Lontoo-kokemus on mahdollista nyt Turussakin – kaksikerrosbusseista matkailuvaltti ja nähtävyys? | Yle Uutiset | yle.fi\nTurun kaksikerrosbussi on 13 metriä pitkä ja neljä metriä korkea. Bussia esiteltiin Tuomiokirkkotorilla. Kuva: Dani Branthin / Yle\n12.9.2019 • Päivitetty 12.9.2019 11:58\nTurkulaiset voivat seuraavan kolmen viikon aikana kuvitella, miltä tuntuisi asua Lontoossa, kun Turun kaupunkiliikenne Föli saa kokeilukäyttöönsä kaksikerrosbussin.\nUudenlaista bussikulttuuria päästään aistimaan myös Turun naapurikunnissa, sillä tuplakerroksiset linja-autot ajavat Turun kautta Naantaliin, Raisioon ja Lietoon suuntautuvilla reiteillä.\nKaksikerroksiset bussit ovat tuttu näky Suomen kaukobussiliikenteessä, mutta kaupunkikäytössä niitä ei vielä ole.\nTurussa kokeilun tarkoituksena on kerätä asiakas- ja kuljettajakokemuksia sekä testata, miten erilainen kalusto vaikuttaa ajoaikoihin Turun runkoliikennesuunnittelussa.\nVDL Bus Finlandin myyntipäällikkö Timo Vainio sanoo, ettei kaksikerrosbussi ole sen suuresta koosta huolimatta sen vaikeampi ajaa kuin tavallinenkaan bussi. Kuva: Dani Branthin / Yle\nTurussa on pyöritelty viime vuosina joukkoliikenneuudistusta. Superbusseilla ja raitiovaunuilla on molemmilla omat kannattajansa. Esimerkiksi kaupunginjohtaja Minna Arve on liputtanut vahvasti raitiotien rakentamisen puolesta, mutta lopullisia päätöksiä ei ole tehty.\nJää nähtäväksi, voisiko myös nyt kokeiltava kaksikerrosbussi sopia osaksi Turun seudun joukkoliikennettä.\nKaksikerrosbussi voisi olla matkailuvaltti\nKokeilussa oleva bussi sulautuu Turun joukkoliikenteeseen ainakin värinsä puolesta. Korkeaa kylkeä koristaa teksti "Varför London, vi har ju Föli". Teksti on muunnos Turun kaupungin markkinointiin usein liitetystä ja Uuden muotoilun yhdistyksen ”Varför Paris, vi har ju Åbo?” -sloganista.\nKaksikerrosbussi voisi olla Turussa ja Turulle muutakin kuin joukkoliikenneväline.\n– Kyllä kaksikerrosbussi voisi olla Turun seudun maamerkki ja nähtävyys, niin kuin Lontoossa, sanoo Turun joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korte.\nTurun kaupungin joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korte odottaa mielenkiinnolla sitä, millaisia tuloksia kaksikerrosbussikokeilusta saadaan. Kuva: Dani branthin / Yle\nKaksikerroksinen bussi on muiden Turun kaupunkiliikenteen bussien tapaan matalalattiainen, mikä tarkoittaa sitä, ettei bussin käytävillä ole rappusia.\nToki rappusia pitkin kivutaan toiseen kerrokseen. Portaat ovat melko jyrkät eli kapuaminen ei välttämättä onnistu jokaiselta.\nBussin sisällä on kapeat ja jyrkät rappuset yläkertaan bussin etu- ja keskiosassa. Kuva: Dani branthin / Yle\nMatkustajien on hyvä huomioida sekin, että tavallisista Föli-busseista poiketen kaksikerrosbusseissa on vähemmän tilaa lastenvaunuille ja rollaattoreille.\nAika näyttää, millä Turussa tulevaisuudessa kuljetaan\nSuomen Linja-autoliiton toimitusjohtaja Mika Mäkilän mukaan kaksikerrosbussi voisi olla haastaja Turkuun kaavaillulle raideliikenteelle.\n– Näyttää siltä, että uskottava vaihtoehto raideliikenteelle voisi olla kaksikerrosbussi tai uuteen teknologiaan perustuva linja-autokonsepti.\nUutta teknologiaa on biokaasubussien lisäksi linja-autojen sähköistäminen. Turussa sähköbussilla ajetaan linjalla 1, sataman ja lentokentän välillä.\nBussiin on asennettu Fölin bussiliikenteen vaatimat matkalipunlukulaitteet. Kuva: Dani Branthin / Yle\nLähimmät aktiivisessa kaupunkiliikenteessä ajavat kaksikerrosbussit ovat Tukholmassa, jossa ne ovat kuljettaneet ihmisiä Tukholman ja Norrtäljen välillä kahdeksan vuotta.\nMäkilä suhtautuu kuitenkin vielä varauksella ajatukseen siitä, että kaksikerrosbussit yleistyisivät enemmänkin.\n– Aika näyttää. Tässä on näkymä vielä avoin ja tämä on yhden valmistajan toteutus. Nähtäväksi jää, onko tämä kaupunkiliikenteeseen soveltuva vaihtoehto ja millä tavalla muut kaupungit tästä innostuvat.\nKokeilun jälkeen auto jatkaa matkaa Italiaan esittelykäyttöön.\nKaksikerroksinen bussiKotimaaTurkulinja-autotraitioliikennejoukkoliikennekaupunkiliikenneLiikenne ja kuljetusraskas liikenneraideliikenne


Laki työttömyyskassalain muuttamisesta 476/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 476/1993\nmuutetaan 24 päivänä elokuuta 1984 annetun työttömyyskassalain (603/84) 2 §:n 1 momentti, 11 § ja 12 §:n 3 momentti seuraavasti:\nTyöttömyyskassa perustetaan kassan säännöt sisältävällä sopimuskirjalla, jonka vähintään kymmenen kassan jäseneksi aikovaa henkilöä allekirjoittaa.\nTyöttömyyskassalla tulee olla hallitus, johon kuuluu vähintään kolme jäsentä ja yhtä monta varajäsentä. Hallituksen jäseneksi ja varajäseneksi voidaan valita 18 vuotta täyttänyt kassan jäsen.\nHaaste tai muu tiedoksianto katsotaan toimitetuksi kassalle, kun se laillisessa järjestyksessä on annettu tiedoksi hallituksen jäsenelle taikka henkilölle, jolla on oikeus yksin tai yhdessä toisen kanssa kirjoittaa kassan nimi. Vähintään yhdellä tässä momentissa tarkoitetulla henkilöllä on oltava asuinpaikka Suomessa.\nJos ennen tämän lain voimaantuloa rekisteröidyn työttömyyskassan säännöt sisältävät tämän lain vastaisia määräyksiä, on niiden sijasta noudatettava tämän lain säännöksiä. Tällaisen työttömyyskassan on kuitenkin päätettävä sääntöjensä muuttamisesta tämän lain mukaisiksi ja haettava sosiaali- ja terveysministeriön vahvistus sääntöjen muutoksille kahden vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta.\n2 § - Työttömyyskassan perustaminen11 § - Kassan hallitus12 § - Hallituksen tehtävät ja toiminta


HKL jahtaa harvinaisen röyhkeää jänismatkustajaa - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nHKL jahtaa harvinaisen kylmäpäistä jänismatkustajaa - "Leikkii hengellään"\n(KUVA: Mika Kempe)\nJulkaistu: 7.8.2013 21:27\nMetroliikenteessä nähtiin keskiviikkona hiuksia nostattava matkustustapa.\nIS:n lukija nappasi tilanteesta kuvan Itäkeskuksen metroasemalla.Kuvasta näkee, kuinka henkilö istuu metron ulkopuolella metrovaunujen välissä.Metron turvavalvoja on tapauksesta tietoinen. HKL sai tiedon tapauksesta toiselta matkustajalta noin kello 20 aikaan. - Asiakas ilmoitti tästä meidän aseman vartijalle ja hän ilmoitti meille. Tuota kyseistä henkilöä ei ole vielä tavoitettu, metroliikenteen turvavalvoja Mauri Laakkonenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Mauri%20Laakkonen kertoo.Jäniksenä matkustanutta on etsitty kissojen ja koirien kanssa.- Sitä on yritetty katsoa tuolla asemilla vartijoiden toimesta ja myös kuvatallenteista.\nIhminen leikkii omalla hengellään\nLaakkonen kertoo, että on joskus törmännyt vastaaviin tapauksiin, mutta pitää matkustustapaa harvinaisena.- Kyllä sen nyt ihan maallikkokin ymmärtää, että se on erittäin vaarallinen matkustustapa. Siinä ehdottomasti ihminen leikkii omalla hengellään, hän sanoo.Metrot kulkevat maksimissaan 70-80 kilometrin tuntivauhtia.- Se on niin riskaabeli tapa matkustaa, että se on kerta kaikkiaan kiellettyä. Ei ole mitään mikä voisi puoltaa sitä, turvavalvoja toteaa.Matkustustapa ei saa kehuja myöskään metroliikenteen ohjauskeskuksesta.- Tuo on erittäin vaarallinen tilanne. Sieltä vaunujenhan välistä voi tippua, jolloin jää perässä tulevien vaunujen väliin, putoaa radalle ja jää junan alle ja ruhjomaksi, ohjauskeskuksesta sanotaan\n- Ehdottomasti täytyy tiedostaa että se on hyvin vaarallista ja kiellettyä. Jos vaaramomentteja haluaa elämäänsä, niin etsii niitä jostain muualta kuin raideliikenteestä, ohjauskeskuksesta lisätään. Emma Grünn\nOletko matkustanut liputta?\nÄäniä yhteensä 3541


Edunvalvonta nousi kärkisijalle liiton järjestötutkimuksessa s PDF\nEdunvalvonta nousi kärkisijalle liiton järjestötutkimuksessa s.11 13\nDownload "Edunvalvonta nousi kärkisijalle liiton järjestötutkimuksessa s.11 13"\n1 NRO Edunvalvonta nousi kärkisijalle liiton järjestötutkimuksessa s.11 13\n2 Sisällys RAUTATIELÄINEN RAUTATIELÄINEN Postiosoite PL Helsinki Puhelin (09) Julkaisija Rautatieläisten Liitto ry Päätoimittaja Mauri Lunden Toimitussihteeri Maarit Uusikumpu Toimittaja Jussi Päiviö Toimituksen sihteeri Raija Vuori-Lehkonen Toimitusneuvosto Esko Isokoski Kari Kemppainen Mauri Lunden Timo Tukiainen Kaupalliset ilmoitukset Ilmoituskoot ja hintatiedot Muut ilmoitukset Osastojen ilmoitukset ja kiitosilmoitukset maksuttomia, aineisto kirjallisena lehden toimitukseen 3 Pääkirjoitus 4 Yrityksissä tapahtuu 5 PainavaSana 6 Odotettavissa matikkamyräkkää 10 JaaEi 11 Edunvalvonta nousi ylitse muiden 14 Laki säätelee tiukasti terveydentilatietoja 16 TEAM-päätökset lähestyvät 18 Ruotsin SJ on matkustajien ykkönen 20 Kivimiesten edunvalvontaa 21 SeponSananen 22 Radan varrelta 23 Ohjeita työttömälle tai lomautetulle 24 Alpo Aho täytti 100 vuotta 25 Vakuutuskassat tiedottavat 25 Koulutusta 26 Tapahtumia 28 Osastot toimivat 31 Ristikko 32 SAL-lomat Ilmestyminen Kahdeksan kertaa vuodessa Osoitteenmuutokset Liiton jäsenistön osoitteenmuutokset päivittyvät automaattisesti väestörekisteriin tehdyn ilmoituksen perusteella. Tilaushinta vuosikerta 20,00 Irtonumeron hinta 3,00 Painopaikka Painotalo Auranen Oy, Forssa Ulkoasu Sign Design Oy, Sanna Kallio MAARIT UUSIKUMPU Kivimiesten edunvalvonta retuperällä, s. 20 ISSN Lumitöissä Kuopiossa 2 Rautatieläinen\n3 Pääkirjoitus ISTOCKPHOTO Perinteiden äärellä Rautatieläisten Liitto järjesti viime vuoden loppupuolella järjestötutkimuksen, jonka tulos ei yllättänyt. Sen mukaan jäsenet pitävät liittoa perinteikkäänä ja historiaa vaalivana. Vastaavasti liittoa ei pidetä uudistuvana ja aktiivisena. Etenkin nuoret vastaajat toivovat nykyaikaista otetta, kantaaottavuutta ja reagointiherkkyyttä. Jos mielimme saada mukaan nuoria aktiiveja jatkamaan edellisten ja nykyisten sukupolvien tärkeää työtä, ei nuorten uudistamishaluille voi viitata kintaalla. Entä, vaatiiko uudistuminen perinteiden viskaamista romukoppaan? Onko yhteisöjä mahdollista uudistaa niiden parhaita perinteitä kunnioittaen, sillä perinteillä on sijansa. Ne tuovat turvaa ja jatkuvuutta ja ovat kehittyneet aikoinaan vastaamaan aikansa haasteita. Jotkut niistä voivat toimia tulevaisuudessakin. Yllätys ei ollut sekään, että edunvalvonta on jäsenten sydämenasia. Ilman sitä ay-liike ei ole mitään. Edunvalvonnan merkitys ja käsitys siitä voivat vaihdella vastaajan mukaan. Joillekin se voi olla pelkkä palkkakysymys. Toisille taas sen tulee palkan lisäksi olla laajaa ja ennakoivaa, jolloin työntekijän etuja on katsottava siltäkin kannalta, miten pärjätään kansainvälisessä toimintaympäristössä. Globalisaatio on muuttanut teollisuuden ja yritysten toimintatapoja ja työmarkkinamekanismeja. Pienille liitoille tilanne on haasteellisempi kuin suurille. Teollisuusliitot polkaisivat käyntiin Team-hankkeen, jossa kuuden liiton fuusiolla pyritään vastaamaan edunvalvonnan haasteisiin muuttuneessa toimintaympäristössä. Rautatieläisille Team-hanke on iso pähkinä purtavaksi, kuten muillekin hankkeessa oleville liitoille ja niiden jäsenille. Se sisältää moneen suuntaan vieviä näkökulmia ja suuria tunteitakin. Mutta outoudestaan ja uutuudestaan huolimatta siinä on ainakin yksi asia, joka vie aivan ay-liikkeen perinteiden äärelle. Nimittäin siinä uskotaan joukkovoiman mahtiin. Maarit Uusikumpu Rautatieläisille Teamhanke on iso pähkinä purtavaksi, kuten muillekin hankkeessa oleville liitoille ja niiden jäsenille. Se sisältää moneen suuntaan vieviä näkökulmia ja suuria tunteitakin. KUN JÄÄT ELÄKKEELLE... voit saada vapaajäsenyyden oltuasi liiton jäsen yhtäjaksoisesti vähintään 15 vuotta välittömästi ennen eläkkeelle jäämistäsi. Vapaajäsenyyttä anotaan liiton hallitukselta, joten ota yhteys ko. tilanteessa jäsenrekisteriin. Vapaajäsenyyden saatuasi muistathan, että liiton maksamat matkustajavakuutus ja vapaa-ajan tapaturmavakuutus loppuvat. JOS SAIRASTUT... ja saat Kelan sairauspäivärahaa, opiskelet, suoritat ase- tai siviilipalvelua, olet erityis äitiys-, äitiys-, isyys-, vanhempaintai hoitovapaalla, kuntoutustuella, kuntoutusrahalla, laitoshoidossa tai omaishoitajana etkä saa palkkaa tai työttömyyskassan maksamaa etuutta kyseiseltä ajalta, sinulla on oikeus jäsenmaksuvapauteen (lepäävät jäsenoikeudet). Ilmoita jäsenrekisteriin ajanjakso, miltä et saa palkkatuloa. Liiton jäsenrekisterin puhelin päivystää arkisin klo 9 15: (huom. uusi numero) Mikäli soitat keskuksen kautta tai vanhoihin pöytänume roihin, jätä aina vastaajan viestiin myös puhelinnumerosi. Näin pystymme soittamaan tarvittaessa takaisin. Rautatieläinen\n4 Yrityksissä tapahtuu Länsi-Suomen ratavyöhykkeiden kehittämisohjelma julki Liikenne- ja viestintäministeriö on selvittänyt Seinäjoki Jyväskylä- ja Haapamäki Orivesi Tampere-ratavyöhykkeiden joukkoliikennettä. Selvityksessä ehdo tetaan, että ministeriö ostaisi VR Osakeyhtiöltä Seinäjoen ja Jyväskylän välisen veturijunilla ajettavan henkilöjunaliikenteen sekä Tampereelta Oriveden kautta Haapamäelle kiskobussikalustolla ajettavan henkilöjunaliikenteen. Seinäjoen ja Jyväskylän välinen henkilöraideliikenne muutetaan kiskobusseilla ajettavaksi kun Seinäjoki Vaasa-radan sähköistys valmistuu. Tällöin liikenteestä poistuu yksi junavuoro, joka korvataan bussiliikenteellä välillä Seinäjoki Ähtäri. Samalla Keuruun Petäjäveden Jyväskylän välisen bussiliikenteen aikatauluja muutetaan. Haapamäelle ajetaan edelleen etelän suunnasta kaksi edestakaista henkilöjunaa. Vilppulan ja Mäntän välille ehdotetaan uutta kiskobussiliikennettä, mikäli Mänttä Vilppulan kaupunki osallistuu merkittävästi kaupunkien välisen radan parannustyön kustannuksiin. Orivedelle päättyvästä paikallisjunien syöttöliikenteestä kehittämisvaihtoehtona luovuttiin, koska Tampereen seudulla ei vielä ole toimivaa raidepaikallisliikennettä eikä sen toteutumisesta ole varmuutta. Toimenpide-esityksistä ei synny merkittävää muutosta alueen liikenteenhoidon kustannuksiin. Alueen joukkoliikennejärjestelyistä syntyvät kustannukset ehdotetaan jaettaviksi ministeriön, Länsi- Suomen lääninhallituksen ja alueen kuntien kesken. Alueen joukkoliikenneratkaisussa painotettiin taloudellisten vaikutusten lisäksi ympäristönäkökohtia ja junatyyppien ympäristövaikutuksia. VR siirtyi vesivoimaan vuoden 2009 alussa VR on käyttänyt kokonaan vesivoimalla tuotettua sähköä vuoden 2009 alusta alkaen. Ekosähköön VR siirtyi jo vuosi sitten. Ekosähkö on ympäristöystävällistä, koska sen tuotannossa ei synny ilmastonmuutosta kiihdyttäviä hiilidioksidipäästöjä. Ekosähköön siirtyminen on ympäristöteko, sillä VR kuluttaa vuosittain noin 700 gigawattituntia sähköä. VR:n vuotuisella sähkönkulutuksella voisi lämmittää omakotitaloa. Noin 90 prosenttia sähköstä käytetään sähkövetoiseen junaliikenteeseen. VR julkisti vuosi sitten 12 ympäristölupausta, jotka se on luvannut lunastaa vuoteen 2012 mennessä. Ekosähköön siirtymällä VR on suureksi osaksi lunastanut lupauksensa hiilidioksidipäästöjen puolittamisesta. Matkustajakohtainen energiankulutus laskuun Ympäristölupausten toteuttamiseksi konsernissa on käynnistetty useita ympäristöhankkeita. VR on luvannut vähentää matkustajakohtaista energiankulutusta 20 prosenttia. Junien täyttöaste on parantunut tuntuvasti junamatkustamisen kasvun myötä, mikä pienentää myös matkustajakohtaista energiankulutusta. VR Henkilöliikenne allekirjoitti syksyllä 2008 uuden joukkoliikenteen energiatehokkuussopimuksen. Siinä se sitoutuu yhdessä muiden kuljetusyhtiöiden kanssa vähentämään joukkoliikenteen energiankulutusta yhdeksän prosenttia vuoteen 2016 mennessä. Sopimuksen pohjana on EU:n energiapalveludirektiivi. VR Cargo on sitoutunut tavarankuljetusten ja logistiikan vastaavaan sopimukseen. Syksyllä 2008 VR:llä alkoi taloudellisen ajotavan koulutus veturinkuljettajille. Taloudellisessa ajotavassa huomioidaan muun muassa maasto, käytettävissä oleva ajoaika ja junan liike-energian tehokas hyödyntäminen niin, että energiaa säästyy. Rautateiden henkilöliikenteen kilpailuttamista selvitetään Liikenneministeri Anu Vehviläinen on asettanut työryhmän selvittämään rautateiden henkilöliikenteen kilpailuttamisen mahdollisuuksia Suomessa. Työryhmän tehtävänä on selvittää kilpailuttamista kaukoliikenteessä ja kaupunkiseutujen lähiliikenteessä pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Helsingin lähiliikenteen kilpailuttamisen edellytyksiä ja vaikutuksia on selvitetty jo aiemmin asetetussa työryhmässä. Työryhmien tuloksia on tarkoitus arvioida kokonaisuutena tämän vuoden lopulla. EU-lainsäädännössä ei ole toistaiseksi avattu kotimaan henkilöliikennettä kilpailulle, vaikka useissa muissa EU:n jäsenvaltioissa on myös kotimaan henkilöliikenne avattu kilpailulle. Kotimaan tavaraliikenne avattiin kilpailulle vuoden 2007 alussa, mutta markkinoille ei ole toistaiseksi tullut uusia toimijoita. 4 Rautatieläinen\n5 Yksikin työtapaturma on liikaa Painavasana Kokkolan ratapihalla sattui vakava työtapaturma, joka johti nuoren työntekijän menehtymiseen. Yksikin työtapaturma on liikaa. Työpaikan tulee olla turvallinen. Liiton hallinnossa on käyty vakavia keskusteluja siitä, onko nykyinen koulutusjärjestelmä riittävä erityisesti huomioiden erilaiset olosuhteet ja poikkeavat työtilanteet. Vahva kunnianhimo suoriutua työtehtävistä aiheuttaa sen, ettei aina työskennellä turvallisin työmenetelmin. Onnettomuuksia ja läheltä piti tilanteita on sattunut niin nuorille kuin kokeneillekin työntekijöille. Työturvallisuustyötä on tuettava ja ohjeet turvallisista työmenetelmistä otettava vakavasti. Tukea jaksamiseen Osa tapaturmista voi aiheutua myös jaksamisesta. VR:n työterveyshuolto on tehnyt hyvää työtä työhyvinvoinnin parantamiseksi. Rautatieläisten Liitto on valmistellut VR:n kanssa yhteishanketta vuoro- ja yötyötä tekevien jaksamisen tukeminen. Työvuorojen pituudet ovat jatkuva puheenaihe. Ratatöissä on sovellettu vuosia työaikapankkeja, joista löytyy erilaista palautetta. Lähiliikenteessä on saatu hyviä kokemuksia erilaisten vuorojen painotuksista oman elämäntilanteen kannalta. Nyt valtava ylityömäärä on haitannut osittain näitä kokeiluja. Työtahdin voimakas nousu aiheutui valtavasta asiakasvirrasta, jota ei ole osattu vieläkään tasata uusiin henkilöstötarpeisiin. Yhteinen kehittämishanke on tarkoitus tehdä yhteistyössä ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa. Infrarahoja elvytykseen Onko nyt notkahdus, taantuma vai oikea lama? Joku näistä varmaan, mutta ratojen kunto on aina ollut pelinappula. Useimmiten niin, ettei juuri nyt voida niitä tasollisesti korjata. Useampi silmäätekevä on maininnut liikenneväylien kunnostuksen yhdeksi nopeimmin vaikuttavaksi elvytystoimeksi. Pääministerikin visioi miljardeja väylähankkeisiin. Tarkemmin analysoituna visio olikin enemmän haave kuin lupaus. Vaikeus rahojen saannista tuli ilmi, kun ministeri Vehviläinen yritti kertoa ennakoidusti jotain konkreettista tarvittavista investoinneista. Heti olivat muut kimpussa, ettei saa luvata julkisesti. Tärkeää olisi, että tulevat rahat pystyttäisiin ohjaamaan oikeisiin kohteisiin. Korjataan nykyisiä pullonkauloja ja samalla valmistaudutaan tuleviin kuljetustarpeisiin. Näistä varmaan keskeistä on Seinäjoki Oulurataosuuden rahoituksen turvaaminen ja kaivannaisteollisuuden tarpeiden huomioiminen. Joskin siinä liikenne- ja viestintäministeriön varovaisuus on ymmärrettävää. Yritystenkin on osoitettava hankkeiden toteutumisen uskottavuus myös omalla panostuksella, kuten Talvivaarassa tehtiin. Etelä-Suomen hankkeet ovat aivan oma lukunsa. Asemien ahtaus, raiteiden vähäisyys ja liikenteen keskittyminen ruuhkahuippuihin aiheuttavat valtavan kehittämishaasteen. Team-päätösten aika lähestyy Lehdessä on tarkemmin selostettu Teamia. Nyt meillä on tiedossa, millainen uusi liitto olisi, jos sellainen perustetaan. Valtuuston päätös oli olla mukana rakentamassa uutta suurliittoa. Toinen mahdollisuus olisi, että ottaisimme nyt kantaa muiden tekemään ehdotukseen. Kaikkia toiveita ei varmaan saatu toteutettua, joista keskeisin oli oman sektorin saaminen. Mutta vastaavasti saamme itsenäisen ja laajalla kokoonpanolla olevan tesvalmistelun ja siitä päätösten tekemisen omille jäsenille. Teamin organisaatiorakenteeseen sisältyvä alueverkosto on meille aivan uusi tuttavuus. Sen tarve on erityisen kova, jos VR:n kilpailuttaminen saa lisää vauhtia. Liiton valtuusto kokoontuu Metallin ja Kemian jäsenäänestysten jälkeen ja päättää, miten valmista ehdotusta ruvetaan käsittelemään jäsenten kanssa. Samalla valmistaudutaan edustajakokoukseen, joka tekee asiasta lopullisen päätöksen. Tärkeintä on aito keskustelu rautatiealan tulevaisuudesta ja siitä, pärjäämmekö siinä tilanteessa liittona yksin vai yhdessä muiden kanssa. Jos tarvitaan muita, mistä luonteva yhteistyökumppani löytyisi? Mielipiteitä tai enemmänkin toiveita on ollut moneen suuntaan. Osa erilaisista yhteiskuvioista on hyvinkin tarkkaan tutkittu ja yhdessä arvioitu eri liittojen kanssa, joskin siitä on myös aikaa ja mielipiteet ovat varmasti muuttuneet myös muilla. Nyt pelaamme näillä korteilla. Uudet kortit jaetaan edustajakokouksessamme tai toisten liittojen kannanotoissa. On syytä kuitenkin muistaa, kuten jäsenkyselyssäkin painotettiin, että kaikissa vaihtoehdoissa on varmistettava rautatieläisjärjestöjen yhteistyö ja sen syventäminen. Mauri Lunden Useampi silmäätekevä on maininnut liikenneväylien kunnostuksen yhdeksi nopeimmin vaikuttavaksi elvytystoimeksi. Pääministerikin visioi miljardeja väylähankkeisiin. Tarkemmin analysoituna visio olikin enemmän haave kuin lupaus. Rautatieläinen\n6 Odotettavissa matikkamyräkkää Kuopion seudun ratapihoille Vuoro takana, on kotiinlähdön aika. Ratakuorma-auton miehistönä vaihteenkääntäjä Reijo Falck (vas), terämies Harri Hoffren, kuljettaja Juha Timonen ja siipimies Pekka Määttä. Pilvet roikkuvat uhkaavan harmaina ja raskaina ratapihan yllä. VR-Radan Kuopion yksikön rataesimies Jorma Oravainen avaa tietokoneeltaan Ilmatieteen laitoksen sääpalvelun. Tammikuiselle päivälle on luvassa pilvistä ja kolme astetta lämmintä, mutta Oravainen voi huokaista helpotuksesta. Tänään ei ole tulossa paha päivä ratatyömiehille. Paha päivä tarkoittaa lumimyräkkää, joka on ratakunnossapidon painajainen. Savon sydämessä, Kuopion alueella lumisadepäiviä on noin sata vuodessa. Yli viiden sentin sadepäiviä on joulu-helmikuussa neljä viisi kertaa ja oikein pahoja lumimyräköitä pari kolme kertaa vuodessa. Silloin tuuli lennättää lunta pitkin ratapihoja, tukkii vaihteet nopeasti ja saa vipinää ratatyömiesten kinttuihin. Kun oikein pyryttää, niin kaikki työntekijät venyvät. Silloin voi tulla äkkilähtö vaikkapa etelään, Oravainen naurahtaa. Tässä tapauksessa äkkilähtö etelään ei Ilmatieteen laitoksen sääpalvelu on rataesimies Jorma Oravaisen ahkerassa käytössä. tarkoita Kanarian saaria, vaan Kurkimäki on paitsi itähelsinkiläinen lähiö, myös taajama Kuopion eteläisellä maaseutualueella. Kuopion keskustaan on matkaa reilu parikymmentä kilometriä. Kurkimäessä on myös Savonradan korkein kohta ja ratapiha, missä kuormataan puutavaraa. Jos jossain Kuopion korvilla pyryttää, niin Kurkimäessä. Matkustajaliikenteen sujuvuus tärkein Oravaisen ja hänen alaistensa vastuulla on Kuopion alueen ratakunnossapito. Pari tusinaa työntekijää pitää huolta Siilinjärvi Kuopio Suonenjoki-rataosuuden ja alueen ratapihojen kunnosta. Rataosuuden pituus on 80 kilometriä, ja alueella on yhdeksän ratapihaa. Työsarkaan kuuluu VR:n ratojen ja ratapihojen lisäksi öljynkuljetusraiteita Kuopiossa ja lannoitetehdas Yaran ratapiha Siilinjärvellä. Yaran piha teettää meillä paljon töitä, koska siellä on aina vaunuja pihalla ja niitä pitää siirrellä veturilla lumitöiden edestä pois, Oravainen kertoo. Päivittäisessä ratakunnossapidossa huolehditaan, että radalla ei ole sinne kuulumattomia esineitä. Yllättäviä ja hankalia tilanteita aiheuttavat eläimet ja ilkivalta. Ilkivallantekona radalle on joskus vieritetty kiviäkin. Muutama vuosi sitten liikenteenohjauksesta ilmoitettiin viidestä junan alle jääneestä hirvestä Airaksela Salminen-rataosuudella. Ratakunnossapidon tehtävät vaihtelevat vuodenaikojan mukaan. Kesäisin hit- 6 Rautatieläinen\n7 sataan kiskoja, leikataan vesakkoa ja tehdään radalla niitä töitä, joita talvella ei voi tai ehditä tehdä. Talvisin valtaosan työajasta lohkaisee lumityöt, jotka hoidetaan lumivuorojärjestelmän mukaan. Tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä on päärata ja matkustajaliikenne. Vuorokauden pyrystä viikon urakka Paikallissäätiedot ovat suuri apu ratatöiden suunnittelussa. Niitä seurataan internetistä päivittäin. Kerran viikossa tehdään säätietojen pohjalta ratatöiden viikkosuunnitelma, joka elää päivittäisten säämuutosten mukaan, Oravainen kertoo. Kurkimäen ratapiha on Kuopion lumisinta seutua. Rautatieläinen\n8 Jokaisen ilmanhaltijan lumituprahduksen jäljiltä ratoja ei kuitenkaan aurata. Nyrkkisääntö on, että jos lunta sataa kymmenisen senttiä, raiteet aurataan. Harvoin täällä kuitenkaan pyryttää kerrallaan yli 15:ttä senttiä, mutta täällähän pyryttää talvisin lähes joka viikko. Jos pyryttää vuorokauden, vie viikon, ennen kuin koko alue on aurattu, vaihteet ja ylikäytävät puhdistettu ja jäät hakattu. Oravaisen mukaan tämä talvi on ollut suotuisa tähän asti, ja lunta on satanut melko vähän. Myös viime talvi oli lauha, ja lumi satoi maahan tavallista myöhemmin. Oravainen on viihtynyt ratakunnossapidossa liki 40 vuotta. Hänellä on ollut aitiopaikka seurata Kuopion paikallissään muutoksia. Arkihavaintona on, että talvet eivät ole entisellään, ja se mikä ennen tuli lumena, tulee nyt vetenä alas. Niin, että kyllä se ilmastonmuutos vaikuttaa täälläkin, Oravainen selittää. Matikkamyräkkä ei petä Vaikka hanget, korkeat nietokset eivät ole enää itsestään selviä, auroja, hakkuja ja luutia tarvitaan Savossa jatkossakin. Yhden paikkakunnan osalta ei vielä voida tarkasti sanoa, miten ilmasto on muuttunut, mutta ryhmäpäällikkö Erkki Nysten Kuopion yksikön lento- ja sotilassää- Reijo Falckin tehtävänä on kääntää vaihteet oikeaan asentoon. palvelusta ennustelee, että alkuvaiheessa ilmastonmuutos jopa lisää lumisademääriä Keski- ja Pohjois-Suomessa. Myöhemmin lämpötilojen yhä kohotessa sateet muuttuvat yleisimmin vesisateiksi, etenkin alku- ja lopputalvesta. Tämä tarkoittaa lumikauden lyhenemistä. Myös Oravainen uskoo, että lumitöitä riittää tulevaisuudessa jokaiselle talvipäivälle, tosin eri syistä kuin Nysten. Meillä on oikeastaan henkilöstövaje sekä kesällä että talvella. Kesällä työmiehiä siirretään isommille työmaille ratojen peruskorjauksiin. Kesällä miehet myös tekevät pitkiä työvuoroja ja kartuttavat työaikapankkiin saldoa. Vastaavasti talvella pidetään pitkiä lomia. Myös ratatyövaunukuljettajista on pulaa, ja tilapäisapua tilataan yksityisiltä urakoitsijoilta, Oravainen selvittää. Ja jos lunta joskus satelisikin vähänlaisesti, niin matikkamyräkkä ei petä. Sen uskotaan tulevan yhtä varmasti kuin kevät tulee talven jälkeen. Siis, mikä ihmeen matikkamyräkkä? Vanhan kansan uskomuksen mukaan viimeistään helmikuisen mateenpyynnin aikaan saapuu lumimyräkkä Kuopioon. Uskomus ei ole tuulesta temmattu. Tilastojen mukaan yhdestä kahteen myräkkää ajoittuu juuri helmikuulle ja keskilämpötila on silloin alhaisin. Lumitöissä käytetään järeitä koneita, mutta pikkutarkka työ hoituu parhaiten perinteisin työvälinein. Luudan varressa rataesimies Jorma Oravainen. 8 Rautatieläinen\n9 Pimeys ja liukkaus ratapihojen riesa Liukkausmittauksissa on havaittu, että jalankulkijalle keli on liukkain, kun jäisen pinnan päälle sataa kuivaa pakkaslunta tai vettä tai kun pinnalle muodostuu vesikalvo jään sulaessa. Ratapihojen lumityöt eivät ole tärkeitä vain junien sujuvalle kulkemiselle vaan myös työntekijöille. Talvisin työntekijöiden riesana ovat ratapihojen pimeys ja liukkaus. Tapaturmatilastoissa kaatuminen ja liukastuminen ovatkin kärjessä, ja liukkauden aiheuttamien tapaturmien ehkäisy on työsuojelun kestoaihe. Useimmiten kaatumisista selvitään sijoiltaan menoilla, selän venähdyksillä ja nilkan nyrjähdyksillä, mutta toisinaan sattuu pahemmin ja seuraukset ovat vakavia. Myös sairauslomat voivat venyä pitkiksi. Erityistyösuojeluvaltuutettu Reijo Tamminen pitää liukkauden torjunnan valttina sitä, että lumitöihin ryhdytään nopeasti. Lumitöiden ja hiekoituksen lisäksi onnettomuuksia voi ehkäistä oikeilla jalkineilla. Rataesimies Jorma Oravainen varustautuu liukkauteen turvakengillä, joissa on joustava pohja. Olen huomannut, että pehmeäpohjainen kenkä ei ole niin liukas kuin kovapohjainen. Tammisen mukaan tällä hetkellä ainakin Tampereen ratapihalla käytetään jalkineeseen laitettavaa liukuestettä ja Kotkassa aloitetaan muutaman uuden kenkämallin koekäyttö. Pohjoismaissa ja muualla tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että vuodenaikojen ja sääolojen vaihtelu lisää liukastumis- ja kaatumistapaturmia. Talvisin kaatumisten aiheuttamat vammat lisääntyivät moninkertaisesti päivinä, jolloin sää lauhtui nollan paikkeille ja satoi lunta Liukastumisen aiheuttamia kaatumisia voi ehkäistä oikeanlaisilla työkengillä. tai kun sää lauhtumisen jälkeen uudelleen kylmeni. Liukkausmittauksissa on havaittu, että jalankulkijalle keli on liukkain, kun jäisen pinnan päälle sataa kuivaa pakkaslunta tai vettä tai kun pinnalle muodostuu vesikalvo jään sulaessa. Runsaan, märän lumisateen yhteydessä voi tamppautuminen tai väärät kunnossapitomenetelmät muodostaa liukkaan pinnan. Tekstit ja kuvat: Maarit Uusikumpu Rautatieläinen\n10 Jaaei Jäsenrekisterihoitaja Päivi Häkkinen- Ojanen (vas), hallintosihteeri Minna Palkia ja järjestösihteeri Visa Tammi valmistelupalaverissa. Edustajakokouksen valmistelut vauhdissa Rautatieläisten Liiton edustajakokokseen on vielä aikaa reilu kolme kuukautta, mutta liitossa kokousta on valmisteltu jo monta kuukautta. Valmistelut ovat hyvällä mallilla, kertoo järjestösihteeri Visa Tammi Rautatieläisten Liitosta. Aloitteita on voinut jättää 6. helmikuuta asti, ja niiden käsittely alkoi heti jättöpäivän jälkeen. Alustava kokousedustajamääräkin on jo selvillä. Tammen mukaan osastoja on 74 ja kokousedustajia voidaan asettaa noin 110. Liiton hallitus vahvistaa edustajakokousperusteet ja vaaliohjeet edustajavaalista 11. helmikuuta, jonka jälkeen ohjeet postitetaan osastoille. Osastojen tulee ilmoittaa edustajakokousedustajansa 29. maaliskuuta mennessä. Hallitus vahvisti edustajakokouksen valiokunnat tammikuussa, ja ne ovat samat kuin edellisessä edustajakokouksessa. Niitä ovat tekninen valiokunta, vaalivaliokunta, talousja yleisasioiden valiokunta, sopimusasioiden valiokunta, järjestö-, koulutus- ja tiedotusasian valiokunta ja ohjelmavaliokunta. Valiokuntien henkilömäärä tarkentuu sen jälkeen, kun kokousedustajien lukumäärä on selvillä. Tarkoitus on, että jokainen kokousedustaja osallistuu jonkun valiokunnan työskentelyyn. Teksti ja kuva: Maarit Uusikumpu Rautatieläisen poika Asuin lapsuuteni omakotitalossa radan varressa. Kammarissa meillä oli lämmönlähteenä Porin Matti, jonka kannessa oli muutaman millin valuvika, joten aina kun juna meni ohi, se tärisi äänekkäästi. Äänestä tiesin ikkunasta vilkaisematta menikö ohi Ukko-Pekan vain Riston vetämä juna, vai oliko se vain ratapihan vaihtopässi, joka käväisi vaihteiden tällä puolen. Porin Mattia lämmitettiin vanhoilla ratapölkyillä jotka paloivat kituliaasti sinertävällä liekillä. Se oli rautatieläisten saavutettu etu. Olin rautatieläisen poika, ja niin olivat useimmat kaverinikin. Tuolla asui veturinkuljettaja, tuolla lämmittäjä, tuolla taas asemamies ja tuolla peräti junanlähettäjä, tärkeä herra, jolla oli oikeus puhaltaa pilliin ja heiluttaa lippua. Kun aloin hitusen muistuttaa miestä, pääsin kesiksi topparoikkaan niin kuin kaverinikin. Se jäikin viimeiseksi rehelliseksi työkseni, sillä hakun varresta siirryin ylioppilaskeväänä kesäharjoittelijaksi paikallislehteen. Rautatieläisyys ei silti minusta kadonnut mihinkään, se oli veressä ja jäi veriin. Joka käänteessä sitä on silloin hitusen huolissaan omistaan, puolustaa omiaan, ja on myös ylpeä omistaan. Se myllerrys mikä rautateillä kaikilla tasoilla on noista ajoista tapahtunut, on valtava, Silti perusasiat ovat yhä samat: kuinka kuljettaa ihmiset ja tavarat paikasta toiseen mahdollisimman nopeasti ja joustavasti. Matkanteko oli hitaampaa ja penkit kovempia, mutta en tiedä olivatko ihmiset tyytymättömämpiä. Silloin kukaan ei vielä tiennyt sellaisista vaaroista ja varjoista kuin energiakriisi, ilmastonmuutos, yksityistäminen, ulkoistaminen, tehostaminen, kilpailuttaminen... Oltiin valtion leivissä, syötiin sitä pitkää mutta kapeaa leipää, jossa on se hyvä puoli, ettei se lopu koskaan. Niinhän sen piti olla. Jos minun pitäisi tänään yksi noista varjoista nostaa toisten yläpuolelle, niin nostaisin sen, joka väijyy kilpailuttamisen takana. Kilpailuttamisen ja yksityistämisen huuma on levinnyt jo melkein kaikille aloille, eikä junaliikennekään näytä sen lähentelyiltä säästyvän. Konsultit tekevät hiki hatussa muistioita, laskelmia ja kaavioita, jotka kaikki todistavat mitä hyödyllistä ja hienoa olisi vapauttaa junaliikenne kilpailulle. Junat kulkevat sutjakkaammin, lippujen hinnat halpenevat, rataverkko paranee, matkustajat riemuitsevat, veronmaksajat hierovat käsiään. Sama mantra on toistunut alalla kuin alalla, jolla ennen julkinen on avattu yksityiselle. Kuinka on käynyt? Onko palvelu parantunut? Onko väkeä palkattu lisää? Ovatko palkat nousseet? Maksaako asiakas vähemmän? On kuin keskuudessamme olisi äkkiä jonkinlainen hurmoksellinen lahko, joka automaatin lailla hokee joka kunnassa ja kulmalla kilpailuttamisen ja yksityistämisen ilosanomaa. Kaikki jotka eivät siihen yhdy, ovat kärryiltä pudonneita tai muutosvastarintaisia. Mutta ketä sitten huudetaan apuun kun kädessä on Musta Pekka? Tottakai valtiota, meitä jotka emme kierrä veroja. Palvelua parannetaan vain pitämällä riittävästi palvelijoita, ihmisiä, töissä ja pitämällä heistä hyvää huolta. Paitsi pitkä, leivän tulee myös olla riittävän leveä. Vanhan hokeman mukaan asiat sujuvat hyvin silloin, kun ne kulkevat kuin juna. Olkoon niin vastakin. Tommy Tabermann kansanedustaja, kirjailija 10 Rautatieläinen\n11 Edunvalvonta nousi ylitse muiden Rautatieläisten Liiton järjestötutkimuksessa Rautatieläisten liiton jäsenet pitävät liittoaan perinteikkäänä ja historiaa vaalivana. Jäsenet arvioivat tuntevansa oman liittonsa toiminnan hyvin. Liittoon kuulutaan tavallisimmin siksi, että liitto puolustaa jäsentensä etuja. Edunvalvontaa pidetäänkin ylivoimaisesti liiton tärkeimpänä tehtävänä, ja jäsenten odotukset sitä kohtaan ovat vaativat. Nämä asiat selvisivät Rautatieläisten Liiton teettämässä järjestötutkimuksessa. Vastaajia pyydettiin arvioimaan, mitkä adjektiivit kuvaavat parhaiten omaa liittoa. Tavallisimmin liittoa pidettiin perinteikkäänä, historiaa vaalivana ja luotettavana. Liittoa ei sen sijaan nähdä uudistuvana, nopeana ja aktiivisena tai kantaaottavana. Etenkin nuoret vastaajat toivovat nykyaikaisempaa otetta toimintaan. 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % Mistä syistä kannattaa kuulua liittoon? 20 % Tulos ei yllättänyt, sillä liitolla on vahvat perinteet. Osasta vanhoja järjestörakenteita voitaisiin luopuakin, jotta voisimme olla joustavampi ja nopeammin reagoiva, pohtii koulutussihteeri Jussi Päiviö. Ilahduttavaa on, että yli 70 prosenttia arvioi tuntevansa oman liiton toiminnan melko tai erittäin hyvin. Erittäin huonoksi tietämyksensä arvioi vain 2 prosenttia 15,1 % (53) 2,6 % (9) 36,9 % ( 129) 20,6 % (72) 71,7 % (251) 26,6 % (93) 10 % 0 % joku muu syy liiton imago on hyvä kuuluu velvollisuuksiin toiminta ja tapahtumat kiinnostavat Liitto puolustaa etujani arvot ja toiminta-ajatus ovat sopivia vastaajista. Sen sijaan yli puolet vastaajista arvioi, että oma toiminta liitossa ei ole aktiivista. Liitossa innokkaimmin toimivat ovat tavallisimmin kuuluneet liittoon pitkään ja ovat iältään vuotiaita. Vastaajista runsas neljännes on mukana ammattiosaston hallinnossa ja hieman yli viidennes toimii myös luottamusmiehenä. Edunvalvonta liiton tärkein tehtävä Liiton tärkeimpänä tehtävänä jäsenet pitävät edunvalvontaa, ja omien etujen valvominen onkin tavallisin syy kuulua liittoon (72 %). Liitolta jäsenet toivovat lisää terävyyttä alan ammattilaisten edunvalvontaan, työhyvinvoinnin edistämiseen sekä valppauteen työsuhteen ehtoihin vaikuttamisessa. Myös jäsenten näkemyksiä toivottiin huomioitavan nykyistä paremmin liiton toiminnassa. Vastaajista 16 prosenttia kokee, että toiminnan kautta ei pysty vaikuttamaan Edunvalvonta on päätuotteemme, jonka kuuluukin nousta esiin. Siinä on aina kehitettävää, sillä kukapa meistä olisi työhönsä täysin tyytyväinen. Liiton täytyy kiistatta panostaa edunvalvontaan ja siirtää siihen nykyistä enemmän resursseja. Jatkossa järjestämme nykyistä enemmän ammattikohtaisia tapaamisia, jolloin edunvalvontaa saadaan kohdennettua paremmin. Samalla parantuvat jäsenten mahdollisuudet vaikuttaa liiton toimintaan. Edunvalvonnan tärkeydestä kertoo sekin, että omat luottamushenkilöt tunnetaan hyvin. Luottamusmiehensä tuntee lähes kaikki ja työsuojeluvaltuutetun Rautatieläinen\n12 jäsen-, matkustaja-, vapaa-ajan tapaturma- sekä ammatillinen vastuu- ja oikeusturvavakuutus, 334 kpl mahdollisuus osallistua liiton hiihto- tai ruskaleirille Pyhätunturilla, 332 kpl 5,8 5,7 mahdollisuus osallistua liiton muihin tapahtumiin, 330 kpl lomatuki, esim. kuntoremonttiloma, perhekuntoloma ja sosiaaliloma, 336 kpl alennukset Rautateiden Urheilun Tuki -säätiön lomakohteissa ja rmy:n matkoista, 334 kpl turvaa työttömyyden varalle, 340 kpl lepäävät jäsenoikeudet, jos esim. työttömyyden tms. syystä ei saa palkkaa, 340 kpl mahdollisuus käyttää Koskenpään tai Pulsan vapaa-ajanviettopaikkaa, 329 kpl Liiton talouden hoito, 339 kpl mahdollisuutta kouluttautua, 340 kpl alennukset TEBOIL-huoltamoilla, 328 kpl 5,5 5,4 54 5,4 5,4 5,3 5,2 5,1 5,1 5,1 1,0 2,0 3,0 4,0 5,0 6,0 7,0 Onnistuneimmat tekijät liiton toiminnassa. Asteikko 7 = onnistunut erittäin hyvin, 1 = onnistunut erittäin huonosti. Jäsenet ovat tyytyväisiä erilaisiin alennuksiin, lomaetuuksiin sekä koulutus- ja opintomahdollisuuksiin. Jäsenpalvelut, leirit ja lomaetuudet arvotettiin korkealle. 12 Rautatieläinen\n13 92 prosenttia ja ammattiosaston edustajan 83 prosenttia. Luottamusmiesten tunnettuus on yksittäinen tulos, joka ilahdutti suuresti. Tämä osoittaa, että luottamusmiehet ovat onnistuneet hyvin tehtävässään, Päiviö pohtii. Edunvalvonta kulkee punaisena lankana omaa lehteäkin arvioitaessa. Siihen liittyviä aiheita toivoo lisää 59 prosenttia vastaajista. Lukijat haluavat seurata edunvalvontaan liittyvien asioiden edistymistä, saada tarkkaa tietoa sopimusasioista sekä esimerkiksi aytermien avaamista lukijoille. Liitto vastaa toiveisiin, joten jatkossa lehdessä julkaistaan lyhyitä edunvalvontaan liittyviä uutisia. Myös töitä alan yleisen arvostuksen eteen pitäisi tehdä nykyistä lujemmin. Arvostuksen kohentamiseksi päätavoitteemme on peruskoulutuksen luominen alalle. Toinen puoli arvostuksesta on se, että meidän pitää arvostaa itse itseämme ja olla ammattiylpeitä, Päiviö muistuttaa. Koulutus ja tapahtumat arvossa Jäsenet pitävät onnistuneina liiton järjestämiä tapahtumia, koulutusta sekä jäsenmaksun tasoa. Myös alennukset ja lomaedut arvioidaan hyviksi. Kuitenkin jäseneduissa on vastaajien mielestä vielä parantamisenkin varaa. Uusia jäsenetuja neuvotellaan jatkuvasti. Uusia etuja ovat esimerkiksi alennukset TallinkSiljalta ja Europcarilta. Monta rautaa on tulessa ja uutisia on luvassa. Siitä täytyy muistuttaa, että jäsenmaksun korotukseen on paineita, jos toimintaa halutaan jatkossa vielä laajentaa, Päiviö toteaa. Team jakaa mielipiteitä Rautatieläisten Litto harkitsee yhtenä vaihtoehtona kuuden ammattiliiton yh teiseen Team-liittoon liittymistä. Hanke jakaa kentän mielipiteet jyrkästi. Liittymistä kannattaa 43 prosenttia vastaajista ja vastustaa 35 prosenttia. 23 prosenttia ei ole pohtinut asiaa tai ei tunne asiaa tarpeeksi ottaakseen kantaa. Liitossa yllätyttiin jäsenten rohkeudesta ottaa kantaa. Jokainen mielipide on tunteella tehty. Toivomme liitossa, että jokainen pohtii kantaansa kevään aikana suuntaan tai toiseen nyt, kun faktat Team-hankkeesta ovat olemassa. Jos metalli ja kemia lähtevät mukaan, järjestämme maaliskuussa jäsenäänestyksen liittymisestä, Päiviö selvittää. Tavallisimmin vastustajat mainitsevat perusteena huolen siitä, että oma liitto jää suurempien jalkoihin. Kannattajat taas perustelevat näkemyksiään yhteistyön ja joukkovoiman lisääntymisellä. Team-hankkeen lisäksi muina mahdollisina yhteistyötahoina nähdään esimerkiksi muut rautateihin liittyvät liitot sekä kuljetusalan liitot. Vastausten avulla kehitetään liittoa Liitto teetti tutkimuksen vastakseen jäsenten toiveisiin entistä paremmin. Moni vastaaja kiitti mahdollisuudesta kyllä, varauksetta kyllä, tietyin ehdoin tai varauksin en kannata liittymistä en tunne asiaa / en ole pohtinut asiaa välittää palautetta liitolle. Edellisestä järjestötutkimuksesta ehtikin vierähtää jo muutama vuosikymmen. Keskeisiksi nostetaan edunvalvonta, jäsenten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen sekä alan ammatti-identiteetin vahvistaminen. Kiitämme vastanneita jäseniämme arvokkaasta palautteesta, Päiviö toteaa. Tutkimukseen vastasi 354 liiton jäsentä. Tutkimus toteutettiin kirjekyselynä Rautatieläinen-lehden välissä lokajoulukuussa Tutkimuksen toteutti Innolink Research Oy. Tutkimusraportti on luettavissa Rautatieläisten Liiton kotisivuilta. InnolinkResearch Kyselyyn vastanneiden kesken järjestettiin arvonta. Arvonnan voittivat: Peter Stoop Keravalta, viikko Pyhällä PyhäSuites -huoneistoissa, Ari Siekkinen Vaajakoskelta, Viking Linen risteily, Seppo Karvonen Niittylahdelta, Taulutelevisio 0% 5% 10 % 15 % 20 % 25 % 30 % 35 % 40 % 8,7 % (30) 33,8 % (117) 34,7 % (120) 22,8 % (79) Kannatatko liittymistä kuuden ammattiliiton yhteiseen Team-liittoon? Rautatieläinen\n14 Laki säätelee tiukasti terveydentilatietojen luovuttamista ja käsittelyä Terveydentilatietojen luovuttamista koskevat keskeiset säännökset sisältyvät potilaan asemasta ja oikeuksista annettuun lakiin ja työterveyshuoltolakiin. Kyseisten lakien mukaan potilasasiakirjat ovat pääsääntöisesti salassa pidettäviä. Potilasasiakirjoilla tarkoitetaan potilaan hoidon järjestämisessä ja toteuttamisessa käytettäviä, laadittuja tai saapuneita asiakirjoja taikka teknisiä tallenteita, jotka sisältävät hänen terveydentilaansa koskevia tai muita henkilökohtaisia tietoja. Terveydentilatietojen luovuttaminen Terveydenhuollon ammattihenkilö tai muu terveydenhuollon toimintayksikössä työskentelevä tai sen tehtäviä suorittava henkilö ei saa ilman potilaan kirjallista suostumusta antaa sivulliselle potilasasiakirjoihin sisältyviä tietoja. Sivullisena pidetään kaikkia muita kuin asianomaisessa toimintayksikössä potilaan hoitoon tai siihen liittyviin tehtäviin osallistuvia henkilöitä. Myös työnantaja on sivullinen, joten työterveyshuolto ei saa lähtökohtaisesti luovuttaa potilasasiakirjoihin sisältyviä tietoja työnantajalle. Luovutuskiellosta on eräitä poikkeuksia. Edellä jo mainittu, että tietojen luovuttaminen on sallittua, jos potilas on antanut siihen kirjallisen suostumuksen. Kirjallisen suostumuksen vaatimusta on yleensä tulkittu niin, että sen pitää olla myös tietoinen ja yksilöity. Tietoisuusvaatimus edellyttää, että työntekijälle tehdään selväksi, mihin hän antaa suostumuksensa. Työturvallisuuslain mukaan työnantaja on tarpeellisilla toimenpiteillä velvollinen huolehtimaan työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä työssä. Tässä tarkoituksessa työnantajan on otettava huomioon työhön, työolosuhteisiin ja muuhun työympäristöön samoin kuin työntekijän henkilökohtaisiin edellytyksiin liittyvät seikat. Työterveyshuoltolain mukaan työntekijää ei saa käyttää sellaiseen työhön, jossa työntekijälle suoritettu terveystarkastus osoittaa, että työntekijällä henkilökohtaisten terveydellisten ominaisuuksien takia on ilmeinen alttius saada työstä vaaraa terveydelleen. Rautatiejärjestelmän liikenneturvallisuustehtäviä hoitavien henkilöiden terveydentilavaatimusten (TEV) mukaan toiminnanharjoittaja eli yritys, jolla on palveluksessaan liikenneturvallisuustehtäviä hoitavia henkilöitä, vastaa siitä, että liikenneturvallisuustyössä käytetään vain terveydelliset sopivuusvaatimukset täyttävää henkilökuntaa. Näistä velvollisuuksista huolehtiminen edellyttää, että työnantajalla on oikeus saada ja työterveyshuolto voi antaa työntekijän soveltuvuutta koskevan tiedon työnantajalle ilman työntekijän suostumusta. Soveltuvuuslausunnon sisältönä on, että henkilö soveltuu tai ei sovellu työhön tai että hän soveltuu siihen tietyin rajoituksin. Muita tietoja ei työterveyshuolto aktiivisesti yksilötasolla työnantajalle anna. Salassapitovelvollisuuden rikkominen on rangaistava teko, jonka seuraamukset määräytyvät rikoslain salassapitorikoksia koskevien säännösten mukaan. Terveydentilatietojen käsittely Käytännössä työnantaja saa työntekijän terveydentilaan liittyviä tietoja muun muassa sairauslomatodistuksista, jotka työntekijä itse toimittaa työnantajalle. VR:n työkykypalavereissa pitää aina ensimmäiseksi sopia, mitä ja miten terveydentilatietoja voi palaverissa käsitellä. Tietosuojavaltuutetun mukaan menettelyt lääkärintodistuksia käsiteltäessä on suunniteltava siten, ettei todistuksia toimiteta muille kuin niille henkilöille, jotka tehtäviensä hoitamiseksi niitä välttämättä tarvitsevat. Henkilötietolain mukaan työntekijän terveydentilaa, sairautta taikka häneen kohdistettuja hoitotoimenpiteitä pidetään arkaluonteisina henkilötietoina, joiden käsittely on lähtökohtaisesti kiellettyä. Yksityisyyden suojasta työelämässä annetussa laissa on kuitenkin säädetty, millä edellytyksillä työnantaja saa käsitellä työntekijän terveydentilatietoja. Arkaluonteisten tietojen käsittely ei estä sellaisten tietojen käsittelyä, johon rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksen. Työntekijälle on tehtävä selväksi, että kyseessä on arkaluonteisesta tiedosta, jonka käsittelemiseen tar- 14 Rautatieläinen\n15 ISTOCKPHOTO vitaan hänen suostumuksensa. Lisäksi hänelle on kerrottava, minkälaiseen tarkoitukseen lupaa pyydetään. Lain esitöissä todetaan, että nimenomaisen suostumuksen vaatimus edellyttää yleensä kirjallista suostumusta. VR:n työkykypalavereissa pitää aina ensimmäiseksi sopia, mitä ja miten terveydentilatietoja voi palaverissa käsitellä. Näin myös käytännössä tapahtuu. Mikäli työntekijä ei halua työkykypalaverissa terveydentilatietojen käsittelyä, ei työterveyshuolto niitä työnantajalle luovuta. Tästä voi tosin olla seurauksena, ettei vajaakuntoisen työntekijän uudelleen sijoittamista voida selvittää ja työnantajalle jää käteen ainoana mahdollisuutena pitkään sairaana olleen työntekijän työsuhteen päättäminen. Kaikilla työkykypalaveriin osallistuneilla on luonnollisesti saamiensa terveydentilatietojen salassapitovelvollisuus. Terveydentilatietoja saa käsitellä vain ne henkilöt, jotka niiden perusteella valmistelevat tai tekevät työsuhdetta koskevia päätöksiä taikka panevat niitä toimeen. Työnantajan on nimettävä nämä henkilöt tai määriteltävä tehtävät, joihin sisältyy terveydentilaa koskevien tietojen käsittelyä. Tietoja käsittelevät henkilöt eivät saa ilmaista näitä tietoja sivulliselle työsuhteen aikana eivätkä sen päättymisen jälkeen. Tyypillisesti terveydentilatietoja käsittelevät työntekijän esimies, joka harkitsee sairauspoissaolon aiheellisuuden ja päättää sairausajan palkan maksamisesta sekä palkanlaskijat, joiden tehtäviin kuuluvat käytännön maksutoimenpiteet ja vakuutuskorvausten hakeminen. Työnantajalla on oikeus käsitellä työntekijän terveydentilatietoja, jos se on tarpeen sairaanhoitokustannusten maksamiseksi, sairausajan palkan tai siihen rinnastettavien terveydentilaan liittyvien etuuksien suorittamiseksi, perustellusta syystä poisssaolo-oikeuden selvittämiseksi tai työntekijän työkykyisyyden selvittämiseksi. Työehtosopimuksen 40 :ssä säädetään, mitä selvityksiä työntekijältä edellytetään sairauspoissaolostaan. Ellei selvitystä esitetä, työntekijällä ei ole oikeutta sairausajan palkkaan. Sairausajan palkkamääräyksiä on yleensä tulkittu niin, että lääkärintodistuksessa pitää olla diagnoosi eli taudinmääritys. Diagnoosin avulla selvitetään, onko kyse sairaudesta vai onko työkyvyttömyyden syynä esimerkiksi kosmeettinen leikkaus, jolloin työnantajalla ei yleensä ole palkanmaksuvelvollisuutta työkyvyttömyysajalta. Jari Kiviharju, lakimies Rautatieläinen\n16 TEAM-päätökset lähestyvät Kemianliiton ja Metalliliiton tulevat jäsenäänestykset näyttävät pitkälti tietä, syntyykö TEAM-liitto vuoden 2010 alusta sellaisena kuin sitä on suunniteltu. Rautatieläisten Liitto on mukana rakentamassa kuuden teknologiateollisuuden liiton kanssa uutta liitto kokonaisuutta, TEAM-liittoa. Rautatieläisten Liiton lisäksi uutta liittoa ovat rakentamassa Metallityöväen Liitto jäseniä Kemianliitto jäseniä Puu- ja erityisalojen liitto jäseniä Sähköalojen ammattiliitto jäseniä Viestintäalan ammattiliitto jäseniä Näistä Metalliliitto ja Kemianliitto järjestävät jäsenäänestykset samanaikaisesti helmikuun aikana TEAM-liitossa mukana olosta. Tulokset julkistetaan kello Kahden suurimman TEAM-liitossa mukana olevan liiton kannat ratkaisevat pitkälti, perustetaanko TEAM-liittoa tai ketkä ovat siinä mukana. TEAM-liiton valmistelu Uutta liittoa on valmisteltu vuodesta 2005 useissa työryhmissä, joissa on yksityiskohtaisesti hahmoteltu TEAM-liiton kaikkia keskeisiä toimintoja. Rautatieläisten Liitto tuli mukaan TEAMliiton valmisteluun vuoden 2007 syksyllä. Rautatieläisten Liitolla on ollut vahva edustus kaikissa valmistelevissa työryhmissä. TEAM-liittoa on työstetty myös Rautatieläisten Liitossa valtuustossa ja selkeitä tavoitteita on asetettu ja saavutettu uutta liittoa rakennettaessa. Seitsemän sektoria Nyt hahmotellussa mallisissa liittoon muodostettaisiin seitsemän sektoria. Rautatieläisten Liitto sijoittuisi logistiikkasektoriin yhdessä autokorjaamojen ja autokauppojen työntekijöiden kanssa. Logistiikkasektorin jäsenmäärä olisi noin jäsentä. Kaikkiaan TEAM-liitossa tulisi olemaan noin jäsentä, joista työssä olevia noin Miksi TEAM-liitto? Rautatieläisten Liitto on mukana rakentamassa TEAM-liittoa luontevista syistä, joista vähiten merkitsevä ei ole se, että lähes 70 prosenttia liittomme jäsenistä työskentelee rautatiemaailmassa teollisuustöissä tai ovat mukana suoraan teollisuuden kuljetuksissa. Samalla kun toimintaympäristö muuttuu teollisuudessa, muuttuu se myös voimakkaasti rautatiemaailmassa. Alihankinta ja ulkoistaminen ovat lisääntyneet. Rautatiealalle on tullut uusia yrittäjiä, jotka noudattavat muiden liittojen sopimuksia, jos noudattavat ylipäätään mitään sopimuksia. Lisäksi on ennakoitavissa, että laaja-alainen kilpailu alkaa vuosikymmenen aikana myös rautatiealalla. Etenkin kansainväliset toimijat asettavat suuria haasteita edunvalvonnalle. Näihin haasteisiin voidaan TEAM-liitossa vastata tehokkaammin kuin nykyisellä liittomallilla. TEAM-päätöksellä ennakoidaankin ennen kaikkea tulevaisuutta. Nykyinen malli, jossa on yksi suuri työnantaja, on pitänyt meidät erossa monista ongelmista. Mutta, onko tällainen malli tulevaisuutta? Rautatieläisten Liiton TEAM-aikataulu Valtuuston asettama liiton työryhmä Valtuuston ylimääräinen kokous Jatketaanko vai vetäydytäänkö? (huom. äänestystulos) Mahdollinen jäsenäänestys maalis-huhtikuun taitteessa Edustajakokous lopullinen päätös 5 Mahdollisuutta Iso liitto on tehokkaampi ja vahvempi edunvalvoja ja sopija paikallisesti, valtakunnallisesti ja kansainvälisesti Pienille sopimusaloille tulee ison liiton voima Alueille saadaan lisää resursseja lähemmäs työpaikkoja Laaja osaaminen tulee kaikkien hyödyksi Jäsenpalvelut ja edut paranevat 5 Haastetta Suuri organisaatio etääntyy jäsenestä Jäsenen vaikutusmahdollisuudet voivat heiketä Vanhat liittorajat jäävät uuden liiton sisälle Ammattialan merkitys järjestäytymisessä vähenee Aktiivien määrä saattaa vähentyä 16 Rautatieläinen\n17 Mikä muuttuisi? Jos Rautatieläisten Liiton jäsenet päättävät mennä mukaan TEAM-liitoon, mikä silloin muuttuisi. Suurimmat muutokset tulevat liiton hallintoon, resursseihin ja jäsenpalveluihin, jotka parantuvat huomattavasti. Työehtosopimus säilyy itsenäisenä samoin kuin vahva luottamusmies- ja työsuojeluverkosto. Jäsenetuja tulee huomattavasti lisää. Samalla kuitenkin VR-yhtymän kanssa sovitut ja yhteiset edut jäävät, kuten henkilöstörahasto ja Rautateiden urheilun tukisäätiön antamat etuudet. Toisin sanoen tavalliselle ei-aktiiville jäsenelle muutoksia ei tulisi juuri muuhun kuin jäsenpalveluihin, jotka todennäköisesti parantuisivat huomattavasti. Aktiiveille ja hallinnon edustajille sen sijaan uusi liitto toisi toimintaan suuria muutoksia. TEAMiin liittyy myös haasteita. Isossa kokonaisuudessa on vaara byrokratisoitua. Pienten sopimusalojen ja työpaikkojen sekä yksittäisen jäsenen vaikutusmahdollisuudet voivat kaventua. Jäsenläheisyys saattaa vähentyä. Vanhat liittorajat voivat jäädä uuden liiton sisälle. Perinteisen liittohengen pelätään heikkenevän. Näihin haasteisiin vastaaminen tulee olemaan vaikeaa. Ennen kaikkea on pelkona, että jäsenet saattavat passivoitua päätöksenteon siirtyessä kauemmaksi ja haasteet jäävät ratkomatta. Vertailu Teamin ja Rautatieläisten Liiton välillä Rautatieläisten Liitto Luottamusmies- ja työsuojeluorganisaatio vahva ja hyvä Alueorganisaatio = Piirimiehet Liiton toimisto TEAM-liitto Luottamusmies- ja työsuojeluorganisaatio vahva ja hyvä (säilyy samana) Alueorganisaatio Piirimiehet EWC-asiantuntijat Maakuntatoimistot (13) Aluepalvelukeskukset (6) Keskustoimisto TES-toimikunnat (täysin oma) Sektorit (logistiikka) TEAM-liiton jatko Rautatieläisten Liitossa Mikäli TEAM liitosta järjestään jäsenäänestys liitossamme, niin seuraavassa rautatieläisessä käsitellään laajasti TEAM-liittoa. Lisäksi liitto järjestää TEAM-infokierroksen aluekouluttajia hyödyntäen mahdollisimman monella paikkakunnalla. Infotilaisuudet tullaan järjestämään maaliskuun aikana ennen jäsenäänestystä. Tavoitteena on, että päätös TEAM-liitosta tehdään suuntaan tai toiseen tosiseikkoihin perustuen eikä liian tunnepohjaisesti. Teksti: Jussi Päiviö Lähteet: Ahjo 1/2009, Kiteet 2/2009 ja TEAM-työryhmien pöytäkirjat Hallitus (12+1) Valtuusto (32+1) Edustajakokous n. 100 joka 4. vuosi Jäsenmaksu 1,3 % Lehti 8 kertaa vuodessa Hallitus (1) Valtuusto 100 (3 4) Liittokokous n. 620, joka 5. vuosi (15) Maakuntaneuvostot/ LK edustajat Jäsenmaksu 1,3 % 16 kertaa vuodessa (sektorikohtaiset vaihtosivut mahdollisia) Rautatieläinen\n18 Ruotsin SJ on matkustajien ykkönen Ruotsin Valtion Rautatiet, SJ, on monen vuoden ajan ollut vaikeuksissa. Matkustajamäärät ovat vähentyneet, eikä junissa ole tarvinnut potea ahtaan paikan kammoa, vaan tilaa on ollut kaikissa luokissa. Vaikeuksista huolimatta SJ on sisukkaasti tehnyt uudistuksia ja parannuksia saadakseen matkustajat palamaan raiteille. Työ on tuottanut tulosta, ja matkustajamäärät ovat nousussa. Mielipidemittauslaitos Sifon julkaisi äskettäin laajan tutkimuksen, jonka mukaan ruotsalaiset valitsevat mieluummin junan kuin lentokoneen tai auton. Tutkimuksessa selvitettiin myös hintoja, aikatauluja, hiilidioksidipäästöjä ja aikatauluissa pysymistä kolmella eri matkalla: Göteborg Malmö, Tukholma Sosiaalityöntekijä Mona Rungvist kyllästyi ruuhkiin työmatkoillaan ja vaihtoi junaan. Opiskelija Ali Tahd arvostaa junamatkustamisen mukavuutta. 18 Rautatieläinen\n19 pailuetua ja on SJ:n paras ase junamatkustajien määrän kasvattamisessa. Yhä useampi ruotsalainen haluaa ottaa huomioon ympäristönsuojelun. Nuoret ovat ympäristöajattelussa selvästi pitemmällä. Me panostamme parempaan palveluun ja ympäristöystävällisyyteen myös junien ravintolavaunuissa. Mietimme ympäristönäkökulmaa pakkauksia myöten. Omissa tutkimuksissamme olemme selvästi huomanneet, että ympäristökysymykset ovat myös matkustajille tärkeitä, Walin selostaa. SJ:n ympäristöystävällinen linja houkuttelee työmatkalaisia juniin. Göteborg ja Tukholma Sundsvall. Ottelun toisessa nurkassa oli SJ ja toisessa lentoyhtiö SAS. Yksi ärsyttävimmistä asioista matkustajille ovat olleet junien jatkuva myöhästely, mikä ei ole yllätys SJ:lle. Myöhästymiset ovat ongelma. Eniten myöhästymisiä on X 2000 junilla, mutta nyt kaikki X 2000 junat katsastetaan ja viat paikallistetaan ja korjataan. Ensi vuonna myöhästymisiä on vähemmän. Ratalaitoksen tilastojen mukaan näin suuria myöhästymisiä ei ole ollut kymmeneen vuoteen, SJ:n tiedottaja Ulf Walin selvittää. Matkalippuja huutokaupalla Sodassa ja rakkaudessa ovat kaikki keinot sallittuja. SJ on tehokkaasti ryhtynyt käyttämään nykytekniikan avaamia mahdollisuuksia, ja siitä on tullut jopa edelläkävijä. Nuoria on ihastuttanut se, että junalipun voi tilata ja saada suoraan kännykkään. Toisena porkkanana nuorille ja eläkeläisille on tarjottu mahdollisuutta ostaa lippu kolmen tai seitsemän euron hintaan. Ainoana vaatimuksena on ollut, että liittyy SJ:n klubijäseneksi. Sokerina pohjalla on, että SJ on yhdessä Traderan nettihuutokaupan kanssa käynnistänyt yhteistyön, joka on saanut muut yhtiöt seuraamaan perässä. SJ on antanut Traderan huutokaupata ylimääräiset liput. Lippuhuutokauppa on ollut todellinen menestys. Tuhannet ihmiset ovat päässeet matkaan halvalla, ja me olemme saaneet junat täyteen, Walin kertoo. Huutokaupan kautta on myyty lippua keskimäärin 20 euron hintaan. Huutokauppa, halvat nuoriso- ja eläkeläisliput ovat nostaneet SJ:n matkustajamääriä tähän mennessä yhdeksän prosenttia. SAS ei ole pystynyt vastaamaan tähän hintakilpailuun. Matkustusajassa ovat SJ ja SAS samalla lähtöviivalla. Toki lentoaika vaikkapa Tukholma-Göteborg välillä taittuu SAS:n siivillä nopeammin, mutta kun huomioidaan muita matkustamiseen liittyviä seikkoja, niin ero matkustusajassa ei olekaan niin iso kuin luullaan. Lentokentät sijaitsevat keskuksien ulkopuolella, ja lähtöselvitys kentällä vie oman aikansa. Ympäristöystävällisyys on kilpailuetu Ruotsissa ovat ympäristökysymykset tärkeitä. Niistä puhutaan paljon, ja ympäristön eteen halutaan tehdä töitä. Kukin omalla tavallaan. Junalla matkustaminen on ympäristöystävällistä. Walinin mukaan tämä tosiasia antaa raideliikenteelle kil- Ei tule huono omatunto Keski-Ruotsissa sijaitseva pieni Arbogan juna-asema on kokoonsa nähden vilkas. Arboga sijaitsee 130 kilometrin päässä Tukholmasta, ja sitä sanotaan Tukholman esikaupungiksi. Monet käyvät päivittäin työssä Tukholmassa ja valitsevat mieluimmin junan kuin oman auton työmatkoilleen. Yksi heistä on sosiaalityöntekijä Mona Rungvist. Mieluimmin junalla kuin omalla autolla. Juna on halvempi ja huomattavasti mukavampi vaihtoehto. Vielä vuosi sitten ajoin matkan omalla autolla, mutta jatkuva seisominen autojonoissa vie enemmän aikaa kuin junamatka. Ympäristöystävällisyys on yksi tekijä. Pienet teot muuttuvat suuriksi. Mitä useampi valitsee junan työmatkojen vaihtoehdoksi, sitä vähemmän luonto saastuu, Mona Rungvist summaa. Samaa mieltä on Teknillisen Korkeakoulun opiskelija Ali Tahd, jonka opiskelukaupunki on Tukholma. Minulla on kolme vaihtoehtoa, juna, linja-auto tai muutto Tukholmaan. Ajokorttia ei ole tullut hankituksi. Juna on mukava. Saa ajatella, lukea ja nukkua. Linja-auto olisi halvempi, mutta kyllä ympäristö on tärkeä tekijä matkustamisessa. Lentokoneita pyrin välttämään kotimaan matkoilla. Ulkomaan matkoilla ne ovat välttämätön paha. Välillä kyllä tuskastuu myöhästymisiin, mutta sitä on oppinut ottamaan aikaisemman junan. Nyt kesän jälkeen myöhästymisiä ei ole enää ollut niin paljon. Teksti ja kuvat: Maria Palo Rautatieläinen\n20 ISTOCKPHOTO Kivimiesten edunvalvontaa Paleltaa! Väsyttää! Hirveä nälkä! Eikä ole yhtään rahaakaan! Helsingin aseman Kivimiehillä ei mene hyvin. Kukaan ei liene ajatellut, kuinka raskasta työtä miehet tekevät: Työtä vuorotta aamuin illoin ja kesät talvet säiden ja ohikulkijoiden armoilla. Ei edes aseman ja junien kuuluttajanaisella ole asiat yhtä huonosti. Hänelle on sentään suotu pieni lepohetki sydänyön tunteina. Viime aikoina Kivimiehiä on tuon ainaisen pallolyhtyjen kannattelun lisäksi revitty ties minne TV-mainoksiin ja kuljetettu ympäri Suomea milloin tutisemaan Lapin pakkasiin tai kellottamaan pendolinoja tuulisille ja sateisille asemille. Ylenpalttisen raatamisen lisäksi kaverit joutuvat myös ohikulkevien naisten seksististen huutojen kohteeksi niukan pukeutumisensa takia. Missä menee Kivimiesten sietokyvyn raja? Meidän pitää järjestäytyä Mitä tarkoitat, Veli Ykkönen? Kun kukaan ei tunnu huolehtivan meidän oikeuksistamme, niin meidän pitää tehdä se itse. Tarkoitatko lakkoa vai muuten vaan yleistä niskurointia? Voin minä tämän pallon mielihyvin pläjäyttää makkaratalosta sisään. Älä nyt innostu, Veli Kakkonen. Tarkoitin, että meidän pitäisi valita luottamusmies ydinkeskustan kavereiden joukosta. Jonkun pitäisi lähteä neuvottelemaan meidän eduistamme. Ei tämä elämä muillakaan varmaan niin kovin herkkua ole. Se jää kyllä luultavasti sitten meidän tehtäväksi. Marski on jumiutunut sinne postitalon eteen. Sen koni ei liikahda mihinkään, vaikka kuinka suitsia pieksisi, eikä ukon arvovallalle anna myöten jalkautua. Ja Allu tuossa teatterin edessä on vajonnut sellaiseen ikimelankoliaan, ettei kannata mennä edes kysymään. Leinon Eikalla olisi kyllä sana hallussa, mutta se viina. Pelkäänpä vain, että neuvottelujen lopussa kaveria kiinnostaa enemmän sahti ja punssi kuin meidän oikeutemme. Kerrankin voitaisiin sanoa ihan perustellusti, että kävipä ohraisesti! Niinpä. Pitääkö siis tässäkin asiassa taas kääntyä Snellun puoleen? Ei viitsisi aina vaivata vanhaa miestä. Onhan se vähän niinkin, mutta Jii- Vee kyllä mielellään auttaa ja järjestelee asioita. Ja saisivat nykyajan lakimiehet ja johtajat pöydän toisella puolella tuta millaista on, kun poskiparta tärisee ja asiat sanotaan niin kuin ne ovat. Pitää hihkaista tuonne vasemmalle ja kysyä Veli Kolmosen ja Nelosen mielipidettä. Kyllä ne suostuu, mutta älä nyt häiritse niitä. Niillä on menossa vuorosanojen tankkaaminen sitä uutta mainosta varten. Pitäisikö myös meidän varamiehille kertoa tästä projektista? Ai niille taukeille? Ei todellakaan tarvitse. Nehän on nykyisin tuolla lukkojen takana kellarissa ja olemassakin vain ja ainoastaan siksi, kun joudumme tekemään niitä mainoksia. Selvä. Käväisen yöllä Suomen Pankin luona kyselemässä, suostuuko Snellu. Jää sinä tähän vahtiin. Eivät ne juopot kuitenkaan tajua, että toinen meistä puuttuu, kun näkevät muutenkin kaiken kahtena. Nyt ei oikein kävisi. Miten niin ei? Ehdin jo sopia treffit Kaivopuiston Rauhan kanssa täksi yöksi. Tuli bänät Mantan kanssa, joten piti laittaa heti uutta matoa koukkuun. Just joo. Eli rakkautta yli rajojen! Tee tässä sitten edunvalvontaa! Jouni Antikainen työsuojeluvaltuutettu, Helsinki 20 Rautatieläinen


Ämpärillinen: Mahdottomat asiat muuttuvat mahdollisiksi | Pääkirjoitus & mielipide | Uusi Lahti\nEtusivu » Pääkirjoitus & mielipide 1.4.2020 21:35\nÄmpärillinen: Mahdottomat asiat muuttuvat mahdollisiksi\nJostakin on nyt löytynyt rahaa. Valtiot ja kunnat velkaantuvat väistämättä entisestään, kun ne tekevät välttämättömiä toimia hidastaakseen pandemiaa ja pehmentääkseen sen talousvaikutuksia. Euroopan keskuspankki on laittanut liikkeelle peräti 750 miljardin dollarin hätärahoitusohjelman. Riitta Ketola\nAivan viime päivien aikana on tapahtunut paljon asioita, joita vielä jokin aika sitten pidettiin täysin mahdottomina. Näkyvissäkin asemissa olevat ihmiset eivät enää kommentoikaan asioita täysin täysin ennalta-arvattavasti vain tietystä näkökulmasta, kuten ovat aina tähän asti tehneet.\nOnkin mielenkiintoista nähdä, onko kyse vain poikkeustilanteen aiheuttamasta tilapäisestä ilmiöstä vai tuoko korona myös pysyvämpiä muutoksia normaaliaikojen elämänmenoon.\nTähän asti olemme kyllästymiseen asti kuulleet niin paikallisella kuin valtakunnallisessa päätöksenteossa, että rahaa ei ole juuri mihinkään. Julkinen talous on tuntunut olevan koko ajan aivan romahduspisteessä, millä on perusteltu myös hyvin tarpeellisiin peruspalveluihin tehtyjä menoleikkauksia.\nTiukan paikan tullen paljastuikin, että kyllä sitä rahaa jostakin sittenkin järjestyy. Nykyisessä tilanteessa puheet Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän budjettiylityksistä tai Suomen velkaantumisesta ovat kummasti painuneet taka-alalle.\nNäin se toki pitääkin olla tässä akuutissa vaiheessa, siitä ei kahta sanaa. Tärkeintä on nyt ihmishenkien pelastaminen ja laskua ehditään ihmetellä myöhemmin.\nSiitä huolimatta tilanne herättää väistämättä periaatteellisen kysymyksen: järjestyisikö sitä rahaa sittenkin myös muihin yhtä välttämättömiin menoihin, esimerkiksi erilaisiin ennaltaehkäiseviin palveluihin? Voitaisiinko siten puuttua hitaammin ja salakavalammin kehittyviin ”epidemioihin”, kuten mielenterveysongelmiin ja syrjäytymiseen?\nPinttyneimmästäkin porvarista tulee vähintään osa-aikasosialisti.\nNiissä on kyse yhtä lailla lopulta ihmishengistä, vaikka ongelmat eivät lävähdäkään silmille yhtä salamannopeasti kuin koronapandemiassa.\nJulkinen talous ei sittenkään ole ihan sama asia kuin vaikkapa kotitalous, jonka oletetaan maksavan velkansa pois kokonaan tietyssä ajassa. Tämä on hyvin tullut esille viime aikojen kommenteissa, joita ovat esittäneet sellaiset henkilöt, jotka normaalioloissa peräänkuuluttavat tiukkaa budjettikuria ja pientä julkisen sektorin roolia.\nNyt hädän hetkellä valtio onkin enemmän kuin tervetullut apu esimerkiksi yritysten auttajaksi. Perinteiset oikeisto-vasemmisto-jakolinjat menettävät osittain merkitystään, kun pinttyneimmästäkin porvarista tulee vähintään osa-aikasosialisti.\nRahankäytön lisäksi myös päätöksenteon aikatauluun liittyvät pinttyneet käsitykset ovat menneet nopeasti uusiksi.\nPerinteisestihän Lahdessakin on totuttu ajattelemaan, että virkamiehet valmistelevat ensin kaikessa rauhassa asioita, minkä jälkeen he esittelevät ne poliitikoille päätettäväksi.\nKyse on tyypillisesti ollut vähintäänkin viikkojen prosesseista kaikkine kokouksineen. Jos joku on kiirehtinyt jotakin asiaa hänelle on saatettu todeta hieman ylenkatsovalla asenteella, että asiat nyt vain väistämättä ottavat aikansa kaupungin koneistossa.\nTämäkin oli lopulta myytti. Maan hallitus julisti maahan poikkeustilan maanantaina 16.3., ja Lahden kaupunginhallitus teki ensimmäiset paikallisten yritysten auttamiseksi tehdyt päätökset poikkeuksellisesti saman viikon perjantaina istutussa kokouksessaan. Asiaa tarkemmin tuntemattoman silmin tuo saattaa näyttää muutaman päivän viiveeltä, mutta tosiasiassa kyse oli ennen näkemättömän nopeasta ja joustavasta päätöksentekoprosessista kaupungin päätöksenteossa.\nMonilla työpaikoilla on totuttu tähän asti ajattelemaan, että laajamittainen etätyö ei ole mahdollista. Viime päivien aikana tämäkin ennakkoluulo on olosuhteiden pakosta ollut pakko romuttaa.\nItselläni ei koskaan ole ollut mitään periaatteellista syytä vastustaa etätyöskentelyä, päinvastoin. Olen kuitenkin olettanut, että tietyt työvaiheet tässä lehdenteossa on työn sujuvuuden kannalta parempi hoitaa toimistolla ja lähellä muita ihmisiä.\nTarkoitan etenkin lehden taittovaihetta, eli juttujen ja kuvien sijoittelua sivulle, joka on aina enemmän tai vähemmän tiimityötä kaikkine yksityiskohtien säätämisineen. Viime viikko osoitti, että sekin onnistuu yllättävän näppärästi kotisohvilta käsin. Juttujen kirjoitusvaihehan ei ole koskaan mikään ongelma etätyön kannalta ollutkaan, tämäkin teksti syntyy nykyisen toimisto–kouluhuoneiston makuuhuoneosiossa.\nMielenkiintoista on nähdä, kuinka paljon etätyö yleistyy ja mitä tapahtuu etenkin niille muutaman tunnin kokouksille, joiden takia vielä muutama viikko sitten saatettiin matkustaa toiselle puolelle Suomea tai kauas maan rajojen ulkopuolelle.\nPoikkeusaika on ennenkin romuttanut olemassa olevia tottumuksia. Esimerkiksi naisten todellinen marssi työelämään sai alkunsa sotavuosina, kun he pyörittivät kotirintaman tuotantoa miesten sotiessa.\nTämänkään kriisin jälkeen maailma ei ole entisensä, mikä ei välttämättä ole pelkästään huono asia.


Kahden tai useamman kielen kielenvaihtotekniikkojen erottavina tekijöinä ovat näppäysjärjestys, näppäiltävien kielten määrä tai sisältääkö se välillä saman kielen toistoa samalla tai eri sormilla yhtäaikaisesti näppäiltäviä kieliä.\nArpeggio on näppäilykäden kielenvaihtotekniikan osa-alue. Arpeggio “harpun tapaan” on soittotapa, jossa kaksi tai useampi ääni soitetaan murtaen, eli peräkkäin, sen sijaan, että ne soitettaisiin samanaikaisesti. Arpeggiota kutsutaan myös murtosoinnuksi. Yhdistelmiä arpeggiossa on periaatteessa lukematon määrä, mutta lähtökohtana kaikille eri yhdistelmille on kahden kielen välinen vaihto, jonka perään tulee toinen kahden kielen vaihto jne. Arpeggiossa neljästä näppäilykäden sormesta, kuten vuoronäppäilyssäkin, saadaan kuusi eri näppäilyparia jotka jaetaan kahteen ryhmään. Joko peukalon kanssa (Ryhmä 1) tai ilman peukaloa oleviin (Ryhmä 2).\n1 ryhmä: p i, p m, p a\n2 ryhmä: i m, i a, m a\nMikä tahansa soitettava arpeggio voidaan jakaa kahden kielen yksittäisiin vaihtoihin ja harjoittamaan lihakset kaikkiin arpeggioihin kuuden sormiparin avulla. Näppäilykäden ensimmäisissä harjoituksissa on painotettu peukalon kehitystä ja myös kielenvaihtotekniikan opettelu aloitetaan ryhmän 1. pareista. Uuden taidon oppiminen on helpompaa, jos mukana on jo opittuja taitoja. Molempien ryhmien kartoittamisen jälkeen harjoittelemme molemmat kielenvaihtotavat. Kielenvaihtotekniikat voidaan omaksua ilman otekättä. Otekäsi on mukana harjoituksissa vain vähän, tuoden musiikillista sisältöä ja kehittäen käsien välistä synkroniaa. Jos harjoitus tuntuu tämän vuoksi liian haasteelliselta on otekäsi syytä jättää pois ja keskittyä vain vapaiden kielien soittamiseen. Sijoita tällöin jokaisen tabulatuurissa olevan nauhaa osoittavan numeron sijalle vapaan kielen symbolin 0, tämä auttaa hahmottamaan harjoituksen soitettaessa pelkkillä vapailla kielillä.\nJokaisella näppäilykäden sormiparilla on kaksi tapaa vaihtaa kieltä. Tapa 1. luonnollinen vaihto, jossa esimerkiksi kieleltä ➂ ollaan menossa kielelle ➁ sormittaen i-näppäämään ➂-kieltä ja m-sormi ➁-kieltä, jolloin sormet sijoittuvat optimaalisesti kieltenkohdalle. Tapa 2. ohivaihto vaatii liikettä käsivarressa, joka ohjaa ranteen, kämmenen ja vuorossa olevan sormen lähelle seuraavaksi näpättävää kieltä. Ohivaihdossa on tärkeää luoda vaihdon jälkimmäisen nuotin näppäävälle sormelle samat olosuhteet kuin luonnollisessakin vaihdossa. Olosuhteilla tarkoitan sormen fyysistä lähestymistä kieleen esimerkiksi näppäyskulmaa ja kielen osumaa sormen päähän, että ne kielenvaihdosta huolimatta olisivat samat. Mikäli käsivarsi ei liiku ja kämmen pysyy paikallaan niin ohivaihdon jälkimmäinen näppäys pakottaa kyseisen sormen ojentumaan liikaa ja tämä vaikuttaa sekä äänen muodostukseen että fyysiseen soittotuntumaan sekoittaen näppäyksen luonnollisen lihastoiminnan.\nEsimerkki arpeggio. Tapa 1. luonnollinen vaihto ja tapa 2. ohivaihto. Ohivaihto sisältää enemmän fyysisiä tapahtumia, joten on se myös hieman riskialttiimpi. Tämä seikka on vain hyväksyttävä. Alla olevassa esimerkissä ei ole optimaalisin sormitus kyseiselle i- ja m-sormien arpeggiolle, sillä ohivaihtoja tulee enemmän kuin luonnollisia. Sormittamalla vuoronäppäilyn lähtösormeksi m-sormen (m, i, m, i) saisimme luonnollisia vaihtoja yhden enemmän. Paras sormitus esimerkkiin olisi p, i, m, i tai i, m, a, m, koska tällöin tuloksena olisi pelkkiä luonnollisia vaihtoja. (Kuva 34.)\nHarjoitus 6a. p- ja i -sormen kielenvaihto.\nHarjoitus 6b. p- ja m -sormen kielenvaihto. Sormita otekäsi II-asemaan.\nHarjoitus 6c. p- ja m -sormen kielenvaihto.\nHarjoitus 6d. p- ja a -sormen kielenvaihto.\nHarjoitus 6e. i- ja m -sormen kielenvaihto.\nHarjoitus 6f. i- ja a -sormen kielenvaihto.\nHarjoitus 6g. m- ja a -sormen kielenvaihto.\nHarjoitus 6h. Tämä harjoitus käy lopullisesti läpi kaikki kahden eri sormiparien väliset vierekkäisten kielien vaihdot. Kun olet opetellut tämän on kielenvaihdoissa jäljellä enää haasteet, jotka tulevat jos vaihdettavien kielten väliin jää yksi tai useampi kieli. Vaativin harjoitus saadaan kun käydään läpi kaikki kuusi kieltä peräkkäin. Tällöin mukaan tulee äärikieleltä toiselle (➀ -kieleltä ➅ -kielelle) olevan välimatkan toteuttaminen käsivarren ja ranteen avustamana, johon kynsillä soitettaessa bassokielien (➃, ➄ ja ➅) punokset tuovat omat haasteensa. Hyvän tekniikan rakentumiselle on kuitenkin tärkeintä hallita ohessa olevien harjoitusten avulla saavutettavat taidot.\n•Harjoituksessa käytettävät sormiparit: im, ia, ma, pi, pm, pa ja aloitus sormea vaihtaen: mi, ai, am, ip, mp, ap.\n•Lisää myöhemmin kieliä tähän harjoitukseen yksi kerrallaan, kunnes kaikki kielet on mukana.


Miten perustella tutkimuksen merkittävyys | Koneen kokemu(y)s\n« Montrealin pelibaarit\nMitä hyötyä on tutkimuksesta ja tutkimusyhteistyöstä? »\nMiten perustella tutkimuksen merkittävyys\nOn taas lähes jokavuotisen rahoitushakemusblogikirjoitukseni aika. Kirjoituksen innoittajana toimivat tällä viikolla olevat Suomen Akatemian ja Koneen säätiön hakudeadlinet sekä se, että jälleen kerran olen lukemassa ja arvioimassa Turun yliopiston historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitoksen JUNO-tohtoriohjelmaan lähetettyjä hakemuksia ja tutkimussuunnitelmia.\nTutkimussuunnitelmista olen yleisellä tasolla kirjoittanut jo useita kertoja (ks. esim. tämä ja tämä), joten tänä vuonna keskityn siihen, miten tutkimussuunnitelmassa vakuutetaan lukijat tutkimuksen merkittävyydestä. Tutkimuksen merkittävyyden ohella esimerkiksi väitöskirjojen tutkimussuunnitelmien arvioinnissa olennaista on suunnitelmien toteuttamiskelpoisuus, mutta en käsittele sitä tällä kertaa.\nKeskeinen lähtökohta tutkimuksessa on uuden tiedon tuottaminen. Kun kirjoitat tutkimussuunnitelmaa, satsaa erityisesti sen artikuloimiseen, millaista uutta tietoa tutkimuksesi tuottaa. Pidä tämä mielessä koko ajan.\nTutkimuksen tuottaman uuden tiedon merkittävyyttä on hyvä perustella kahdella pääalueella: 1) mikä on tutkimuksen uutuus tieteen kentällä ja 2) mikä on uuden tutkimuksen merkitys muuten yhteiskunnallisesti. Kun olet kirjoittanut tutkimussuunnitelman, tarkasta löytyvätkö kaikki seuraavassa mainitsemani merkittävyyden osa-alueet tai ainakin suuri osa niistä tutkimussuunnitelmastasi.\nTieteelliset perustelut tutkimukselle\nVaikka tutkimuksesi edustaisi nk. kansallisia tieteitä, tutkimuksellisen perustelun pitää olla aina kansainvälistä. Tutkimuksesi täytyy liittyä kansainväliseen tieteelliseen keskusteluun. Kun viittaat siihen, ainakin seuraavia seikkoja kannattaa pohtia: Onko tutkimuskohdettasi tai aihettasi tutkittu aiemmin? Onko tutkimuksesi kohde vasta hiljattain esiin noussut uusi ilmiö (vaikkapa joku sosiaalisen median laji tai toimintamuoto) tai tuottaako tutkimuksesi jonkun uuden näkökulman jo vaikkapa paljon tutkittuun tai käsiteltyyn aiheeseen, kuten vaikkapa Suomen rooliin toisessa maailmansodassa? Uutuusarvo voi olla esimerkiksi siinä, että hyödynnät tutun aiheen tutkimuksessa sellaista aineistoa, jota ei ole käytetty aiemmin.\nJos väität, että aihetta ei ole tutkittu aiemmin, sinun pitää pystyä todistamaan väitteesi. Jos taas tutkimuksesi liittyy johonkin pidempään traditioon, se voi toimia myös eduksesi, koska voit silloin käydä laajasti keskustelua aiemman tutkimuksen kanssa.\nTutkimusaiheen lisäksi tieteellisesti on paljon muita uutuusarvoja, joita voit tuoda esiin. Jos väität, että tutkimuksesi on monitieteiden tai tieteidenvälinen, perustele millä tavalla se on sellainen ja mitä lisäarvoa monitieteinen ja esim. monimetodinen tai -aineistoinen tarkastelu tuo (olen taas lukenut aivan liikaa tutkimussuunnitelmia, jossa monitieteisyyttä on käytetty ainoastaan bullshit-bingon taikasanana ilman konkreettisia selityksiä tai perusteluja).\nUutuusarvo voi liittyä myös tutkimusteoriaan tai metodeihin. Voit todeta, että tätä menetelmää tai menetelmiä ei ole ennen käytetty ollenkaan tai niitä ei ole aiemmin sovellettu (tähän aihepiiriin) tai olet todellakin kehittämässä uudenlaista tutkimusmenetelmää. Samat asiat koskevat tutkimusteorioita: niitä ei ole aiemmin sovellettu tai olet (jatko)kehittelemässä uutta teoriaa. Jos kehittelet uutta teoriaa, se on monesti erityisansio, mutta sinun pitää pystyä perustelemaan, mikä on teoriasi liittymäpinta aiempaan tutkimukseen ja aiemmin käsiteltyihin aihealueisiin.\nMuut yhteiskunnalliset perustelut\nTutkimus ei ole muusta yhteiskunnasta irrallista. Tutkimussuunnitelmassa eivät yleensä riitä pelkät tieteen sisäiset perustelut vaan monia rahoittajia kiinnostaa myös laajempi ja muunlainen yhteiskunnallinen relevanssi. Se voi liittyä esimerkiksi taloudelliseen hyötyyn tai yhteiskunnalliseen keskusteluun. Väitän, että käytännössä mikä tahansa tutkimusaihe on mahdollista motivoida tällä tavalla, vaikka se aluksi tuntuisikin joissain tapauksissa vaikealta.\nYleensä yhteiskunnalliset perustelut liittyvät joko jonkun olemassa olevan ongelman ratkaisuun tai ainakin uudenlaiseen määrittelyyn. Ongelmanratkaisu(ehdotukse)t voivat olla joko konkreettisia tai enemmänkin ehdotuksia ja uudenlaisten näkökulmien esiin nostamista. Tutkija tuottaa siis uutta tietoa jonkun ongelman ratkaisemiseksi tai uudenlaiseksi määrittelyksi.\nTyypillisesti esimerkiksi väitöskirjantekijä viittaa siihen, miten tutkimusaihe on ajankohtainen esimerkiksi jonkun käynnissä olevan yhteiskunnallisen keskustelun takia. Myös ajallisesti kaukaisempia aiheita voi motivoida ajankohtaisen keskustelun kautta: keskustelu voi liittyä vaikkapa maahanmuuttoon, vähemmistöjen asemaan, teknologian käyttöön, kulutuskulttuureihin, vallan- ja voimankäyttöön, sukupuolijärjestelmiin, ympäristön resursseihin ja niin edelleen. Yleensä kuitenkaan ei riitä pelkästään se, että tutkija toteaa osallistuvansa ajankohtaiseen keskusteluun vaan hänen on ainakin lyhyesti selitettävä, miten hän konkreettisesti keskusteluun osallistuu ja miten hän kommunikoi ja toimii yleisöjensä, sidosryhmiensä ja yhteistyökumppaniensa kanssa.\nTutkijan osallisuus tutkimukseen\nUseimmiten tutkija perustelee tutkimustaan myös henkilökohtaisen kiinnostuksensa kautta. Kiinnostus voi olla vain uteliaisuutta jotain tutkijalle tuntematonta kohtaan, mutta yhä useammin varsinkin kulttuurintutkimuksellisissa töissä tutkija tuo esiin oman osallisuutensa tutkittavaan ilmiöön. Aina hän ei tutkimussuunnitelmassa tai tutkimustekstissä tätä osallisuutta eksplikoi, vaikka se onkin olemassa, esimerkiksi jos hän ei joko tiedosta selkeästi osallisuutta tai osallisuuden tunnustaminen olisi liian intiimiä.\nKiinnostus tutkimuskohteen on melkein pakollinen lähtökohta. Kuitenkin jos tutkija on esimerkiksi tutkimansa yhteisön jäsen, hänen on pystyttävä aina tuomaan esiin myös osallisuuden tutkimuseettiset ja metodologiset edut ja haitat: mitä hyötyä siitä on, että tutkija tuntee jo entuudestaan tutkimuskohdettaan ja toisaalta, miten se esimerkiksi vaikuttaa tutkimuskohteeseen, käsittelytapaan ja esimerkiksi vaikeuttaa vaikeuden kysymysten nostamista esille tai voi jopa estää tutkijaa tunnistamatta olennaisia seikkoja tutkimuskohteesta.\nEli aina kun olet kirjoittamassa tutkimussuunnitelmaa, lähde liikkeelle tutkimuksesi uutuusarvosta ja muista perustella tutkimuksesi relevanssia sekä tieteellisesti että yleisempänä yhteiskunnallisena kysymyksenä. Muista myös käydä läpi omat sitoumuksesi ja osallisuutesi: miksi juuri sinun kannattaa tehdä tutkimusta tällä tavalla tästä aiheesta?\nMenestystä hakuihin ja hankkeisiin!\nThis entry was posted on syyskuu 28, 2016 at 3:49 pm and is filed under Uncategorized, Yleistä tutkimuksesta ja akateemisesta elämästä.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Sony Ericssonin video muistuttaa Javan joustavuudesta – MobiiliBlogi\nKröh, tuota, j2me eli tuttavallisemmin microjava ei kyllä missään vaiheessa ole minnekään hävinnyt. Esim Nokian kaikki S40 -puhelimet ovat j2me:tä tukeneet sitten vuodesta keppi.\nApple on katsonut parhaakseen olla pelaamatta yhteen muiden valmistajien kanssa, joten heidän erifiksun laitteensa ei tarvitse tätäkään muiden valmistajien perusominaisuutta tukea…\nVideolla kehittäjät kehuvat pelien toimivan samalla JAR-filellä. Näinhän noin yleensä j2me -softien kanssa pitäisi ollakin. Käytännössä tuo toimii vain, koska kaikki esitellyt puhelimet sattuvat tukemaan käytettyjä j2me -ominaisuuksia samalla tavalla. Tämä ei kuitenkaan ole täysin oleellista.\nOleellista on, että microjava ei ole missään välissä minnekään mennyt eikä varmaan ihan heti ole menemässäkään…\nblogin näemmä nyysti sitten flame-tägit tuon apple-kappaleen ympäriltä…\n”Matkapuhelinten sovelluskehitystä hallitsi ennen varsinaisten älypuhelinten esiinmarssia Java, jota käytettiin useimmiten pelien ja pienten ohjelmien kehittämiseen. Sittemmin Javan hyödyntäminen on jäänyt varsin vähäiseksi, koska älypuhelinalustojen omat kehitystyökalut ovat kasvattaneet suosiota.”\nMä en kyllä ole tuossa samaa mieltä. Javan merkitys ei ole mihinkään kadonnut. Ensinnäkin suurin osa maailmassa myydyistä puhelimista on edelleen peruspuhelimia, älypuhelinten osuus on suhteellisen pieni. Toisekseen J2ME (Java 2 micro Edition) tuki löytyy kutakuinkin kaikista peruspuhelimissa ja älypuhelimissa iPhonea lukuunottamatta. Eli Java tuo yhteensopivuutta eri alustojen välille. Toki myös Javalla ohjelmoitaessa törmätään siihen, että kaikki sovellukset ei toimi kaikissa puhelimissa. Mutta siltikin Java-sovellusten markkinat on edelleen valtavat. Ja Javalla kyllä kehitetään edelleen kännykkäsovelluksia paljon.


KUUNTELE - Arkkipiispaehdokas Ville Auvinen: Kirkolla liian tiivis sidos valtioon - Radio Dei\nArkkipiispanvaalissa ehdolla oleva Ville Auvinen pitää luterilaisen kirkon suhdetta valtioon liian läheisenä ja kirkolle haitallisena. – Kirkko ei ole itsenäinen tekemään omia päätöksiä, kritisoi Auvinen Radio Dein vaalitentissä.\nSuomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispanvaalissa mukana oleva Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen (Sley) lähetysjohtaja ja Sanansaattaja-lehden päätoimittaja Ville Auvinen haluaisi höllentää kirkon ja valtion välisiä sidoksia silläkin uhalla, että kirkon jäsenmäärä laskisi kirkon suuntautuessa irti kansankirkko-ideologiasta.\nAuvinen perusteli keskiviikkona Radio Dein arkkipiispanvaalitentissä näkemystään sillä, että kirkko on hänen mukaansa luopumassa perinteisestä avioliittoteologiastaan valtion paineen alla. Auvinen vastustaa samaa sukupuolta olevien parien vihkimisiä.\nOsa kirkon papeista on uuden avioliittolain voimaan astumisen jälkeen vihkinyt vastoin kirkolliskokouksen määrittämää linjaa ja piispainkokouksen ohjeistusta samaa sukupuolta olevia pareja avioliittoon. Seurauksena on ollut valituksia hiippakuntien tuomiokapituleihin. Kapitulit ovat antaneet tapauksista eritasaisoisia rangaistuksia moitteista varoituksiin.\nAuvinen ennakoi tapausten poikivan valitusten kierteen, joihin etsitään ratkaisuja kirkon asemesta maallisista tuomioistuimista.\n– Todennäköisesti tilanne jatkuu niin, että saaduista rangaistuksista valitetaan hallinto-oikeuteen. Sieltä tulee hallinto-oikeuden päätös, mutta uskoisin, että asiat viedään viime kädessä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, josta tulee viimeinen laillinen päätös.\nAuvisen mukaan tilanne on johtanut siihen, että maallinen tuomioistuin päättää siitä, mikä on kirkossa oikein ja mikä väärin.\n– Tässä tulee näkyviin se, että kirkon sidonnaisuus valtioon vaikuttaa siihen, että kirkko ei olekaan itsenäinen tekemään omia päätöksiä näinkin tärkeässä asiassa kuin avioliittokysymys.\nAuvisen näkemys on, että kirkko ei halua ottaa oikeutta päätöksentekonsa suvereenisuuteen, vaikka valtio olisi sen valmis sille myöntämään.\n– Kun tehtiin avioliittolaki, sen perusteissa sanottiin, että tämä ei sido kirkkoa. Kirkolla voi olla omat lisämääreensä siitä, ketä voidaan vihkiä. Meidän pitää pitää kiinni siitä, kun meille on se oikeus annettu.\nVille Auvinen oli ensimmäisenä ehdokkaana äänessä Radio Dein arkkipiispanvaalitentissä keskiviikkona 3. tammikuuta Herätys!-aamulähetyksessä klo 9-10. Tentti on kuunneltavissa Radiot.fi-palvelussa sekä uusintana sunnuntaina 7.1. klo 20-21. Ehdokastentit kuullaan tammikuussa viikoittain samaan lähetysaikaan.\nKuuntele, miksi Ville Auvinen ei usko kompromissiin avioliittokysymyksessä ja mitä yhteistä ehdokas löytää George Orwellin totalitaarisen tarkkailuyhteiskunnan ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon toiminnasta (toimittaja Kai Kortelainen):


5 luonnollista hoitoa venytysarpien hoitoon | Bezzia\nTony Torres | 13/01/2022 20:00 | Kauneustemppuja\nVenytysmerkit ilmestyvät iholle, kun sitä venytetään liikaa ja kollageenia ja elastiinia tuottavat kuidut murtautuvat dermiksen läpi. Ensimmäisinä hetkinä nämä merkit on esitetty punertavan tai violetin sävynäkuidun katkeamisen seurauksena. Myöhemmin ne muuttuvat valkoisiksi ja pysyvät iholla käytännössä ikuisesti.\nKun venytysmerkit ilmaantuvat, ne voidaan hoitaa, ulkonäköä voidaan parantaa, jotta merkit jäävät huomaamattomiksi. Mutta kun ne asettuvat, kun ne muuttuvat valkoisiksi, niistä on erittäin vaikea päästä eroon. Jopa kalleimmat hyttihoidot eivät tarjoa lopullisia tuloksia. Kuitenkin, ihon ulkonäön parantaminen on mahdollista, sekä tiettyjen tuotteiden että luonnollisten lääkkeiden kanssa, kuten ne, jotka jätämme sinulle alla.\n1 Paras lääke, ehkäisy\n1.1 Parannuskeinot venytysmerkkiin\nParas lääke, ehkäisy\nVenytysmerkit, kuten jo totesimme, syntyvät ihon kuitujen katkeamisesta. Tämä tapahtuu, kun iho venyy epänormaalisti, yleensä kun paino muuttuu äkillisesti. Niitä esiintyy myös raskauden aikana, ei vain painonmuutoksen, vaan hormonaalisten tekijöiden vuoksi. Muita yleisiä syitä ovat geneettinen perinnöllisyys, tiettyjen lääkkeiden käyttö tai huono ruokavalio, joka ei kata elimistölle välttämättömiä ravintoaineita.\nJotta ne eivät näy venytysmerkit iholle, on parasta ryhtyä ehkäiseviin toimenpiteisiin. Ensimmäinen ja tärkein on nesteytys, koska kuivunut iho heikkenee todennäköisemmin ja rikkoa. Toinen on ruoka. Syö luonnollista ruokaa, noudata monipuolista, tasapainoista ja kohtalaista ruokavaliota painonhallintaan. Koska tämä on kolmas ja perusavain venytysmerkkien ehkäisyyn.\nÄkilliset painonmuutokset ovat suurin syy venytysmerkkien ilmaantumisesta iholle ja siitä, mikä vaikeuttaa niiden hoitoa. Yritä pysyä terveessä painossa ja jos aiot noudattaa laihdutusdieettiä, varmista, että se vastaa ravitsemuksellisia tarpeitasi, jotta laihtuminen on progressiivista eikä aiheuta tuhoa ihollesi. Aseta itsesi ammattilaisen käsiin, niin saavutat tavoitteesi.\nVenytysmerkkejä ilmaantuu joskus, vaikka huolehdit painostasi ja ihostasi, useista syistä. Siinä tapauksessa voit käyttää jotakin seuraavista keinoista venytysmerkkien hoitoon. Luonnolliset ja kotihoitotuotteet, jotka yllättävät sinutOle johdonmukainen ja huomaat pian eron.\nMakea manteliöljy. Luonnollinen tuote, jolla on uudistavia ominaisuuksia ja E-vitamiinia, joka kosteuttaa ihoa syvästi.\nAloe Vera. Täydellinen punaisten venytysmerkkien hoitoon ja estämään niitä muuttumasta valkoisiksi. Levitä aloe veran massaa suoraan venytysmerkkeihin kahdesti päivässä, kunnes huomaat paranemisen.\nSitruunamehua. Runsaasti C-vitamiinia, antioksidanttia ja valkaiseva vaikutus. Purista sitruunaa, liota vanulappuja ja levitä venytysarvoille. Anna vaikuttaa 15 minuuttia ja huuhtele sitten lämpimällä vedellä.\nKorte. Sen lisäksi, että suoraan iholle levitetty korte on erittäin hyödyllinen sisältä, se parantaa venytysmerkkien ulkonäköä. Tämä johtuu siitä, että se uudistaa ihosoluja ja uudistaa sitä. Valmista infuusio kahdella pussilla ja levitä neste iholle pyörivällä hieronnalla, kunnes se on imeytynyt.\nPeruna. Raaka perunamehu on erittäin hyödyllinen venytysmerkkien hoidossa. Tämä johtuu siitä, että se on aine, joka auttaa uudistamaan ihosoluja. Sinun tarvitsee vain leikata siivu raa'asta perunasta ja levittää sen mehua venytysmerkkeihin. Anna olla noin 15 minuuttia ja kun perunamehu on kuivunut, poista se lämpimällä vedellä.\nNämä venytysmerkkilääkkeet ovat yllättävän tehokkaita, mutta tulosten näkeminen on erittäin tärkeää, että olet johdonmukainen. Jos harrastat myös säännöllisesti liikuntaa ja noudatat runsaasti hedelmiä, vihanneksia ja luonnonmukaisia ruokia sisältävää ruokavaliota, ihosi paranee sisältäpäin.\nKoko polku artikkeliin: Bezzia » kauneus » Kauneustemppuja » 5 luonnollista hoitoa venytysmerkkien hoitoon\nJuhlista ehdotustasi tyylikkäästi!


Naksos - Donoussa Lautta - Varaa matkasi Naksos - Donoussa väliselle matkalle\nKoti / Eurooppa / Kykladit / Donoussa / Lautta satamasta Naksos satamaan Donoussa\nNaksos - Donoussa on yksi suosituimmista reiteistämme - ylitykset myydään usein loppuun kiireisillä jaksoillamme.\nNaksos - Donoussa lauttaoperaattorit\nKykladit ja Kykladit yhdistyvät reitillä Naksos Donoussa. Tällä hetkellä väliä liikennöi vain yksi lauttayhtiö: Blue Star Ferries. Reittiä kuljetaan jopa 4 kertaa viikko ja matka-aika on nopeimmillaan 1 tunti 10 minuuttia.\nNaksos Donoussa matka-ajat ja lähtöjen määrä saattavat vaihdella sesongin mukaan, joten ajantasaisinta tietoa saadaksesi suosittelemme tekemään hintahaun.


Onnistain on puolet sinun: Kuperkeikka\nMe käytiin aamulla sairaalan äitiyspolilla\nEnsin seurattiin parikymmentä minuuttia vauvan sydänkäyrää ja\npiirtyipä tuossa ajassa käyrälle muutama supistuskin.\nSitten lääkäri varmisti ultralla, että Pommi on perätilassa. Istukan paikka, lapsiveden määrä jne. mahdollistivat, että voitiin kokeilla ulkokäännöstä. Toinen lääkäri seurasi ultralla vauvan sydäntä ja asentoa koko toimenpiteen ajan. Toinen lääkäri nosti vauvaa pepusta ja ohjasi päästä. Missään vaiheessa ei sattunut, ehkä oli vain vähän outoa. Meidän pikkuinen oli tosi kiltti ja yhteistyökykyinen, heti alussa vaikutti siltä, että käännös tulisi onnistumaan. Pikkuhiljaa pieni liikkui vatsassa, kohta oli jo poikittain ja ykskaks pää alaspäin, kuten pitääkin. Onnistui!!!\nHommasta jäi muutenkin hyvä mieli. Lääkäri teki heti alussa selväksi, että väkisin ei yritetä ja jos yhtään tekee pahaa/sattuu, lopetetaan. Lääkärit kertoivat koko ajan missä mennään ja ultraava lääkärikin mainitsi vauvan sykkeen olevan hyvän useaan kertaan.\nOperaation jälkeen vauvan vointia seurattiin vielä tunnin ajan ja sitten saimme lähteä kotiin. Mulla on ollut näitä melko kivuttomia "mahan kiristelysupistuksia" aikaisemminkin, nyt oli kivaa nähdä ne "mustana valkoisella". Tunnin aikana niitä piirtyi käyrään useampikin. Ensimmäisen supistuksen aikana vauvan sydänäänet laskivat alle sadan, mutta tasoittuivat ja nyt on kaikki hyvin. :)\nvasemmalla vauvan sydänkäyrä, oikealla käyrällä supistukset\nLounastamassa käytiin yhdessä Porvoon parhaimmista ravintoloista - nepalilaisessa Himchulissa. Ravintolan ulkonäkö pettää - kaupungin laidalla oleva parakki ei kovin houkuttele, mutta ruoka on aina niin hyvää! Lautasella lammasta pinaatti-valkosipuli-inkiväärikastikkeessa.\nParin viikon päästä uusi käynti äippäpolille. Varmistetaan, että poitsu ei ole kääntynyt takaisin ja katsotaan uudelleen mittoja. Meille on näillä näkymin tulossa pieni vauva, tämän hetken painoarvio vain 2,4 kg, joka on kyllä keskikäyrällä (ei siis huolta!), mutta huomattavasti pienempi, kuin 4,2 kiloisena syntynyt isoveljensä..\nOnko teidän lapsilla ollut syntyessään suuria kokoeroja?\nTeidän isoveikka on samaa luokkaa kuin meidän pojat, eka poika oli 4,2kg ja toka poika 4,3kg =D pikku jässiköitä. Molemmat pojat on olleet vielä 39+5 poikkitilassa ja ollaankin jännätty käynnistystä että voidaanko käynnistää alateitse vai meneekö suoraan leikkuriin kun on niin isoja eikä käänny ajoissa(tyttöhän päätyi sektioon kun oli myös päälle 4kg) ja toivoin alatiesynnytystä koska toipuminen oli pitkä sektiosta minulla. Mutta kyllä ne on tajunneet kipata pään ales jotta ollaan saatu käynnisteltyä molemmat lasketun ajan tietämillä.\nTsemppiä loppuraskauteen!! <3\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 19.55\nTeidän lapset on olleet kaikki sitten aika lähelle saman kokoisia. Onhan tuo aina niin jännää, jos ei ole raivotarjonnassa, että kääntyykö vai ei... Nyt vaan jännätään, että pysyykö pää alaspäin! :P Onneksi se takaisin kääntyminen näillä viikoilla on aika epätodennäköistä, joskin mahdollista - varsinkin kun on niin pieni ja on vielä tilaa temmeltää.\nMä ehdin jo miettiä, enkä ois suostunut alatiesynnytykseen, jos ei oltaisi saatu käännettyä... Liikaa riskejä vauvalle ja Onnin vaikeahko imukuppisynnytys mielessä. :/\nRimpsukaisa 24. elokuuta 2012 klo 20.42\nHuh,oli varmaan helpotus.Veli soitti tänään ja ilmoitti että heidän toinen poikansa näkee päivänvalon ensi torstaina,leikataan,ei suostunut kääntymään.Aika jännää,käly on kuulemma ihan rauhallinen mut minua vähän jännittää miten selviytyy leikkauksen jälkeen vauvan ja touhukkaan kolmevuotiaan kanssa kun veljen isyysloma ei ala heti.Onneks asutaan aika lähellä,voidaan isoveikkaa käydä 'ulkoiluttamassa'.\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.35\nOi voi! Toivotaan, että siellä menee kaikki hyvin. Mut ihana oot, kun oot siellä apuna! <3\nLääkäri kertoi meille tänään, että viime viikkojen aikana täällä on ollut tosi paljon perätilavauvoja ja kääntämisyrityksiä. Naureskeli, että he on miettineet, onko tähdet nyt jotenkin sellaisessa asennossa, että vauvat haluaa istua peppu edellä.. ;D Ja kuulema n. 30 % on heillä nyt ollut onnistumisprosentti näissä kääntämisyrityksissä! Onneksi kuuluttiin siihen vähemmistöön. :)\nulmai 24. elokuuta 2012 klo 21.18\nHienoa, että onnistui tuo ulkokäännös! :)\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.36\nOnneksi! Olin ensin ihan varma, että ei tule onnistumaan. Mutta kun hommaan ryhdyttiin, niin nopeasti tuli selväksi, että no ehkä sittenkin.. :)\nMarika 24. elokuuta 2012 klo 21.24\nTosi hienoa, että vauva suostui kääntymään ja vielä sekin etteis sinuun sattunut. Oon nimittäin kuullut kaikenlaista noista kääntämisyrityksistä. Pikkuinen on aika pienikin, niin eiköhän se synnytyskin mene paljon helpommin kuin viimeksi ja imukuppia tuskin enää tarvitaan.\nMeille veikattiin päälle 4 kiloista vauvaa, mutta tuli onneksi pienenempi 3668g. Ei paljon, mutta kuitenkin :) Muutamalla tutulla on mennyt kokoarvio pieleen jopa kilolla. Saapa nähdä mitä kokoluokkaa seuraava sitten aikoinaan on, jos sellainen ihanuus meille vielä suodaan :)\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.40\nJoo, sama homma. Ei pitäis koskaan mennä lukemaan nettikeskusteluja.... ja meninhän mä! Mua hieman jännitti mennä tuonne, mut kun lääkäri avasi suunsa, niin jännitys kyllä kaikkosi, ainakin enimmäkseen. ;) Paljon on varmaan ihmisestä kiinni miten tilanteet kokee, mutta myös hoitohenkilökunnasta! Kaikki meni tosi hyvin ainakin nyt, enkä kyllä tällä kokemuksella saanut traumoja, enkä soisi kenenkään turhaan tuota kääntämisyritystä pelkäävän. Se tehdään aina täysin äidin ehdoilla. :)\nToivotaan tosiaan, että synnytys menee hyvin sitten kun sen aika on. Onninkin painoarvio oli viikkoa ennen synnytystä n. 3,5 kg, mutta muistaakseen se perustui ainoastaan lääkärin vatsan päältä tekemään arvioon... Ei heittänyt kuin vajaalla kilolla. ;D\nMeillä kaksi ensimmäistä (poikia) olivat lähes samankokoisia: n. 4,2kg. Kuopus (tyttö) olikin sitten selvästi pienempi 2,8kg.\nKokoarvioiden olen kuullut menneen monellakin ihan pieleen, mutta meillä lääkärit olivat ainakin hieman huolissaan koko raskauden, koska kokoero oli kuopuksen kohdalla noinkin iso.Sukupuolen selvittyä, painoeroa selitettiin sillä, vaikkakin raskauden loppuun vauvaa asti tarkkailtiin tiukasti. (Istukan toiminta yms). Kokoeron vuoksi synnytys jopa käynnistettiin, koska haluttiin varmistaa, ettei vauvalla ole masussa hätää.\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.43\nJep, mitään huolestuttavaa ei täällä(kään) ole ainakaan vielä löytynyt, mikä selittäisi poikien ison kokoeron. Tosin, lääkäri oli itse sitä mieltä, että käsituntumalla vauva tuntuu suuremmalta kuin mitä nuo mitat antoivat ymmärtää. Arviohan perustuu ultralla mitattuihin ohimomittaan, vartalonympärykseen ja reisiluun mittaan.\nKatja 24. elokuuta 2012 klo 21.46\nHienoa että käännös onnistui, toivotaan ettei pikkainen kiepsahda takaisin. Minun nelikosta kevyin oli 3340g ja painavin 4555g. Kaksi muu tuosta väliltä.\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.44\nToivotaan, että pysyy oikein päin! Ja "helpottavaa" kuulla, että sisarusten kesken voi olla tuollaisia yli kilonkin eroja. :)\nAnskuli 24. elokuuta 2012 klo 22.04\nMahtava juttu että käännös onnistui :) Toivotaan että pikkuinen ymmärtäisi nyt pysyä siellä pää alaspäin ja kaikki menis hyvin muutenkin <3\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.45\nTotta! Olin aluksi skeptinen, mutta hyvinhän siinä sitten kävikin. :) Nyt peukut pystyssä, sormet ja varpaat ristissä! :)\nSusanna/ Tuulentalo 24. elokuuta 2012 klo 22.26\nHieno kuperkeikka! Aiempiin postauksiin haluaisin sanoa, että ihania hääkuvia ja ihana hääpäiväylläri!\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 22.46\nKyllä, kiltti poika kun kääntyi pienellä avustuksella! :)\nnanna 24. elokuuta 2012 klo 23.09\nHahaa, esikoisemme syntyi vajaan kuukauden yliaikaisena, kun emme päässeet yksimielisyyteen lasketusta-ajasta Suomen terveydenhuollon kanssa. Pituutta oli 56 senttiä ja painoa 4,6 kiloa. Toi on pitkä tarina ja jollain ilveellä ollaan molemmat kuitenkin hengissä. Ilman vaatimaani lantion magneettikuvaa, me oltaisi varmaan hautuumaan puolella.\nNoh, toisesta sitten PITI tulla kieroon katsovan lääkärin mukaan "pieni ja siro", sellainen ihan vähän päälle kolmikiloinen. Hänet leikattiin suunnitellusti lasketunajan kieppeillä ja vaaka näytti 4,1 kiloa. Pituus siinä 54 senttiä. Olisivat niin taas halunneet päästää häntä vielä vähän enemmän yliaikaiseksi. Eli, mä en henkilökohtaisesti usko mihinkään painoarvioihin :D\nKatri 24. elokuuta 2012 klo 23.22\nVoi KÄÄÄK! Huhhuu, loppu hyvin, kaikki hyvin teillä kaiken tuon jälkeen... o.O Ei ole teidänkään lapsukaiset olleet sitten sieltä pienimmästä päästä. Onni oli kans syntyessään 54,5 cm ja mä en ennen sitä ollut koskaan kuullut niin pitkästä vauvasta. :D\nJa joo, siis eihän näihin arvioihin pidäkään liikaa tuijotella, tuntuvat olevan melkoista arpapeliä. Vaikka ei sillä, mielellään mä pusaan maailmaan vähän pienemmän vauvan tällä kertaa. :P\nKatariina 25. elokuuta 2012 klo 7.56\nUpea kuperkeikka :)\nMeillä kolmikon painot ovat olleet 3,0, 3,6 sekä 3,65 eli melko samiksia.\nToivotaan ettei tästä vikastakaan tulis mitään jättiläistä ;)\nJa aivan ihania hääkuvia täällä <3 Ootte niin söpö pari ja perhe <3\nKatri 25. elokuuta 2012 klo 9.37\nSe oli hieno ja kävi helposti. :) Eiköhän tuo teidän neljäskin mene tuohon samaan kokoluokkaan. Mua on koko ajan peloteltu, että toinen lapsi on usein suurempi kuin eka... No tän kohdalla oon koko ajan tiennyt, että on varmaan ainakin vähän pienempi kuin Onni, mutta että näin paljon! Mut kohtahan sen näkee, että miten hyvin tai huonosti painoarvio tällä kertaa osuu.. ;)\nKiitos! Mut tiiätkö mitä, niin ootte tekin! <3