut kirkkoa apostoli Pietarin seuraajana. T�llaista juhlaa on voitu viett�� vain hyvin harvoin. Siksi haluamme kiitt�� siit� Jumalaa. Emmek� me ole Jumalalle kiitollisia ainoastaan paavista henkil�n�, vaan my�s h�nen viranhoidostaan ja opetuksestaan. H�n on j��nyt k�yt�nn�llisesti katsoen aikamme ainoaksi moraaliseksi auktoriteetiksi. H�n ei alistu ideologisille muotivirtauksille ja h�nell� on rohkeutta julistaa maailmalle totuutta. Jokainen ihminen, joka on menett�nyt el�m�ns� suunnan ja etsii el�m�n tarkoitusta, voi l�yt�� pyh�n is�n opetuksesta arvokasta apua.\nPaavin apostolinen toiminta on ollut eritt�in monipuolista. H�n on tehnyt yhteens� jo yli sata paimenmatkaa eri puolille maailmaa. H�n on julkaissut toistaiseksi 14 kiertokirjett�, sen lis�ksi monia apostolisia kirjeit� sek� suuren m��r�n puheita.\nMinun ei ole helppoa kuvailla paavin opetusta lyhyess� saarnassa. Voin kuitenkin ryhmitell� h�nen asiakirjojaan niiden aiheiden pohjalta.\nEnsimm�isen ryhm�n muodostavat kolme Pyh�� Kolminaisuutta k�sittelev�� kiertokirjett�, ensin �Redemptor Hominis�, sitten �Dives in Misericordia� ja �Dominum et Vivificantem�. Ensimm�isen kiertokirjeen p��teemana on ihmisen suhde el�m��n ja pelastukseen. P��kysymys kuuluu: mik� on ihminen, kuinka h�n voi kokea todellista onnea, mist� h�n l�yt�� vastauksen eksistentiaalisiin kysymyksiins�, kuinka h�n voi pelastua? Johannes Paavali II l�yt�� vastauksen n�ihin kysymyksiin Jeesuksen omista sanoista: �Min� olen tie, totuus ja el�m� (Joh. 14:6). N�in my�s jokainen ihminen voi lausua n�m� Pietarin sanat Jeesukselle: �Herra, kenen luo me menisimme? Sinulla on ikuisen el�m�n sanat.� (Joh. 6:68)\nJumalan laupeus ilmoitetaan Jeesuksessa Kristuksessa. T�m� on kristilliselle uskolle keskeist�. Jumala odottaa ihmisen k��ntyv�n ja kutsuu h�net sovitukseen. �Dives in Misericordia� -kiertokirjeen keskeinen sis�lt� l�ytyy kauniista vertauksesta tuhlaajapojasta. Siin� is�n armahtavaisuus kuvataan seuraavasti: �Kun poika viel� oli kaukana, is� n�ki h�net ja heltyi. H�n juoksi poikaa vastaan, sulki h�net syliins� ja suuteli h�nt�. (Lk 15:20) Sitten is� sanoo palvelijoilleen: Nyt [�] vietet��n ilojuhlaa! Minun poikani oli kuollut, mutta her�si eloon, h�n oli kadoksissa, mutta nyt h�n on l�ytynyt.� (Lk 15:23-24)\nJeesuksessa Kristuksessa Pyh�n Hengen salaisuus ilmoitetaan. Pyh� Henki on jatkava Jeesuksen Kristuksen pelastus-ty�t� h�nen taivaaseen astumisensa j�lkeen. Kirkon sakramentit kumpuavat voimallisina h�nest�. Niin kuin Johannes Paavali II kiertokirje �Dominum et Vivificantem� painottaa, Pyh� Henki antaa my�s puhtaan omantunnon lahjan�. Pyh� Henki kutsuu ihmist� k��ntymykseen ja el�m��n evankeliumin totuudessa. Se, joka vastaa t�h�n kutsuun my�nt�v�sti, kokee Jumalan yst�vyyden ilon. Se, joka sulkee syd�mens� t�lle kutsulle, syyllistyy synneist� suurimpaan, niin kutsuttuun syntiin Pyh�� Henke� vastaan. T�m�n synnin tilassa ihminen ei voi ottaa vastaan syntien anteeksiantoa, koska h�n on sulkenut syd�mens� sovinnolta Jumalan kanssa. H�n ei n�in halua tehd� sit� p��t�st�, jonka tuhlaajapoika teki sanoessaan: �Nyt min� l�hden is�ni luo ja sanon, h�nelle: Is�, min� olen tehnyt synti� taivasta vastaan ja sinua vastaan�. (Lk 15:18)\nJohannes Paavali II on kirjoittanut my�s kolme suurta sosiaaliensyklikaa, nimitt�in �Laborem Exercens�, �Sollicitudo Rei Socialis� ja �Centesimus Annus�. N�m� kaikki kiertokirjeet k�sittelev�t yhteiskunnan oikeudenmukaisuutta. Paavi korostaa ihmisen etusijaa tuotantov�lineisiin n�hden, ty�n etusijaa p��omaan n�hden, etiikan etusijaa teknologiaan n�hden. N�iden kiertokirjeiden keskeisen� teemana on ihmisen arvo, mink� tulee aina olla yhteiskunnan rakenteiden ja toimintojen p��m��r�n�. Ihmist� itse��n ei tule koskaan v�lineellist�� miss��n tarkoituksessa.\nMy�s my�hemmiss� kiertokirjeiss�, kuten �Veritatis Splendor�, �Evangelium Vitae� ja �Fides et Ratio� kiinnitet��n huomiota ihmisen arvoon. N�ist� ensimm�inen Veritatis Splendor� k�sittelee ihmisen eettisen toiminnan perusteita. Paavi t�hdent��, ettei hyv�n kriteereist� p��t� ihminen, vaan Jumala, joka on kaiken Luoja. Ne perustuvat luonnonlaille ja Jumalan sanalle. Erityisell� tavalla niiden perustana on evankeliumi ja Jeesus Kristus. Jokaisen ihmisen pit�� suunnata omatuntonsa n�ihin perusteisiin. Vain silloin ihminen antaa my�nt�v�n vastauksen saamalleen kutsumukselle pyhyyteen. Vain sill� tavalla h�n voi saavuttaa iankaikkisen el�m�n.\n�Evangelium Vitae� -kiertokirjeen aiheena on ihmisel�m�n arvon kunnioittaminen. Jokaisen ihmisen el�m�st� p��tt�minen kuuluu ainoastaan Jumalalle. Siksi pyh� is� tuomitsee jyrk�sti viattoman el�m�n surmaamisen, erityisesti jokaisen murhan, abortin tai eutanasian teon. Jokaisen ihmisen ja hallituksen kutsumus on osaltaan vaikuttaa el�m�n kulttuurin vahvistamiseksi yhteiskunnassa.\nKiertokirje �Fides et Ratio� on omistettu uskon ja filosofian v�lisen suhteen tarkastelulle. Pyh� is� puolustaa inhimillisen j�rjen arvoa skeptikkojen ep�ilyksi� vastaan. Jokainen ihminen kykenee tunnistamaan perustavaa laatua olevat eksistentiaaliset totuudet, joihin kuuluu my�s Jumalan olemassaolo. Usko ei ole ristiriidassa tieteen kanssa. Vain ennakkoluulot tai tiet�m�tt�myys voivat johtaa vastakkainasetteluihin.\nViimeisess� kiertokirjeess��n �Ecclesia de Eucharistia� pyh� is� muistuttaa eukaristiasta. Pyh�ss� messussa pelastuksen salaisuus toistuu sakramentaalisella tavalla. H�n puhuu my�s eukaristian t�rke�st� asemasta kirkon ja uskovien el�m�ss�.\nJohannes Paavali II on meille todellinen is�, joka osoittaa jokaiselle uskovalle varman tien pelastukseen. H�n hoitaa n�yryydell� paavillista paimenvirkaansa, tietoisena siit� erityisteht�v�st�, jonka Jeesus Kristus itse on uskonut my�s h�nelle, kun h�n kehotti Pietaria: �Ruoki minun lampaitani� (Joh 21:17) ja �Vahvista velji�si [uskossa]�(Lk 22:32). Aamen.\nPaavillisen kristittyjen ykseyden edist�misen neuvoston puheenjohtaja, kardinaali Walter Kasper vieraili Suomessa lokakuun alkupuolella. Kirkon �ekumeniakardinaalin� mielenkiinto maatamme kohtaan on luonnollista seurausta paikalliskirkkomme hyvist� suhteista Suomen muiden kristillisten kirkkojen ja kirkollisten yhteis�jen kanssa, jotka kulminoituvat vuonna 1968 tapahtuneeseen Suomen ekumeenisen neuvoston t�ysj�seneksi liittymiseen.\nTavatessaan hiippakuntamme ty�ntekij�it� ja erityisesti ekumeenisen ty�n tekij�it� Pyh�n Henrikin seurakuntasalissa kardinaali Kasper kertoi lyhyesti ekumenian sis�ll�st�. Ilmi�n� ekumenia on verraten nuori; katolisessa kirkossa se p��si tietyss� mieless� vauhtiin vasta Vatikaanin 2. kirkolliskokouksen seurauksena ja siksi se on kirkolliskokouksen j�lkeisten paavien aikana ollut t�rke�ss� asemassa. Enemm�n kuin eroja kardinaalin mukaan tulisi painottaa sit�, mik� kaikkia kristittyj� yhdist��. Erityisesti maallistumisen edetess� kaikkien kristittyjen tulisi entist� selvemmin n�hd�, kuinka suuri skandaali kristikunnan hajanaisuus oikein on.\nKardinaali kiteytt�� ekumenian edistymisen ongelmakohdat n�in: On olemassa liberaaleja suuntauksia, jotka vaikeuttavat ekumeenista keskustelua. T�llaisia ovat ennen kaikkea naispappeuden toteuttaminen ja moraalisten v��ristymien vahvistaminen. Kuitenkaan ekumenian tielt� ei voi per��nty�. �Vaihtoehtoa ei ole�, kardinaali vahvistaa.\n70-vuotias Walter Kasper, T�bingenin yliopiston pitk�aikainen dogmatiikan professori ja Rottenburg-Stuttgartin piispa aina paavin kuuriaan siirtymiseens� saakka, on tullut ekumeenisessa liikkeess� tunnetuksi varsinkin osallisuudestaan Maailman kirkkojen neuvoston Faith and Order -komission ty�h�n sek� Luterilaisen maailmanliiton kanssa k�ytyjen ykseyskeskustelujen etenemiseen.\nH�nen pitk� kokemuksensa ekumeenisesta ty�st� n�kyy hyvin my�s niiss� nelj�ss� kohdassa, joissa h�n kiteytt�� ajatuksensa siit�, miss� ja miten yhteisty�t� tunnustusten ja kirkkorajojen yli voi ja pit�� toteuttaa:\nEnsimm�iseksi on opittava tuntemaan toinen toisensa. On voitettava ennakkoluulot ja vierailtava toisten luona.\nToiseksi on opittava toisilta. On rikastutettava toisia vastavuoroisesti. Esimerkkin� luterilaisten syv�llinen ja erityisen suuri Raamatun tuntemus ja kunnioitus tai katolilaisten liturginen el�m� ja symboliikka.\nKolmanneksi on teht�v� k�yt�nn�llist� yhteisty�t�. Esimerkkin� el�m�n, avioliiton ja perheen puolustaminen.\nNelj�nneksi on rukoiltava yhdess�. T�m� on kaikkein t�rkeint�, niin sanotusti koko ekumenian syd�n. Jeesuskin rukoili kristittyjen ykseyden puolesta. Pyh� Henki, Kristuksen Henki toimii my�s n�kyv�n katolisen kirkon ulkopuolella ja johdattaa meit�.\nFides-lehdelle antamassaan haastattelussa kardinaali Kasper k�vi l�pi monta ajankohtaista, ekumeenista teemaa eri puolilta maailmaa. Keskustelut monien ortodoksikirkkojen kanssa ovat viime vuosina edistyneet hyvin. L�mpimimm�t viimeaikaiset muistot monien hyvien joukosta liittynev�t paavin Romanian vierailuun, jossa romanialaiset � sek� katolilaiset ett� ortodoksit � ottivat pyh�n is�n syd�mellisesti vastaan ja viel� t�m�n l�htiess� huusivat: �Unitate, unitate� (ykseys).\nYht� hyvin kehitys ei ole edennyt Ven�j�ll�, tosin tilanne siell� �vaatii paljon ymm�rryst�, kardinaali suhteuttaa. Kiinassa kirkolla on omat ongelmansa, onhan maassa ns. virallisesti hyv�ksytty kirkko ja sitten viel� maanalainen kirkko, jota valtio ei hyv�ksy.\n�Katolilaiset Kiinassa el�v�t varsin vaikeassa tilanteessa, tosin aikaisemmin asiat olivat viel� huonommin. Maassa on hyvin monia marttyyreita. Mutta tunnetustihan on niin, ett� marttyyrien veri on uusien kristittyjen siemen�, kardinaali muistuttaa.\nT�rkeimm�ksi meneill��n olevaksi hankkeeksi kansainv�lisess� ekumeenisessa keskustelussa � mm. anglikaanien piispanvihkimysongelmat sivuuttaen � kardinaali Kasper nostaa esiin katolis-evankelisessa dialogissa kirkon itsens�. K�sitelt�v�n� on kirkon virka, pappeus, piispuus ja lopulta paavius.\n�Kysymyksess� on siis koko kirkon apostolisuus, ja erityisesti viran apostolisuus kirkossa�, Walter Kasper selitt�� yst�v�llisesti mutta samalla vakavana. �Samalla selvitet��n kysymyst� viran ja maallikkouden suhteesta. N�m� ovat t�rkeit� rakenteellisia kysymyksi�.�\nKardinaalin mukaan kirkon suhde ortodoksisiin kirkkoihin on hieman erilainen. Syy on selv�: �Ortodokseilla on sama k�sitys papin ja piispan virasta. Melkein kaikki on yhteist�: meill� on sama eukaristia, samat sakramentit ja sama p�tev� piispuus. Vain muodot ja mentaliteetti ovat kovin erilaiset�, Kasper toteaa.\nMutta ei h�t��. �Tunnustammehan ortodoksiset kirkot teologisesti t�ysiksi �kirkoiksi�. Ja sekin my�nnet��n, ett� liturgisilla eroavaisuuksillakin on oikeutensa; ne rikastuttavat eiv�tk� suinkaan heikenn� sit�, mik� on katolista�, kardinaali Kasper toteaa tyytyv�isen� ja jatkaa: �T�m� on ykseytt� moninaisuudessa.�\nEkumenia edistyy vain totuudessa ja rakkaudessa\nWalter Kasper muistuttaa, ett� Suomen ja Ruotsin luterilaiset kirkot ovat t�rkeit� keskusteluosapuolia katoliselle kirkolle. N�in on varsinkin siksi, ett� reformaatio toteutui Ruotsi-Suomessa varsin eri tavalla kuin manner-Euroopassa: t��ll� protestantismi s�ilytti mm. piispallisen hallintomuodon ja perinteisi� piirteit� liturgiassa.\n�Paavi muistelee edelleen mielell��n matkaansa Pohjoismaihin ja puhuu siit� toistuvasti. Matka teki h�neen suuren vaikutuksen ja onnistui mit� ilmeisimmin h�lvent�m��n monia vuosisataisia ennakkoluuloja. Sen my�t� k��ntyi uusi sivu molemminpuolisissa suhteissamme.�\nVierailunsa aikana Walter Kasper tapasi mm. sek� luterilaisen ett� ortodoksisen kirkon edustajia, korkeinta johtoa my�ten. Vaikka uskonk�sityksiss� luterilaisten kanssa onkin viel� eroavaisuuksia, ei kardinaali vaivu ep�toivoon: �Olisi toki ep�rehellist� olla ottamatta t�t� seikkaa huomioon. T�n��n tosin painotamme enemm�n sit�, mik� yhdist��, ja yrit�mme sen kautta ty�skennell� eroavaisuuksien parissa, mutta emme voi niit� yksinkertaisesti vain sivuuttaa ja olla niist� hiljaa. Se ei auttaisi mit��n, sill� ekumenia edistyy vain totuudessa ja rakkaudessa. Molemmat kuuluvat yhteen.�\nSuomessa katoliset �ekumeenikot� joutuvat yleens� haastaviin tilanteisiin, joissa he usein yksin edustavat yli miljardin j�senen kirkkoa maailmanlaajuisesti pienien, mutta t�ss� maassa suurten kirkkojen edustajien keskell�. Kardinaali Kasper rohkaisee heit�: �Psykologisesti voi olla vaikeaa kest�� t�llaista diasporaa. Toisaalta diasporassa el�vien katolilaisten tulee muistaa, ett� he kuuluvat suureen, maailmanlaajuiseen katoliseen kirkkoon. Sielt� k�sin heit� tuetaan ja avustetaan.�\nTaloudellista tukea my�nt�� esim. kardinaalin kotimaassa Saksassa toimiva Bonifatiuswerk.\nKardinaali selv�sti kokee aiheen t�rke�ksi ja jatkaa: �Siksi he voivat itsetietoisina, ei arrogantteina, mutta itsetietoisina edustaa uskoaan. Samalla on suhteemme luterilaisiin ja ortodokseihin my�s p��s��nt�isesti kehittynyt niin, ett� molemminpuolisesti kunnioitetaan toisia ja tunnustetaan toiset.� Walter Kasper ohjastaa: �Luterilaiset t��ll� tiet�v�t, ettei katolinen kirkko ole mik��n pikkuruinen joukko � t��ll� Suomessa kyll� � vaan maailmanlaajuinen kirkko, jota sen on kunnioitettava ja joka sen on otettava vakavasti. Emme voi t�n��n en�� ajatella poliittisesti tai viel� v�hemm�n kirkollisesti yksinomaan kansallisesti; meid�n on ajateltava maailmanlaajuisesti.�\nPaavin virkaa voi kehitt��\nKatolista kirkkoa syytet��n monesti j��r�p�isyydest�, koska se ei muuta opetustaan yhdest� jos toisestakaan asiasta. Kardinaali Walter Kasper tunnustaa, ett� tilanne on tietyss� mieless� vaikea, mutta vakuuttaa samalla: �Katolinen kirkko ei voi luopua totuudesta. Kirkko on vakuuttunut siit�, ett� sen on puolustettava esimerkiksi el�m�n pyhyytt� ja perhearvoja.�\nKardinaali n�kee t�ss� my�s positiivisen ulottuvuuden: �On olemassa hyvin monia evankelisia kristittyj�, jotka ovat kiitollisia siit�, ett� paavi puolustaa n�it� arvoja t�ysin yksiselitteisesti, ett� me emme juokse jokaisen muodin per�ss�. Paavin ��ni on t�m�n p�iv�n tilanteessa aivan v�ltt�m�t�n.�\nMonille kristityille yli tunnustusrajojen paavista on tullut tietynlainen referenssipiste. Kardinaalin mukaan paavi ymm�rt�� t�m�n hyvin ja on siksi kutsunut ei-katoliset kristityt vuoropuheluun siit�, miten Pietarin virkaa voitaisiin tulevaisuudessa hoitaa. Walter Kasper selvent��: �Paavi ei luonnollisestikaan aseta Pietarin virkaa k�ytett�v�ksi, mutta tuon viran hoitamisen tapa voi tietenkin kehitty�.�\nKardinaali esitt�� ajatuksensa viel� toisella tavalla: �Apostoli Pietari johti maailmankirkkoa eri tavalla kuin nykyinen paavi Johannes Paavali II; v�liss� on tapahtunut paljon kehittymist�. Sama kehittyminen on mahdollista my�s jatkossa, mutta se ei koske Pietarin viran sis�lt��, vaan sen hoitamisen tapaa.�\nKardinaali n�kee katolisessa uskossa my�s suurta vetovoimaa. �Sen totuudessa on oma valovoima ja sis�inen koherenssi�, Kasper sanoo varmuudella ja jatkaa selitt�en, ett� kaikki sopii lopulta yhteen: sis�inen logiikka toimii eik� ristiriitoja esiinny. Erilaisiakin n�kemyksi� on, mutta silti tiedet��n kokonaisvaltaisesti, mik� on katolista. Kardinaalin sanoin: �Sen me voimme m��ritell�, koska meill� on yleiskatekismus ja paavin ��ni.�\nMonet evankeliset kristityt kaipaavat samaa. Kardinaali on huolissaan siit�, ett� evankelinen ��ni on nyky��n kovin hajanainen. �Emme ole tilanteesta iloisia, sill� se koskee my�s meit�. Kristinuskon ��ni maailmassa tulee heikommaksi. Toisaalta silloin, kun kaikki kirkot puhuvat yhdell� suulla, kristillinen sanoma on varmasti paljon vaikuttavampi ja tehokkaampi�, Kasper toteaa. �Ainakin olisi saavutettava se�, h�n p��tt��, �ett� t�rkeiss� ihmiskuntaa koskevissa kysymyksiss� voisimme yhdess� ottaa kantaa evankeliumin perustalta�.\nKotiliesi l�mpi�� Suomessakin\nSuomi on t�h�n saakka ollut vailla Focolare-keskusta � t�m�n maallikkoliikkeen piiriin kuuluvia ihmisi� ja perheit� meill� on toki ollut jo hyv�n aikaa. Nyt keskus on saatu aikaan: Tampereen seurakunnan tiloissa toimii kaksi Focolare-maallikkoa, jotka j�rjest�v�t tapaamisia ja koordinoivat muutenkin toimintaa mahdollisuuksien mukaan.\nTampereen seurakunnan yhteydess� asuvat ja toimivat maallikot Satu Pataila ja Sibilla van Haastrecht tuntuvat innostuneilta kertoessaan uudesta haasteestaan Suomessa. Ty�maata on paljon my�s l�hes t�ysin luterilaisessa Suomessa, sill� Focolare on paitsi katolinen, my�s ekumeeninen liike, joka ei sulje ulos muita uskontoa tunnustavia tai edes kokonaan uskonnottomia. He ovat valmiita tarttumaan ty�h�n, mutta se edetk��n omaan tahtiinsa.\n�Emme ole viel� ajatelleet asiaa pidemm�lle. Emme tee suunnitelmia menness�mme uuteen paikkaan. Nyt el�mme t��ll� olevien ihmisten kanssa ja katsomme, miten el�m� kehittyy�, Satu Pataila sanoo.\n�Ihmiset ovat t�h�n saakka olleet hyvin hajallaan ja erill��n. Nyt mahdollisuudet pit�� yhteytt� paranevat, ja itse voimme pit�� yhteytt� kaukanakin asuviin.�\nSuomalaiset Focolare-perheet ja ihmiset ovat tunteneet toisiaan ainakin jossain m��rin parikymment� vuotta, ja se saa Satun ja Sibillan korostamaan, ett� he kaksi eiv�t ole liike, vaan kaikki yhdess�. Sibilla toteaa heid�n luottavan Pyh�n Hengen ohjaukseen, joka on parempaa kuin joskus kovin inhimillinen pitk�n t�ht�imen suunnittelu.\nSatu Pataila h�n tutustui Focolareen Tampereella jo 13 vuotta sitten, tarkemmin sanoen muutamaan sen piiriss� el�v��n suomalaisperheeseen. H�n otti yhteytt� l�hinn� toimivaan eli Tukholman Focolare-keskukseen.\n�Tutustuin sik�l�isiin ihmisiin, mm. siell� 30 vuotta olleeseen Elina Kippoon, joka toimii koordinaattorina. Ihastuin el�m�ntyyliin, joka oli hyvin konkreettista jakamista. Siit� tuli Jumalan kutsu minulle�, Satu Pataila kertoo.\nH�n toteaa, ett� Focolare-kutsumusta on jopa lapsen helppo alkaa el�� todeksi, mutta ett� se on prosessina varsin pitk�. Satun se vei mm. kolmeksi vuodeksi suureen Focolare-keskukseen Italiaan, mink� j�lkeen h�n palasi Tukholmaan kuudeksi vuodeksi.\nSuomessa naiset ovat olleet vasta muutaman kuukauden. Viel� vuosi sitten heille ei itse asiassa ollut selv��, ett� Focolare toimii Suomessa nykyisess� laajuudessaan. Onhan meill�kin jo vuosikymmeni� julkaistu mm. pient� �Sana elett�v�ksi� �lehtist�. Se on tietysti vaatimaton verrattuna vaikka Ruotsin �Enad v�rld�-julkaisuun, mutta toteuttaa omalta osaltaan liikkeess� t�rke�ss� asemassa olevaa julkaisutoimintaa.\nMukana nuoresta pit�en\nSibilla van Haastrecht tutustui Focolareen 19-vuotiaana seurakuntansa kautta, jonka uusi pappi tunsi liikkeen ja kutsui Sibillan muutamaan kokoukseen Mariapolisiin.\n�Mukana oli aina 4-5 muuta hollantilaista, kaikenik�isi� ja kaikista ammateista. En ollut koskaan aikaisemmin ollut mukana miss��n sellaisessa�, Sibilla Haastrecht kertoo.\n�Jokainen pyrki rakastamaan muita, my�s minua. Se oli uusi kokemus. Lauloimme ja tutustuimme toisiimme, ihmiset puhuivat omasta el�m�st��n ja uskostaan.�\nSen j�lkeen Sibilla tunsi, ett� h�nenkin oli muutettava asioita. H�n otti yhteytt� kerrostalonsa asukkaisiin, jotka alkoivatkin pit�� yhteytt� kesken��n.\n�Kaikki tutustuivat toisiinsa. Se oli loppujen lopuksi hyvin yksinkertaista. Kun ostin kukkia torilta, ostin muillekin, tai pesin samalla kaikki ikkunat.�\nKotitalousinsin��riksi valmistunut Sibilla toimi kuitenkin etup��ss� nuorten ryhmiss�. H�n harkitsi ensin luostaria, mutta vakuuttui ajan my�t�, ett� h�nen kutsumuksensa olisi Focolare.\nT�ll� hetkell� se on my�s Suomi, mist� olemme hyvin tyytyv�isi�. Maallikkoliikkeit� ei ole meill� liikaa. Useampi vaihtoehto merkitsee sit�, ett� ihminen voi entist� paremmin l�yt�� tavan, jolla toteuttaa kutsumustaan.\nFocolare, eli suomeksi suunnilleen �kotiliesi�, perustettiin II maailmansodan myrskyisin� aikoina. Liikkeen virallinen nimi on Mary�s Work. Sen perusti Chiara Lubich Trentossa vuonna 1943. Se el�� evankeliumia todeksi jokap�iv�isess� el�m�ss�. Liike on eritt�in elinvoimainen ja vaikuttaa nyky��n useammassa maassa kuin mik��n muu katolinen maallikkoliike.\nLiikkeell� on laaja ohjelma, johon sis�ltyy kirjaimellisesti toteutettua l�himm�isenrakkautta l�hipiiriss�, naapurustossa ja maailmassa, �antamisen kulttuuriin� perustuva taloudellisen toiminnan etiikkaa, sek� mm. kokeilukaupungin Mariapolis Ginettan tyyppisi� projekteja.\nPaavi Johannes Paavali II on tukenut maallikkoliikkeit� pontifikaattinsa aikana, ja liike n�keekin itsens� osana �maallikkoliikkeiden aluskasvillisuutta�. Samoin piispamme on osoittanut suhtautuvansa niihin suurella kunnioituksella.\nUusi ryhm� puolustaa el�m��\nMarraskuun alkupuolella pidettiin Helsingiss� Pyh�n Henrikin katedraalin seurakuntasalissa kokous, jonka tarkoituksena oli koota yhteen el�m�n puolustamisesta kiinnostuneita katolilaisia. Yleisvikaari is� Tuomo T. Vimparin koolle kutsumaan tilaisuuteen tuli koleasta syysilmasta huolimatta paikalle toistakymment� eri-ik�ist� henkil��, ja melkein yht� moni ilmoitti kiinnostuksestaan, vaikkei t�ll� kertaa paikalle p��ssytk��n.\nEl�m�n puolesta �ryhm�n tarkoitus on perustellen edist�� tervett� el�m�n kulttuuria ja my�s k�yt�nn�ss� vahvistaa el�m�n lahjan kunnioittamista aluksi erityisesti katolilaisten keskuudessa. Ryhm� haluaa ensin itse paneutua kaikessa rauhassa ihmisel�m�n pyhyyden ja arvokkuuden syihin, jotta sen todistus olisi vakuuttava.\nYleisvikaari Vimpari totesi kokouksessa, ett� �t�llaisista asioista on pystytt�v� puhumaan ja tiedottamaan tasapainoisesti ja toisia kunnioittaen, mutta my�s tehokkaasti ja totuudenmukaisesti�. H�n ei toivo ryhm�st� metel�iv�� tai toisia syyttelev�� �ykk�riporukkaa, vaan asiallista ty�t� tekev�� aivan tavallisten katolilaisten joukkoa, joka ammentaa voimansa rukouksesta. �Yksi t�rkeimmist� teht�vist�mme on tarjota asiallista ja totuudenmukaista tietoa, koska monissa vaikeissa kysymyksiss� informaation valtavirta jakaa etenkin nuorille suorastaan v��r�� tietoa�, sanoo is� Vimpari.\nEnsimm�isess� kokouksessa ryhm�n toiminnan kohteeksi valittiin el�m�n koko kirjo: hedelm�ittymisest� luonnolliseen kuolemaan, odottavien �itien tukemiseen ja ihmisarvoisen el�m�n turvaamiseen. Yht� tietty� teemaa, esimerkiksi sin�ns� t�rke�� aborttien ehk�isemist�, ei haluttu nostaa ainoaksi t�rke�ksi asiaksi.\n�Siit� huolimatta, ett� raskaudenkeskeytys on t�rke� teema, ei ryhm�n kannata takertua pelk�st��n siihen. Ehk� muilla el�m�n puolustamisen osa-alueilla saamme t�t� yhteiskuntaa silm�ll� pit�en helpomminkin aikaan hyvi� tuloksia. Vaikka eih�n vaikeuksia voi totuuden kustannuksella paeta�, tuumi yksi kokouksessa mukana ollut.\nTilaisuuteen osallistuneet k�viv�t monipuolista keskustelua el�m�n puolustamisen keinoista ja t�rkeist� kohteista. T�ss� vaiheessa kuitenkin p��tettiin, ett� valmisteluty�t� jatketaan, ennen kuin konkreettisiin toimenpiteisiin ryhdyt��n.\nJo pitk��n karitatiiviseen ty�h�n osallistunut Jan Krook muistutti kokouksessa my�s, ett� el�m�n puolustaminen alkaa jo ihan tavallisista asioista, toisen l�himm�isen kohtaamisesta, rakkauden ja huolenpidon osoittamisesta toisia kohtaan � vaikkapa omassa seurakunnassa.\nRyhm�n seuraavat kokoontumiset, joihin kaikki kiinnostuneet ovat tervetulleita, pidet��n Pyh�n Henrikin katedraalin seurakuntasalissa 8.12., 5.1. ja 2.2. vietett�vien maanantai-iltamessujen j�lkeen siis alkaen noin klo 18.30.\nJoidenkin pro life �ty�t� tekevien j�rjest�jen kotisivuja:\nCouple to Couple League: www.ccli.org\nPaavillinen el�m�n akatemia: www.academiavita.org\nHiljainen suuruus: kymmenen n�k�kulmaa pyh��n Joosefiin. 9/10\nPyh�n perheen suojelija\nEvankelistat ovat tarkkoja siit�, ettei Jeesuksen el�m�ss� mik��n ollut sattumanvaraista, vaan kaikki tapahtui Jumalan ennalta p��tt�m�n suunnitelman mukaisesti.\nMarialla oli i�isyydest� asti ollut teht�v� Jeesuksen �itin�. Joosef taas valittiin huolehtimaan Jumalan Pojan j�rjestelm�llisest� maailmaan ohjaamisesta ja suojelemaan perhett��n: Jeesus ja Maria ovat ne kallisarvoiset aarteet, jotka h�nelle annettiin. Jeesuksen k�tketty el�m� luovutettiin kokonaisuudessaan h�nen valvontaansa. Jumalan Poika oli vanhempiensa luona kolmekymment� vuotta �pysyen Joosefin varjossa�.\nN�in pyh� Joosef on my�s erityinen esikuva kaikille perheenisille n�iden ehdottomassa uskollisuudessa puolisoilleen ja is�llisess� valveutuneisuudessa lapsiaan kohtaan. Aivan kuten vanhan liiton alussa on edess�mme my�s uuden liiton alussa juuri aviopari.\n�Kun nyt Aadam ja Eeva olivat sen pahan l�hde, joka on peitt�nyt maailman, niin Joosef ja Maria muodostavat puolestaan huippukohdan, josta pyhyys levitt�ytyy yli koko maanpiirin.�\nPyh� perhe on meille kirkon kuva. Maria on uusi Eeva. H�n on kirkon, morsiamen, esikuva ja sis�lt�. Mutta uusi Aadam ei ole Joosef, vaan Kristus.\nNiin kuin ensimm�inen Eeva sai alkunsa Aadamin kyljest�, niin syntyi my�s uusi Eeva, kirkko, uuden Aadamin keih��ll� puhkaistusta kyljest�. Karitsan morsiamesta, joka seisoi Vapahtajan avustajana ristin juurella, tuli Poikansa tahdon mukaan armon v�litt�j� meille kaikille. Ja Johannes kaikkien tulevien kirkon j�senten edustajana saa Marian �idikseen. T�lle kirkolle � samoin kuin pyh�lle perheelle � Joosef on Jumalan lahjoittama suojelija. Sen kulmakivi on Kristus, personifioituna se tulee n�kyviin Neitsyt Mariassa. Se lep�� apostolien, profeettojen ja kirkonopettajien perustuksella.\nNiin kuin Joosef aikoinaan huolehti Jeesuksesta ja Mariasta, niin h�n t�n��nkin huolehtii Kristuksen mystisest� ruumiista, joka kirkko on. Niin kuin h�n kerran osasi pelastaa Jeesus-lapsen Herodeksen vainolta, niin h�n t�n��nkin suojaa kirkkoa pahan vihollisen hy�kk�yksilt�.\nRakasta lasta � suojele lapsuutta\nEvankelis-luterilaisen kirkon kymmenen teesi� vanhemmuudesta ja lapsen hyv�st� el�m�st�\nLapsen oikeuksien p�iv�n� 20.11 satojen luterilaisten kirkkojen oviin naulattiin kymmenen teesi� vanhemmuudesta ja hyv�st� lapsuudesta otsikolla �rakasta lasta � suojele lapsuutta�. Tempaukseen osallistui niin luterilaisen kirkon ty�ntekij�it� kuin yhteiskunnan p��tt�ji� sek� my�s vanhempia ja lapsia. Teesej� ja niihin liittyv�� materiaalia on jaettu lis�ksi seurakuntien lapsity�n yhteisty�kumppaneille kuten neuvoloihin, kirjastoihin, p�iv�koteihin ja kouluihin.\nTeesit luovutettiin juhlallisesti my�s eduskunnan puhemies Paavo Lipposelle. Puhemies Lipponen totesi tilaisuudessa, ett� muun muassa perheen ja ty�el�m�n yhteensovittaminen on ajankohtainen ja ratkaisua vaativa lapsen hyv��n el�m��n vaikuttava kysymys. H�n esitti samalla is�n� huolestuneisuutensa siit�, ett� �parhaaseen katseluaikaan lapsuuteen tunkeutuu asioita, jotka eiv�t sinne kuulu�.\nTeesit on luotu jo kaksi vuotta sitten Seurakuntien Lapsity�n Keskuksen (SLK) ja Kirkon kasvatus ja nuorisoty� -yksik�n (KKN) yhteisty�n�, mutta nyt luterilainen kirkko haluaa julistautua viel� selke�mmin lapsuuden suojelun yhteis�ksi ja haastaa samaan liikkeeseen mukaan my�s muita kasvattajia.\nTeesit koskettavat hyvin ajankohtaisia ja t�rkeit� aiheita: mediamaailman ja tietotulvan tuomia haasteita ja ahdistusta, turvallisia rajoja sek� vastuullista vanhemmuutta. SLK:n p��sihteeri Kalevi Virtanen itse totesi, ett� �Lapsen t�rke� voimavaran l�hde on se, ett� h�n saa olla riitt�v�n kauan pieni, tiet�m�t�n ja turvassa. Se on h�nen perusoikeutensa�.\nHelsingin Sanomissa 21.11 piispa Ilkka Kantola kommentoi, ett� �Teesit on laadittu kirkon piiriss�, mutta ne on kirjoitettu niin, ett� ne ovat k�ytt�kelpoinen apuneuvo my�s niiss� kodeissa, joissa kirkon hengellinen sanoma ei ole tuttu tai sit� ei koeta kiinnostavaksi�.\nJ�in kuitenkin kaipaamaan teeseiss� jonkinlaista viittausta Jumalaan ja kristinuskoon. On t�rke�� tuoda perheen arki my�s omaan rukousel�m��n. Edes rakastavat vanhemmat eiv�t voi jaksaa kantaa kaikkea yksin, ellei heill� ole Jumalan apua. Jeesus itse sanoi: �Ilman minua te ette saa aikaan mit��n� (Joh. 15:5).\nOlisin siten odottanut, ett� kirkon piiriss� tehdyt teesit ottaisivat edes jotenkin Jumalan olemassaolon ja my�t�vaikutuksen huomioon. Monet vanhemmat vaipuvat juuri ep�toivoon, koska tuntevat ett� ovat inhimillisesti katsoen tehneet kaikkensa eiv�tk� silti onnistu lasten kasvatuksessa. Varmasti on paljon ihmisi�, joille olisi helpotus kuulla, ett� on olemassa jotakin suurempaa ja turvallista, johon he voivat turvautua my�s lapsen kasvatuksessa: Jumala, joka on meid�n kaikkien Is�, my�s vanhempien. Jumalan k�mmenell� ei kukaan ole turvaton.\nKymmenen teesi� vanhemmuudesta ja lapsen hyv�st� el�m�st�\n1. Lahjoita lapsellesi lapsuus.\n2. Uskalla olla aikuinen.\n3. Ole l�sn� lapsellesi.\n4. Anna aikaa aikuisen el�m�lle.\n5. Hyv�ksy lapsesi ainutlaatuisuus.\n6. Suojele lastasi turhalta tiedolta.\n7. Sitoudu vanhemmuuteen.\n8. Anna vapautta, aseta rajoja.\n9. Ole t�rkein lapsellesi.\n10. Varjele lapsuutta.\nMist� tulen, minne menen...\nCarlo Carretto: Mik� voisi olla kauniimpi kuin se polku, jonka Jumala meille osoittaa? On turhaa k�rsimyst� pit�� kiinni asioista, joita ei ole olemassa ja poluista joita ei ole tehty meit� varten.\nSuomen kielen verbi tiet�� tarkoittaa: tuntea tie. Tiehen liittyy vahva tunnelataus, sill� tiess� on kyse el�m�n kohtalosta ja l�hd�st� kohti tuntematonta. On vahva el�mys ajella vaikkapa suurkaupunkien metrolinjoilla Pariisissa, Lontoossa tai New Yorkissa, kun juna sy�ksyy pime�ss� tunnelissa kohti m��r�np��t� eik� tiet� n�y.\nEntisin� aikoina pyhiinvaellusmatkoja tehtiin samaan tapaan kuin nykyisin lomamatkoja ymp�ri maailmaa. Kun nykyaikana l�hdet��n lomalle, matkan toivotaan sujuvan nopeasti ja vaivattomasti, ja painopiste on perill� matkakohteessa vietett�v�ss� ajassa. Aikoinaan perille p��sy vei kuukausia ja taivaltaja n�ki ja koki monenlaista matkallaan.\nT�m�n hetken suosituimpia pyhiinvaelluspaikkoja on Pyreneitten vuoristossa sijaitseva Lourdes. Nuoren Bernadette Soubirousin kokemat Neitsyt Marian ilmestykset sataviisikymment� vuotta sitten ja kansanjoukkojen hullaantuminen h�nen mukanaan ruusukkorukouksiin Gave-joen rannan luolan edustalla saivat kaupungin silloisen pormestarin pelk��m��n kaupungin maineen menetyst� ja sit�, ettei Ranskan valtio koskaan rakentaisi pormestarin unelmoimaa rautatiet� Lourdesiin. Toisin k�vi, sill� Bernadetten kokemukset tekiv�t Lourdesista tunnetun ja siit� tuli vilkas rautateiden risteyspaikka. Nykyisin tien Lourdesiin l�yt�� vuosittain 5,5 miljoonaa pyhiinvaeltajaa.\nOsoita minulle tie ja tee minut halukkaaksi kulkemaan sit�, pyydet��n er��ss� Pyh�n Birgitan rukouksessa. Rukouksessa toivotaan, ett� el�m� muuttuisi v�hitellen jatkuvaksi pyhiinvaellukseksi ja ihminen osaisi valita ne polut, jotka Jumala on tarkoittanut h�nt� varten. Matkaa tehd��n yhdess� muiden ihmisten kanssa, mutta toisaalta tien l�yt�miseen tarvitaan my�s vet�ytymist� hiljaisuuteen ja syventymist� Jumalan yhteyden tiedostamiseen. Brasilialainen kirjailija Paulo Coelho on sanonut, ett� ihmisen ainoa velvollisuus on seurata omaa el�m�ntiet��n. Her�� helposti pelko sellaista tiet� kohtaan, jonka m��r�np��t� ei tied�, pelko el�m�� ja sen tuntemattomia haasteita kohtaan ja pelko siit�, ett� asiat joihin on tottunut katoavat ikuisiksi ajoiksi.\nOlen k�ynyt muutamissa Euroopan pyhiinvaelluspaikoista. Taannoin kun Suomessa oli ollut sateinen kes�, l�hdin elokuussa aurinkoloman toivossa Italiaan, pieneen kaupunkiin Adrian meren rannalle. Italiassa oli ollut pakahduttava helle kuukausikaupalla, mutta minun sinne tultuani siell�kin alkoivat sateet. Matkaopas yritti vedota matkalaisten my�t�tuntoon paikallisia asukkaita kohtaan ja kehotti iloitsemaan kuumuuteen tuskastuneitten italialaisten puolesta. Maakunnan matkailutoimisto ymm�rsi turistien pettymyksen ja j�rjesti rankkasateiden keskelle joutuneille suomalaisille ilmaisen tutustumismatkan Loreton pyhiinvaelluskaupunkiin.\nMatka tehtiin bussilla, joka kierteli pitkin kapeita kyl�teit� ja ajoi maalauksellisten pikkukaupunkien l�pi. Loreton kaupungin Santuario della Santa Casan basilikassa on Neitsyt Marian synnyinmaja, ja uskotaan enkelien kuljettaneen sen Loretoon Nasaretista vuonna 1295 turvaan sodan tiimellykselt�. Kuten muissakin pyhiinvaelluspaikoissa, Loretossakin minuun vaikutti syv�sti sinne tulleet muut ihmiset. Monet pyhiinvaeltajat kiersiv�t polvillaan kontaten basilikaa ymp�ri, vaikka sade kasteli heid�t l�pim�riksi. Minua ei huolettanut matkakumppaneitteni n�kemys siit�, ett� oli lapsellista uskoa enkelten lenn�tt�neen Santa Casan ilmojen halki satojen kilometrien takaa Israelista. Pikemminkin minusta tuntui, ett� enkelit olivat edelleenkin basilikassa. Sateet jatkuivat, mutta uusia voimia saaneena l�hdin heti seuraavana p�iv�n� Firenzeen ja sadepisarat tervehtiv�t minua iloisesti junan kiit�ess� kohti taidekaupunkia.\nOlen oppinut pit�m��n pyhiinvaellustien taivaltamisesta m��r�np��t� kohti siin� kuin perill� olostakin. Lourdesissa, Czestochowassa, Fatimassa tai muussa m��r�np��ss� on suurenmoista kuunnella Jumalaa ja ajatella niit� miljoonia ihmisi�, jotka ovat vaeltaneet rukoilemaan sinne ennen minua. Miten monen ihmiset ilot, surut, huokaukset ja kyyneleet pyhiinvaelluspaikoille onkaan tuotu! Paluumatkalle l�htiess� on tullut varmuus, ett� Jumala kulkee kanssani, olen suojassa.\nEdith Stein � Euroopan ikoni\nHeidi Tuorila-Kahanp��: Euroopan ikoni, Edith Steinin el�m� 1891-1942.\nMinerva Kustannus Oy, Jyv�skyl� 2003, 255 sivua.\nKun pyh�n Birgitan juhlavuosi on p��ttym�ss�, on ihan sopivaa katsella ymp�rilleen ja huomata, ett� vanhalla Euroopallamme on muitakin suojeluspyhimyksi� kuin Birgitta. Yksi heist� on pyh� Ristin Teresa Benedicta eli Edith Stein. H�n ei suinkaan ole tuntematon Suomen katolilaisille, mutta nyt h�n tulee meit� entist� l�hemm�ksi Heidi Tuorila-Kahanp��n laatiman perusteellisen ja selke�n el�m�kerran ansiosta.\nTekij� on perehtynyt syv�llisesti t�m�n lahjakkaan filosofin, karmeliittasisaren ja marttyyrin el�m�nvaiheisiin ja kirjalliseen tuotantoon, ja lukija vaistoaa, ett� kuvauksen kohde on l�hell� kirjoittajan syd�nt�. Kirja on mainio esimerkki k�sitteest� Einf�hlung - empatia, jota Edith Stein filosofisissa teksteiss��n selitt��: Einf�hlung on henkinen akti, joka antaa tietoa siit�, mit� toinen kokee. Empatia on sen spontaanista tajuamista, mit� tuntemuksia ja el�myksi� toisella ihmisell� on. Sen avulla saadaan suora tuntuma toisen ihmisen tuntemuksiin ja el�myksiin...\nKirjan laaja l�hde- ja kirjallisuusluettelo osoittaa, miten monipuolisesti tekij� on tutustunut kuvattavaan henkil��n. Edith Steinista onkin viime vuosikymmenin� laadittu lukuisia teoksia ja lukemattomia artikkeleita, ja h�nen omat filosofiset ja teologiset julkaisunsa sek� kirjeet ja p�iv�kirjat ovat tutkijoiden k�ytett�viss�. Heid�n ei siis tarvitse hiiht�� umpi-hankeen etsim��n erakkoa tiett�mien taipaleiden takaa. Silti on ihailtava tekij�n taitoa, sisua ja k�rsiv�llisyytt�, kun h�n on suuresta l�hdeaineistosta pystynyt poimimaan n�hd�kseni kaikki Edith Steinin merkitt�v�t ihmissuhteet, h�nen henkiseen ja hengelliseen kehitykseens� vaikuttaneet tekij�t sek� h�nen kirjoitustensa p��ajatukset ja esitt�m��n ne viel�p� suhteellisen suppeassa muodossa. Kohtaamme kirjassa Edithin sukulaiset, opettajat ja yst�v�t, h�nen toiveensa ja rukouksensa, ilonsa ja surunsa. Lukija panee merkille my�s huolitellun ja kauniin suomen kielen, jolla monimutkaiset tieteelliset k�sitteetkin tulevat luontevasti tavallisen meik�l�isen ulottuville.\nOlen iloinen siit�, ett� kirjasta huokuu l�mmin kiintymys saksalaista kulttuuria, kirjallisuutta ja katolista perint�� kohtaan. Tekij� opastaa meid�t henkil�kohtaisesti niille paikoille, joilla Edith Stein eli ja ty�skenteli.\nKirjasta saamme tiet��, ett� Edith syntyi Breslaussa juutalaisperheen yhdenten�toista lapsena. H�n oli reipas ja herkk� pikkutytt�, sitten rauhallinen ja pohdiskeleva koululainen, luokkansa priimus, ahkera ja luotettava. Yliopistossa h�n valitsi p��aineeksi filosofian, jolta h�n odotti vastausta kysymykseen: Mik� on totuus? Mik� ihminen on? Opiskellessaan G�ttingeniss� h�n sai kosketuksen kristinuskoon. H�n valmistui opettajaksi 1915 ja ty�skenteli ensimm�isen maailmansodan aikana Punaisen Ristin palveluksessa. Fenomenologiaa k�sittelev� v�it�skirja hyv�ksyttiin Freiburgissa 1916.\nSodan loppuvaiheessa Edith tutustui enemm�n kristinuskoon ja perehtyi kristilliseen mystiikkaan, mm. Avilan pyh�n Teresan teokseen Sis�inen linna. Kristillinen vakaumus syntyi vuonna 1918, ja 1.1.1922 Edith otti vastaan pyh�n kasteen. Ratkaiseva kokemus oli pyh�n Teresan el�m�kerta, josta h�n kertoo: �Otin umpim�hk��n paksun kirjan hyllyst�. Sen nimi oli Pyh�n Jeesuksen Teresan el�m�. Aloin lukea, ja luin sen saman tien loppuun. Kirjaa sulkiessani sanoin itselleni: �T�m� on totuus�. Seuraavana p�iv�n� ostin katolisen katekismuksen ja messukirjan. Menin sunnuntaimessuun ja sen j�lkeen pappilaan ja pyysin v�litt�m�sti kastetta.� Edith oli intohimoinen totuuden etsij�. Pyh�n Teresan kirja puhuu Jumalasta totuutena, se �valaisee sielun salaisimpia sopukoita ja antaa j�risytt�v�n kuvan Jumalan armahtavasta rakkaudesta�.\nKirkkoon otettaessa Edith oli 30-vuotias. Silloin h�n oli l�yt�nyt paikan, �jossa kaikki levottomat syd�met saavat levon ja rauhan�. K��ntymyksest� kertominen varsinkin uskovaiselle �idille oli vaikea teht�v�, sill� �idin mielest� tytt�rest� oli tullut luopio, h�n oli pett�nyt juutalaisen uskonsa. Oli raskasta kirjoittaa kotiin kirjeit�, joista ei saanut k�yd� ilmi mit��n siit�, mik� t�ytti syd�men. N�m� tuntemukset ovat tuttuja my�s suomalaisille, jotka otettiin kirkkoon muutamia vuosikymmeni� sitten.\nWeimarin tasavallan aikana Saksassa kukoisti katolinen kev�t. Luostareita ja papistoa arvostettiin, monet yliopistoihmiset ja kulttuurin edustajat k��ntyiv�t katoliseen uskoon. Suuret teologit Romano Guardini ja Dietrich von Hildebrandt sek� kirjailijat Werner Bergengruen ja Edzard Schaper julkaisivat parhaita teoksiaan, Gertrud von Le Fort kirjoitti ihanat runonsa Hymnen an die Kirche. Useita vuosia Edith toimi suuren luostarikoulun opettajana Speyerin katedraalin vierell�, h�nen henkisen� kotinaan oli Beuronin benediktiiniluostari. H�net kutsuttiin esitelm�im��n eri yliopistoihin ja juhlatilaisuuksiin. T�ll�in h�n usein k�sitteli pedagosisia aiheita ja erityisesti tytt�jen kasvatusta. Kasvatuksen t�rkein teht�v� oli auttaa lasta l�hestym��n Jumalaa. Er��ss� esitelm�ss� h�n lausui: �Betlehemist� johtaa suora tie Golgatalle, seimelt� ristille... Synnin y�ss� syttyy Betlehemin t�hti, seimest� l�htev� loiste tekee ristin varjon. Valo sammuu pitk�nperjantain y�ss�, mutta se nousee entist� s�teilev�mmin armon aurinkona yl�snousemuksen aamuna.� Saattoiko h�n jo tuolloin aavistaa oman ristintiens� asemia?\nJ�tetty��n j��hyv�iset perheelle ja yst�ville Edith tuli K�lnin karmeliittaluostariin 14.10. 1933. Kauan kaivattu hetki oli koittanut. H�n liittyi kontemplatiiviseen s��nt�kuntaan, joka omistautui yksin rukoukseen. Luostarissakin h�n kirjoitteli ahkerasti ja teki k��nn�sty�t�. Siell� valmiistui my�s h�nen filosofinen p��teoksensa Endliches und ewiges Sein. Ensimm�iset luostarilupaukset h�n antoi kev��ll� 1935 ja ikuiset lupaukset 21.4.1938. Nyt h�n oli Jumalan oma ikuisiksi ajoiksi. Nimekseen h�n oli valinnut Teresa Benedicta a Cruce. H�nen kutsumuksensa oli syventy� ristin salaisuuteen.\nPian kuitenkin kansallissosialistien toiminta nousi uhkaavana ukkospilven� taivaanrannalle. Edith joutui yh� suurempaan vaaraan juutalaisen syntyper�ns� takia ja pakeni vuodenvaihteessa 1938/1939 Echtin luostariin, joka sijaitsi Hollannissa, melko l�hell� K�lni�. Siell�k��n h�n ei ollut turvassa, sill� juutalaisiin kohdistuva vaino ulottui kaikkialle. Kun Hollannin piispat hein�kuussa 1942 protestoivat jyrk�sti juutalaisten pakkosiirtoja vastaan, viranomaiset kostoksi siit� pid�ttiv�t v�litt�m�sti satoja Hollannin katolilaisia ja l�hettiv�t heid�t kuolemanleireille It�-Eurooppaan. Ensimm�isten joukossa oli sisar Teresa Benedicta ja h�nen sisarensa Rosa. Heid�t kuljetettiin suoraa p��t� Auschwitz-Birkenaun leirille ja surmattiin siell� 9.8.1942. Kukaan ei ole palannut kertomaan heid�n viimeisist� hetkist��n. - Monet j�lkiviisaat ovat sitten syytt�neet paavi Pius XII:ta siit�, ettei h�n ��nekk��mmin tuominnut keskitysleirej�. On syyt� olettaa, ett� h�n s�ilytt�m�ll� matalamman profiilin onnistui pelastamaan tuhansia tai jopa miljoonia viattomia, jotka muutoin olisivat natsien kostotoimissa menett�neet henkens�.\nSisar Teresa Benedicta julistettiin autuaaksi 1.5.1987 ja pyhimykseksi 11.10.1998. H�n oli kuollut marttyyrina katolisen uskonsa t�hden. Vihdoin 1.10.1999 paavi julisti h�net Euroopan taivaalliseksi suojelijaksi. T�m� maallistuva ja henkisesti rappeutuva, monien myrskyjen tuivertama maanosa, jolla on ainutkertainen kristillinen perint�, tarvitseekin kipe�sti taivaallisia puoltorukoilijoita. Rukoilkoon Euroopan ikoni, pyh� Ristin Teresa Benedicta, t�m�n maanosan kansojen puolesta. - Mit� paavi lausuikaan muutamia viikkoja sitten? H�n sanoi: �Eurooppa joko on kristillinen - tai sitten se ei en�� ole Eurooppa.�\nP.S. �Euroopan ikoni� on myynniss� suurissa kaupungeissa; muualla asuvat voivat tilata sen kirjakaupan v�lityksell� Minerva Kustannus Oy:lt� Jyv�skyl�st�.\nDominikaaniveljet suunnittelevat paluuta\nSuomalainen s��nt�kuntael�m� saanee uutta v�ri�, kun dominikaaniveljeskunta tutkii tosimieless� mahdollisuuksia uusien pappien saapumiselle maahamme. Oikeastaan kysymys on vain saarnaajaveljien toiminnan jatkamisesta, sill� viime vuosina kuolleet is�t Martti Voutilainen (k. 2001) ja Guy B�thune (k. 2003) olivat dominikaaneja � ja maallikkodominikaaneja maassa on edelleenkin. Historialliset juuret ovat viel� vahvempia. Keskiajalla dominikaanien vaikutus Suomessa oli merkitt�v��.\nPaluumahdollisuuksia tutkivat dominikaaniveljet tulevat Ruotsista. Antoine L�vy OP ja Axel Carlberg OP istuvat Studium Catholicumin kappelissa vietetyn messun j�lkeen kirjaston p�yd�n ��ress�. Messussa oli l�sn� mm. monia maallikkodominikaaneja, ja ruotsiksi vietettyyn messuun toi oman s�vyns� se, ett� p��selebranttina toiminut is� Antoine on tutustunut ruotsin kieleen vasta muutaman viikon ajan, varsinaisten kieliopintojen ollessa viel� edess� � h�mm�stytt�v� suoritus.\n�K�vimme t��ll� viimeksi vuonna 1988, ja nyt katsomme uudelleen, milt� tilanne t��ll� n�ytt��. T�m� on apostolinen projekti, jota haluamme jatkaa. Esimerkiksi ruotsalainen monsignore Lars Cavallin on kirjoittanut, ett� Suomi on dominikaaneille erikoistapaus, koska s��nt�kunnan juuret ovat t��ll� syv�ll�, syvemm�ll� kuin muualla Pohjolassa�, dominikaaniveljet sanovat.\nAluksi kahden veljen voimin\nJos projekti etenee, siirtyv�t L�vy ja Carlberg p��asiassa Suomeen. He toivovat saavansa tukea ja kolmannenkin veljen Helsinkiin, vaikka ei ainakaan aluksi pysyv�sti. Suomeen tulon yksi t�rke� edellytys on yleis�lle avoimen, s��nn�llisen rukousel�m�n toteuttaminen. Siihen tarvittaisiin tukea.\n�Meill� on edelleen teht�vi� my�s Suomen ulkopuolella, joten meit� on oltava t��ll� tarpeeksi monta. Muuten s��nn�llinen rukousel�m� ei toteudu�, toinen veljist� sanoo.\nS��nn�llisen toiminnan tavoite taas on L�vyn ja Carlbergin mukaan tehd� Jumala l�sn�olevaksi dominikaanisella tavalla, jonka he m��rittelev�t sanoilla �dialog, hospitality, witness� � suomeksi �vuoropuhelu, vieraanvaraisuus, todistus�.\nTarkoitus on k�yd� vuoropuheluun nimenomaan kulttuurin kanssa. �Polttavin tarve on n�hd�ksemme yhteiskunnallisen keskustelun puolella. Olemme kokeneet t��ll� tietty� henkist� vastaanottavuutta, joka liittyy s��nt�kuntamme historialliseen jatkuvuuteen. Tuntuu silt�, ett� meit� odotetaan�, Carlberg sanoo.\nPitk� tie Suomeen\nDominikaaniveljist� Antoine L�vyn juuret ovat v�rikk��t. Filosofiaa opiskellut L�vy k��ntyi 23-vuotiaana kristinuskoon. �Perheeni on juutalainen, mutta olin itse ateisti. Noin 26-28 -vuotiaana liityin s��nt�kuntaan�, L�vy kertoo.\nOpinnot jatkuivat teologian alalla Ranskan Lilless� ja Sveitsin Fribourgissa. Erityisesti is� L�vy� kuitenkin kiinnostaa vuoropuhelu ortodoksien kanssa.\n�Olen my�s el�nyt, opettanut ja asunut Ven�j�ll�. Suomi olisi t�lt�kin kannalta todella mielenkiintoinen maa, id�n ja l�nnen v�liss�. Ja s��nt�kunnassahan me kuulumme samaan Pariisin provinssiin.�\nAxel Carlberg on syntynyt Meksikossa, mutta h�nen is�ns� on ruotsalainen. Carlberg muutti 13-vuotiaana Kanadaan, jossa h�n opiskeli filosofiaa ja uskontotiedett� katolisessa yliopistossa. Siell� Carlberg tapasi dominikaaneja. H�n halusi liitty� heihin, mutta p��tti toteuttaa kutsumustaan mieluummin is�npuoleisen sukunsa kotimaassa Ruotsissa. Niinp� Carlberg jatkoi opintojaan Strasbourgissa.\nVuodesta 1987 alkaen h�n on opettanut Lundin yliopistossa, erikoisalanaan l��ketieteen etiikka. Nyky��n h�n on my�s ruotsalaisen katolisen pro life �liikkeen Respektin (www.respektlivet.nu) puheenjohtaja.


Tutustu sivustollamme metsästyksen monipuoliseen maailmaan\nTervetuloa sivustollemme suomalaisten metsästäjien ja metsästyksen pariin. Sivustollamme voit tutustua metsästyksen perinteisiin, tapoihin, lupiin, uusimpiin uutuuksiin, aseisiin ja harrastuksen teemoittamiin peleihin.\nMetsästyksellä on maassamme vankka asema ja harrastukseen on melko helppo päästä mukaan. Metsälle pääsee niin yksin, porukassa kuin koirankin kanssa. Se on hyvää liikuntaa, puhdistaa mieltä ja kehoa sekä lisää sosiaalisia suhteita. Luonnosta voi nauttia monella tapaa ja metsästäminenkin on luonnon hoitamista. Metsästykselle ei ole varsinaista ikärajaa, joten olit sitten nuori tai vanha, tervetuloa metsästyksen maailmaan!\nMetsästäjän tulee hallita monenlaista tietoa ja suorittaa metsästäjän tutkinto. Voit tutustua sivultamme muun muassa vaadittuihin lupiin, metsästyksen rajoituksiin ja sääntöihin. Kaikkea ei saa metsästää ja metsästysajatkin ovat säädeltyjä. Metsästää ei saa ihan missä vain eikä ajoa saa suorittaa moottoriajoneuvolla.\nKerromme myös aseista ja pyyntitavoista. Hyvä aseen käsittelytaito ja ampumatarkkuuden opettelu ovat ehdottomia ennen kuin aseen kanssa lähtee harjoitusradalta metsään. Metsälle on hyvä lähteä ensi kertaa kokeneiden matkassa. Kokemuksen karttuessa harrastaminen onnistuu yksinkin. Koirat ovat myös korvaamaton apu metsästyksessä. Monia rotuja on kehitetty metsästystä varten, sillä käyttötapoja on useita. Onhan omat rotumme suomenpystykorva ja suomenajokoirakin aivan eri tyyppiset rodut eri käyttötarkoitukseen.\nSivustoltamme löydät myös keräämiämme metsästykseen liittyviä ajankohtaisia uutisia. Oli ajatuksissasi sitten kotisohvalla tapahtuva pohdinta, harrastuksen aloittaminen tai olet jo metsästyksen konkari, metsästyskin kehittyy. Metsästysajoista ja tapahtumista tiedotetaan melko hyvin valtakunnallisissa tiedotusvälineissä, joten uutisten seuraaminen kannattaa myös yleistiedon nimissä.\nMetsästykseen kuuluu tietynlainen odottaminen, jännittäminen, tarkkuus sekä onnistumisen tai epäonnistumisen tunne. Jos et oikeasti metsälle rohkene lähteä, voit kokeilla metsästysteemaisia pelejä, joita esittelemme. Metsästysteemaa voi näkyä ihan tavallisissa rulettipeleissä, mutta myös konsoleille löytyy tarkkuutta ja tekniikkaa vaativia pelejä. Oli suuntasi mikä vain, yllätyt kun huomaat miten laajasti metsästystä harrastetaan ja mitä kaikkea se voi inspiroida.


Kuntoutus kehitysvammaisen mielenterveyttä tukevana palveluna - Laurea Showcase\nKehitysvammainen voi saada kuntoutusta elämänsä ja arkensa tukemiseksi. Kuntoutuksella tarkoitetaan erilaisia tukitoimenpiteitä, joilla pyritään edistämään osallisuutta, parantamaan suoriutumismahdollisuuksia arjessa ja vähentämään tuen tarvetta. Kuntoutus on palvelu- ja sosiaaliturvajärjestelmän osa, joka rakentuu jokaisen henkilökohtaiseksi kuntoutuspoluksi. Kuntoutus tukee henkilöä tilanteissa, joissa vamma tai sairaus on heikentänyt mahdollisuuksia pärjätä omassa elämäntilanteessa ja -ympäristössä. Sen tarkoitus on parantaa ihmisen fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä sekä tukea hyvinvointia ja itsenäistä selviytymistä arjessa. Se voi sisältää erilaisia palveluja, kuten neuvontaa, terapiaa, koulutusta, apuvälineitä ja taloudellista tukea kuntoutuksen ajalle.\nKuntoutuksen tavoitteena on YK:n vammaissopimuksen (2016) mukaan mahdollistaa vammaisille henkilöille mahdollisimman suuri itsenäisyys, täysimääräiset ruumiilliset, henkiset, sosiaaliset ja ammatilliset kyvyt sekä täysimääräinen osallisuus ja osallistuminen kaikilla elämänalueilla, yhteisöissä ja yhteiskunnan osa-alueilla. Julkinen terveydenhuolto laatii asiakkaalle kuntoutussuunnitelman, jota useat organisaatiot, kuten työ- ja elinkeinohallinto, Kela, työeläkelaitokset, vakuutusyhtiöt sekä ammatilliset oppilaitokset järjestävät. Sosiaalihuolto järjestää sosiaalista kuntoutusta, terveydenhuolto lääkinnällistä kuntoutusta ja Kela vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta. Kuntouttavasta työtoiminnasta vastaavat kunnat. Lisäksi saatavilla on kasvatuksellista ja ammatillista kuntoutusta ja työtoimintaa, joka tarkoittaa kasvatuksen ja koulutuksen järjestämistä ja osallistumista työelämään. Lisäksi Kela järjestää harkinnanvaraisia kuntoutuspalveluita.\nMielenterveyskuntoutus. Mielenterveyden haasteet voivat ilmetä erilaisina oireina, kuten masennus aggressiivisuutena, ja ongelman tunnistaminen vaatii usein erityisasiantuntemusta ja moniammatillista yhteistyötä.\nPerheille on tarjolla erilaisia tukitoimenpiteitä, kuten neuvontaa ja tilapäistä hoitoa, jotka auttavat perhettä jaksamaan. Vanhemmat saavat apua arkielämän tilanteisiin kehitysvammaneuvolasta. Perhehoito tai kuntoutuskeskus tarjoaa hoitoapua vanhempien jaksamiseen, jos lapsella ilmenee pidempään kestäneitä haasteita käytöksessä.\nAikuisen kehitysvammaisen asumismuoto on tärkeää olla elämäntilanteeseen sopiva vastaten henkilön toimintakykyä ja tarpeita. Asumismuoto saattaa olla esimerkiksi liian vaativa henkilön toimintakykyyn nähden, ja liian suuret vaatimukset saattavat ilmentyä turvattomuuden tunteen kautta erilaisina käyttäytymishäiriöinä. Elinympäristöön liittyy myös mielekäs työ- tai päivätoiminta.\nErilaiset terapiat ja psyykkinen tuki antavat tukea kehitysvammaisten mielenterveys- ja käyttäytymisongelmien hoitoon. Puheterapeutti auttaa kommunikaatiovaikeuksissa, joiden taustalla on usein erilaisia mielenterveyden haasteita. Puheterapeutti auttaa korvaavien kommunikointikeinojen käyttöönotossa. Erilaisista psykoterapiamuodoista hyötyvät etenkin lievästi kehitysvammaiset henkilöt, jolloin tukea annetaan esimerkiksi tunteiden ilmaisuun. Erityisesti kehitysvammaisille soveltuva kompetenssiterapia on keskusteluterapiamuoto, jossa otetaan huomioon etenkin henkilön oivalluskyky. Käyttäytymis- ja oppimisterapiat ovat paljon käytettyjä kehitysvammaisten keskuudessa. Tällaisissa terapiamuodoissa ajatellaan, että psyykkiset häiriöt ovat kehityksen kuluessa väärin tai puutteellisesti tapahtuneen oppimisen tulosta, jolloin terapiassa pyritään uudelleen oppimiseen tai poisoppimiseen. Luovat ja toiminnalliset terapiat ovat olleet vaikuttavia, ja niistä on hyviä kokemuksia kehitysvammaisten keskuudessa. Luovat terapiat ja erilaiset elämyksiä tuottavat toimintamuodot antavat mahdollisuuden itseilmaisuun toiminnan avulla, eikä puhetta välttämättä tarvita.\nKehitysvammaisten mielenterveys- ja käyttäytymishaasteiden hoidossa käytetään tarvittaessa lääkitystä muiden kuntoutustoimenpiteiden rinnalla. Lääkkeiden tuomien mahdollisten haitallisten sivuvaikutusten vuoksi joudutaan aina kuitenkin pohtimaan, onko lääkkeillä saavutettava hyöty suurempi kuin haitat.\nKehitysvammaisten psykiatriseen laitoshoitoon ovat erikoistuneet muun muassa Rinnekoti Espoossa ja Vaalijalan kuntoutuskeskus Pieksämäen maalaiskunnassa. Lisäksi on olemassa kehitysvammaisille tarkoitettuja psykiatrisia kuntoutusasuntoloita. Psykiatrista hoitoa tarvitsevat ovat enimmäkseen nuoria aikuisia tai lievästi kehitysvammaisia, joilla hoidetaan esimerkiksi väkivaltaisuutta, päihteiden käyttöä, itsetuhoisuutta, oikeaa vuorokausirytmiä tai mielialahäiriöitä.\nKuntoutussuunnitelma on kirjallinen ja usein lakisääteinen asiakirja, joka tehdään kuntoutuksen järjestämiseksi yhteistyössä terveydenhuollon ammattilaisen ja kuntoutujan kanssa. Suunnitelmaan kirjataan kaikki kuntoutustoimenpiteet, joita henkilö tarvitsee. Vastuu suunnitelman laatimisesta on kunnan terveys- ja sosiaalitoimella.\nYK:n vammaissopimuksen voimaan saattamisen myötä vammaisten ihmisten täysimääräinen osallistuminen yhteiskuntaan on keskeinen tavoite. Erilaiset kuntouttavat palvelut tukevat tätä tavoitetta.


tän hetken parhaimmat | VeeraKautto\ntän hetken parhaimmat\n11.10.2016 20:03 28.2.2018 12:24 LifestyleWork & Studies VeeraKautto VeeraKautto\n- Oon saanut hyvin kursseja ja kouluhommia eteenpäin. Ollaan nyt menty aamulla (tai aamupäivästä tarkemmin sanottuna :D) yliopistolle koko pitkäksi päiväksi. Hommia tulee tehtyä ihan eri tavalla kuin kotona ollessa ja se fiilis kun pääsee eteenpäin, on niin motivoiva, että eiköhän tässä paineta kaikki loputkin syksyn kurssit hyvällä tahdilla kasaan!\n- Bodybalance ja joogatunnit sekä infrapunasauna (salilla) tuntuvat niin hyvältä pitkien päivien jälkeen! Niistä en luovu!\n- Syysloma on ihan pian tiedossa! Perjantaina pakkaan tavarat kasaan ja suuntaan Keski-Suomeen. Sen voimalla jaksaa nyt täysillä tän arkiviikon loppuun :)\n- Oon tässä miettinyt (siis ainoastaan miettinyt!), pitäisikö värjätä hiukset hennalla ihan hiukan tummemmiksi? Onko teillä kokemusta hennaväreistä? Mitä mieltä ootte olleet? En oo siis koskaan värjännyt hiuksiani muuta kuin sävyttävällä hoitaineella (color maskilla), eikä sitä nyt voi värjäämiseksi sanoa.\n- Oon tehnyt nyt ahkerasti vihersmoothieta ja se on kyllä aina niin hyvää, että! Tän viikon lempparit ovat olleet seuraavat ohjeet:\n1. Ananasta, päärynää, maitorahkaa, mantelimaitoa (makeuttamaton) , pinaattia, puristettu sitruuna, hiukan vettä + jäitä päälle\n2. Verigreippiä, puristettu sitruuna, mantelimaitoa (makeuttamaton), lehtikaalia, omppu, vähän vettä + jäitä päälle\n- Ostin Sokkarilta NYX:n Highlight & Contour Pro Palette - paletin, mikä osoittautui ihan yllättävän hyväksi!\n- Kävin kaupasta hakemassa myös uutta teetä nyt syksyyn ja päädyin kokeilemaan PUKKA peppermint & licorice -teetä, tykkäsin! Aika erilainen, mitä yleensä tulee juotua.\n- Viikonloppua piristi brunssi, mikä tehtiin poikaystäväni kanssa. Kuvia ja ohjeet löytyy täältä postauksesta.\n- Tää vuodenaika on pukeutumisen suhteen yks mukavimmista ja inspiroivimmista! Rakastan neuleita, villahuiveja, poolopaitoja, nilkkureita, saappaita, nahkahousuja, villakangastakkeja ja niin edelleen!\nOsa näistä kuvista tulikin jo julkaistua aikaisemmin täällä postauksessa, mutta tässä nyt vielä pari, mitkä jäivät kansioon:)


Nähtävyyksiä ja kokemuksia Alanyassa\nAivan Alanyan sisääntuloliittymän yhteydessä löytyy Alanyan oma huvipuisto, Alanya Lunapark. Huvipuisto on suosittu kohd niin paikallisille asukkaille kuin turisteille. Hauska paikka kaikenikäisille lapsille.\nKun ilma on heinä- tai elokuussa sietämättömän kuuma, kannattaa kokeilla käyntiä Sapadere Kanjonissa.Sapaderevuori sijaitsee noin 48 km koilliseen Alanyasta, ja 20 km pohjoiseen Demirtaksen kylästä. Vuosina 2007/2008 kunta rakensi kävelysillat hienoon Sapadere kanjoniin. Tarkoitus oli saada alue helpommin tavoitettavaksi, ja kasvattaa turismia vuoristossa. Kanjonissa voit kylpeä, ja ihastella monia vaihtelevan kokoisia vesiputouksia.\nKävelysiltoja Sapaderessa on noin 600 metriä, ja reitin päässä on suuri kaunis vesiputous, puiden ja värikkäiden kasvien suojassa. Sapederessa vesi virtaa läpi vuoden, ja vesi on raikasta ja viileää, eikä koskaan 12 astetta lämpimämpää. Alue tarjoaa myös pienen kaupan, matkamuistokojuja ja paikallisia ravintoloita.\nUniversal Bowling ahkeroi kovasti saadakseen Alanyan ihmiset oppimaan ja pitämään biljardista ja keilailusta. Heidän keilahallinsa on ainoa Alanyan alueella, joka houkuttelee keilaamaan 8 radallaan.Tunnelmaa lisää upea valaistus, hyvä musiikki, kattava pelivalikoma ja muulla viihdykkeellä. Universalilla on huvia joka houkuttaa niin nuoria kuin aikuisiakin. Universal Bowling on auki ympäri vuoden, joten he myös järjestävät syntymäpäiväjuhlia, turnauksia ja erilaisia ruokailutilaisuuksia. Universal Bowling sijaitsee lähellä Koctasia.\nAlanya Park kartingrata tarjoaa sinulle jännittävän kokemuksen, ja koet todellakin olevasi kuin Formula1-kuljettaja, ilmastoinnilla. Lapsi tai aikuinen; kaikki voivat nauttia kartingista, laajoine kurvikkaine ratoineen. Laji on tullut Alanyassa jo hyvin suosituksi, ja ihmiset palaavat lajin ääreen aina uudestaan. Tule ja nauti jännityksestä ja adrenaliinistä, vaikkapa kartingkisoissa.\nLIITOVARJO ja VETOVARJO\nRentoudu liitovarjolla liitäen, jopa 300 metriä meren yläpuolella.Tutusu tähän upeaan maahan uudesta näkökulmasta, yläilmoista käsin ja nauti upeista maisemista.\nVetovarjolla pääset kokemaan liitelyä meren yläpuolelle, joskus jopa pääset kävelemään vetten päällä. Kokeneet, koulutetut veneenkuljettajat varmistaa turvallisuutesi joka käänteessä.\nAlanyan sijainti Välimeren rannikolla tarjoaa ainutkertaisia mahdollisuuksia nauttia vesiurheilusta, myös sukeltamisesta. Vaikka Välimerta ei voi verrata Punaisen Meren kasvustoon ja eläimistöön, voi Välimeri silti tarjota monia haasteita ja upeita kokemuksia, niin kokeneille kuin aloittaville sukeltajille .\nAlanyan ympäristö on ihanteellinen sukelluskokemukselle. Useimmat sukellukset tehdään kauniilla kalliolla joka jakaa Alanyan itä- ja länsiosan. Kallio on koti useille erilaisille kasveille ja kaloille ja tuo lisäjännitystä kokemukselle. Ilmasto sallii sukeltamisen ympäri vuoden. Kokeneille sukeltajille on tarjolla syvänmeren sukellusta.\nVietä aikaa perheen kanssa rennosti pyöräillen tai haasta itsesi vuoristopyöräilyllä maastopyörällä,Taurusvuoristo antaa siihen mahtavan tilaisuuden. Tarjolla on asfaltoiduista teistä aina vuoriston pikkupolkuihin. Maastopyöräilyssä vaaditaan niin taitoa, kestävyyttä kuin tekniikkaakin!\nDim-joki (12-20 km) on suosittu kesäkohde. Ylävirtaan 20 km koilliseen Alanyasta on mahdollisuus kokea koskenlasku. Alavirran monet ravintolat ja piknik-alueet tarjoaa mahdollisuuden uida viileässä vedessä, nauttia maittavasta ruuasta ja auringosta. Joillakin paikolla on tarjolla hyppytorneja ja/tai vesiliukumäkijä.\nRavintoloden ruokapaikat ovat osaksi ponttoonien päällä ja voit ruokailun lomassa vilvoitella varpaitasi kylmässä vedessä. Vesi virtaa Taurusvuorilta ja ei tämän takia edes kesän helteillä nouse +12 astetta lämpöisemmäksi.\nMonen ravintolan erikoisuus on grillattu taimen, joka on todella herkullinen.\nOtathan huomioon ettei kaikki ravintolat ole liikuntarajoitteiselle soveltuvia, asia kannattaa varmistaa etukäteen.\nDim-luola on yksi kauneimmista ja mielenkiintoisimmista paikoista Turkissa. Se on 357 m pitkä ja loppuu pieneen järveen.\nDim-luola sijaitsee lähellä Kuzkayan kylää, Dimlaaksossa 14 km Alanyasta.\nLuolaa on käytetty suojana esihistoriallisista ajoista lähtien.\nJyrkkien askelmiensa vuoksi luola ei sovellu liikuntarajoitteisille.\nBelek / Serik on tyylikäs paikkakunta joka on tunnettu upeista golfkentistään ja Antalyasta vain 20 minuutin ajomatkan päässä. Paikkakunta on lähes kokonaan rakennettu golfkenttien ympärille ja jopa vaativammallekkin golfin harrastajalle paikka on helmi. Alueelta löytyy jopa 17 kappaletta 18-reiän kenttää ja lisää on rakenteilla!!! Täältä löytyy myös Euroopanalueen ainut valaistu kenttä, joten voit harrastaa golfia myös yöllä!!!\nWATER PLANET VESIPUISTO\nWater planet on yksi suurimmista vesipuistoista Turkissa. Se sijaitsee kaunissa paikassa, aivan meren äärellä Okurcalarissa.\nVesi planeetta on 32 km Alanyasta, Alanya-Antalya tien varrella.\nSuuri valikoima vesiliukumäkiä ja useita alueita uimiseen ja auringonottoon.\nKahvio- baari ja ravintolapalveluita.\nSisäänpääsymaksuun ei sisälly koskenlasku eikä benjihyppy.\nSealanya on suuri ja moderni vesipuisto. Yksi osa on delfinaario, toinen on merielämyspuisto. Delfinaariossa on säännöllisesti näytöksiä. Merielämyspuistossa voit uida värikkäiden kalojen seassa, tutustua ystävällisiin rauskuihin ja nähdä hai-kaloja.\nSealanya on ylpeä Euroopan suurin vesipuist- tittelistään, on vain olemassa kolme suurempaa vesipuistoa maailmassa, kaksi Yhdysvalloissa ja yksi Japanissa.\nSealanyassa on 15 allasta, kuutta käytetään delfiinishowssa, delfiinien kanssa uimiseen. Liikuntarajoitteisille lapsille järjestetään untia delfiinien kanssa osana eläinterapiana. Siellä on myös altaat rauskuille, haille ja hylkeille..\nSealanya on aivan meran äärellä Türklerissä 20 km Alanyasta, Alanya-Antalya päätien varrella.\nOsa puistosta on moderni delfinaario. Delfiinishow säännöllisesti turistisesongin aikana.\nToinen osa puistoa on merielämyspuisto\nAlueelta löytyy matkamuistomyymälöitä kahvioita ja ruokapaikkoja.\nSisäänpääsymaksuun kuuluu delfiiniesitys, muihin elämyksiin erillinen maksu\nTaurusvuoristo erottaa Turkin rannikon Keski-Anatolian ylätasangosta. Yli 2000 metrin korkeuteen kohoavine huippuineen tarjoaa tämä kalkkikivimaisema monia mahdollisuuksia lenkkeilylle, vuorikiipeilylle ja luoliin tutustumiselle. Vuoristosta löytyy on monta mielenkiintoista kylää, ravintolaa ja piknik-paikkaa. Ympäristöön tehdään erilaisia JeeppiSafari matkoja.\nGeografia ja kiinnostavat kohteet\nTaurus vuoristo on muodostunut pääosin kerroksista jotka olivat kerran meren pohjaa. Kun mannerlaattojen liikkeet toivat Afrikan ja Euroopan lähemmäksi toisiaan mannerlaatat nousivat ylös muodostaen vuorenhuippuja.\nEroosio on syönyt kalkkikiveä muodostaen vesiputousmaisemia, maanalaisia jokia ja joitain Aasian suurimpia luolia.\nAkdayvuorelle, joka on noin 40 km Alanyasta, on suunnitteilla hiihtokeskus.\nMonet matkatoimistot Alanyassa järjestävät vuoristoon JeeppiSafareita, yleensä sisältäen lounaan ja jotkut tarjoavat jopa off-road kokemuksia!\n50 km länteen Antalyasta sijaitsee Beydaglari vuorijono kaikessa hienoudessaan. 3070 m meren yläpuolella ja lähellä Välimerta se tarjoaa mahdollisuuden hiihtää vuoristossa ja uida meressä samana päivänä! Hiihtokeskus tarjoaa hiihtokouluja, suksi- ja lumilautavuokrausta, motellin, suksikauppoja ja supermarketin. Siellä on pari laskettelurinnettä Saklikentissa jotka sopivat sekä aloitteleville että keskitason laskettelijoille ja lumilautailijoille. Lumen laatu on hyvää ottaen huomioon läheisyyden Välimereen. Laskettelukausi on parhaimmillaan Saklikentissa tammikuun puolesta välistä maaliskuun puoliväliin, vaikka laskettekukausi kestääkin joulukuusta huhtikuulle. Saklikentin hyviin ominaisuuksiin kuuluu se että se on vain tunnin ajomatkan päässä Antalyasta, josta löytyy runsaasti lämpöä ja aurinkoa myös talvikaudella. Ostosmahdollisuudet ja ravintolatarjonta on Antalyassa lähes rajatonta.\nHAMAM Turkkilainen kylpylä\nNykyiset turkkilaiset kylpylät (Hamam) on turkkilaisten, roomalaisten ja bysanttisen kylpyläperinteiden sekoitus. Kylpyläkulttuuri oli tärkeä osa turkkilaista elämää. Esimerkiksi morsian ja sulhanen kävivät ystäviensä kanssa kylpylässä suorittamassa erityisen puhdistusrituaalin ennen naimisiinmenoa. Nykyään on suuri valikoima erilaisia hamameja, perinteisistä ylellisiin.\nMitä hamamissa sitten tapahtuu? Kun sinä olet vaihtanut yllesi bikinit/uimahousut, yleensä käytäntö tämä koska tulet kastumaan, sinut ohjataan pesuhuoneeseen jossa keskellä on iso lämmitetty marmoripöytä. Sinut/teidät jätetään tähän huoneeseen rentoutumaan hetkeksi. Hetken päästä tulee pesijä/t joka ensin pesee, päästä varpaisiin, kuolleen ihon pois karhealla käsineellä. Tämän jälkeen saippuoidaan kauttaaltaan ja joskus siinä yhteydessä saa myös pienen hieronnan, riippuu vähän paikasta. Sitten huuhdellaan ja joskus pestään hiukset, paikasta riippuen. Sinä vot vain rentoutua lämmitetyllä marmoripöydällä ja nauttia.\nPerinteisen hamam-kokemuksen lisäksi useat kylpylät tarjoavat lisäpalveluita kuten saunoja, höyryhuoneita, porealtaita, ja uima-altaita ja jopa baareja. Useissa paikoissa on myös saatavana hierontaa, kasvonaamioita ja esim kuumakivihierontaa.\nKokemus on mitä mahtavin ja tämän jälkeen saat kestävän ja tasaisen rusketuksen, koska kuollut ihosolukko on pesty pois!!