Yksi tutkinto monta uraa. Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin - PDF\nYksi tutkinto monta uraa. Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin\nDownload "Yksi tutkinto monta uraa. Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin"\n1 Yksi tutkinto monta uraa Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin SPECIAN JULKAISU 1/2010\n2 Yksi tutkinto monta uraa Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin Petteri Luukkainen Pro gradu -tutkielma Kasvatustieteiden laitos Tampereen yliopisto 2010\n3 SPECIA Kannet ja taitto: Public Design Oy Forssan kirjapaino 2010 ISBN ISSN\n4 YKSI TUTKINTO MONTA URAA Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin Petteri Luukkainen Pro gradu -tutkielma Sisältö 1 JOHDANTO KASVATUSALAN ASIANTUNTIJAT TÖISSÄ Muuttuvan työelämän haasteet Kasvatustieteilijöiden työpaikat TUTKIMUKSEN TEOREETTISET KEHYKSET MITÄ TYÖELÄMÄOSAAMISELLA TARKOITETAAN? Osaamisen käsitteistöä Kompetenssi ja kvalifikaatio osaamisen määrittelijöinä OPPIMISEN ERI MUODOT JA OPITUN SIIRTOVAIKUTUS Oppimisen muodot Oppiminen tutkinnon aikana ja työssä Teoriasta käytäntöön opitun siirtovaikutus ja eri tiedonmuotojen yhdistyminen ASIANTUNTIJUUS JA SEN KEHITTYMINEN Kasvatustieteellinen asiantuntijuus Kehityksen vaiheet Kohti reflektiivistä oppimista ja uutta asiantuntijuutta Asiantuntijan osaaminen TUTKIMUSONGELMAT JA TUTKIMUSMENETELMIEN ESITTELY KASVATUSTIETEILIJÖIDEN NÄKÖKULMA OSAAMISEEN JA SEN KEHITTYMISEEN Aineiston keruun ja analyysitapojen esittely Lomakekysely aineistonkeruun menetelmänä Empiirisen aineiston yleiskuvaus Osaamisen kehittyminen Opiskeluaikainen oppiminen Työharjoittelun aikainen oppiminen Työuralla tapahtunut oppiminen Työelämäosaaminen osaamisalueittain Tärkeimmät työkvalifikaatiot Vastaajien käsitykset omasta osaamisestaan Osaamisen faktorit Osaamisen ja sen kehittymisen pääkohdat kasvatustieteilijöiden silmin... 62\n5 9 KASVATUSTIETEILIJÄN OSAAMISTARPEET TYÖNANTAJAN SILMIN Aineiston keruu ja analyysi Haastattelujen käytännön toteutus Aineiston analyysi Osaamisen rakentumisprosessi: kehityskelpoisesta noviisista itsenäiseksi asiantuntijaksi Työntekijän valintaan vaikuttavat tekijät Osaamisen kehittyminen työelämässä Työn asettamat osaamis- tai ominaisuusvaatimukset Substanssiosaaminen Työyhteisöosaaminen Kehittämis- ja kehittymisosaaminen Työnantajan odotukset pähkinänkuoressa YHTEENVETO Tutkimuksen päätulokset Tutkimusprosessin arviointia LÄHTEET LIITTEET\n6 LUKIJALLE Ammattiyhdistys kulkee ajassa jäsentensä kanssa ja jäseniään varten. Vuonna 2010 se tarkoittaa kohtaavaa, raikasta ja taitavaa jäsenviestintää. Olemme SPECIAssa kehittäneet viestintä- ja julkaisutoimintaamme tavoitteenamme välittää tutkittua tietoa (jäsenistämme) jäsenillemme. Yksi tutkinto Monta uraa -tutkielma on yleisen kasvatustieteen ja aikuiskasvatuksen asiantuntijoiden ajankuva astuttaessa uudelle vuosikymmenelle. Petteri Luukkaisen tutkielma keskustelee kasvatustieteellisesti osaamisen kehittämisen kulttuurissa ja kulttuurista. Jokainen tietää, mitä osaaminen on. Kun selitystä kysytään, joudutaan usein miettimään, mitä se oikeasti itselle tarkoittaa. Tässä tut - kielmassa selvitetään, mitä kasvatusalan asiantuntijat tarkoittavat työelämäosaamisellaan ja kerrotaan, kuinka työnantajat kokevat KM-tutkinnon arvon työssä. Luukkaisen opinnäyte jatkaa Kasvatustieteilijät työelämässä -tutkielman (SPECIAn julkaisu 1/2008) teemaa yhdistäen kasvatusalan klassikkokirjallisuuden työssä oppimiseen, osaamisen kehittämiseen ja asiantuntijuuteen Aikuiskasvatuksen ajankohtaisiin tutkimuskysymyksiin. Se on myös esimerkki edunvalvonta tehtäväs tämme kehittää työn laadullisia ehtoja, erityisesti työnkuvan ja koulutuksen vastaavuutta. Antoisia lukuhetkiä toivottaa Mikko Lehtonen kehittämispäällikkö SPECIA 5\n7 TIIVISTELMÄ Tutkimuksen kohteena oli kasvatustieteen maistereiden työelämäosaaminen ja sen kehittyminen kasvatustieteilijöiden itsensä kokemana sekä toisaalta työnantajien asettamien odotusten valossa. Tutkimuksessa käytettiin sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista tutkimusotetta. Tutkimuksen kvantitatiivinen aineisto (N=140) muodostui vuosina Helsingin, Tampereen ja Joensuun yliopistojen yleisen kasvatustieteen tai aikuiskasvatuksen tieteenalaohjelmista valmistuneille kasvatustieteen maistereille lähetetystä postikyselystä. Aineiston perusteella vastaajat olivat keskimäärin tyytyväisiä omaan osaamiseensa. Tärkeimpinä osaamisalueina pidettiin vuorovaikutuksen ja yhteistyön taitoja, kykyä itsenäiseen työskentelyyn ja oman työn kokonaisuuden hallintaan, taitoa toimia erilaisten ihmisten kanssa, opetus- tai koulutustilanteiden sekä projektien suunnittelun ja toteutuksen taitoja sekä erilaisia tiedonhaun taitoja. Eniten työelämässä tärkeän osaamisen katsottiin karttuneen työuran aikana, mutta eri-ikäisten vastaajien välillä oli eroja siinä millaisia oppimistapoja pidettiin hedelmällisimpinä. Kokeneimmat vastaajat näkivät sekä yliopisto-opiskelun aikana että työuralla oppineensa paljon erilaisten itsenäisyyttä ja oman toi - minnan reflektointia vaatineiden oppimismenetelmien kautta, kun vähemmän kokemusta omaavat vastaajat taas näkivät hyödyllisempinä erilaiset yhteisöllisen oppimisen muodot, kuten ryhmätyöskentelyn sekä koke - neempien asiantuntijoiden tuella oppimisen. Tulosten valossa aikuisopiskelijoiden työkokemuksen entistä järjestelmällisempi hyväksikäyttö yliopisto-opetuksessa voisi auttaa myös työkokemusta vailla olevia opiskelijoita näkemään paremmin yhteyksiä opiskeltavien asioi - den ja työelämän välillä ja hyötymään näin opinn ois - taan enem män. Tutkimuksen kvalitatiivinen aineisto (N=6) kerättiin kasvatustieteilijöiden esimiehinä toimineita työnantajan edustajia haastattelemalla. Työnantajan näkökulmasta kasvatustieteilijän työelämäosaaminen näyttäytyy aineiston perusteella laajana kokonaisuutena, jossa yhdistyvät eri lähteistä saatu oman työn kannalta oleellinen tietämys, ihmisen persoona, yhteistyö- vuorovaikutustaidot, opetuksen- tai koulutusten suunnittelun ja toteutuksen taidot, välineelliset työn tekemistä helpottavat tiedot ja taidot kuten atk-perustaidot sekä englannin kielen taito, kokonaisuuksien hallinnan ja itsenäisen työskentelyn taidot sekä halu jatkuvaan oppimiseen. Etenkin niillä kasvatustieteilijöillä, jotka eivät toimi opettajina, tärkeäksi osaamisen osaksi on noussut samoin liiketoimintaosaamisen perusteiden tunteminen. Kasvatustieteellinen asiantuntijuus on aineiston mu - kaan dynaaminen ilmiö, jonka kehittymisen pohjana on yliopistotutkinto. Työelämään siirtymisen jälkeen osaamisen kehittymiseen vaikuttavat ainakin työtehtävien monipuolisuus, vuorovaikutus kollegojen kanssa, erilaiset täydennyskoulutukset sekä oman erikoisalan kehityksen seuraaminen organisaation ulkopuolisten verkostojen ja muiden tietolähteiden avulla. Asiasanat: kasvatustiede, asiantuntijuus, työelämäosaaminen, kvalifikaatio, kompetenssi. 6\n8 1 JOHDANTO Tämän pro gradu-tutkielman aiheena on kasvatustieteen maistereiden työelämäosaaminen ja osaamisen kehittyminen valmistuneiden sekä työnantajan näkökulmista. Tutkielma tehtiin toimeksiannosta Specia Asiantuntijat ja ylemmät toimihenkilöt ry:lle. Kiinnostuksen keskiössä tutkimuksessa oli nimenomaan niiden kasvatustieteilijöiden osaaminen, jotka eivät ole valmistuneet opettajankoulutuslaitoksista, vaan yleisen kasvatustieteen tai aikuiskasvatuksen tieteenala ohjel - mista. Tavoitteena tutkimuksessa oli selvittää sitä, mitkä osaamisen osatekijät ovat työelämässä olevalle kasvatustieteilijälle tärkeitä sekä toisaalta sitä, kuinka hyvin työelämään siirtyneet kasvatustieteilijät näitä tekijöitä hallitsevat. Lisäksi tavoitteena oli luoda kuva siitä, millä tavoin ja missä konteksteissa kasvatusalan asiantuntijan työelämäosaaminen syntyy. Tutkimus syntyi kahdessa vaiheessa. Ensimmäisen vaiheen kohderyhmänä olivat vuosina Helsingin, Tampereen ja Joensuun yliopistojen kasvatustieteen tieteenalakoulutuksista valmistuneet kasvatustieteen maisterit, joilla pääaineena oli ollut joko yleinen kasvatustiede tai aikuiskasvatus. Aineisto kerättiin vuoden 2009 keväällä kyselylomaketutkimuksena ja analysoitiin kvantitatiivisilla menetelmillä. Mielenkiintoisena piirteenä kyselylomakeaineistossa oli sen jakautu nei - suus varsin eri-ikäisiin vastaajiin. Nuorimmat vastaajis- ta, jotka olivat syntyneet 1980-luvun puolivälissä, olivat vastaushetkellä aidosti ottamassa vasta ensimmäisiä askeliaan alan työtehtävissä, kun taas van hemmat vastaajat olivat saattaneet toimia jo vuosia alan töissä. Heistä moni oli suorittanut maisterin tutkinnon esimerkiksi saadakseen virallisen pätevyyden tehtäväänsä tai muista syistä johtuen, mutta kuitenkin usein työn ohella. Koska kaikilla vastaajilla opiskeluajat olivat joka tapauksessa iästä riippumatta vielä tuoreessa muistissa, antoi aineisto hyvän mahdollisuuden selvittää sitä, millainen rooli opiskelunaikaisella ja työelämässä tapahtuneella oppimisella oli vastaajien osaamisen kehittymiselle ollut. Laaja ikähaitari vastaajien keskuudessa mahdollisti lisäksi eri-ikäisten vastaajien näkemysten kattavan vertailun. Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tulokset raportoitiin omana kokonaisuutenaan kandidaatin tutkinnon opinnäytetyönä. Toisessa vaiheessa tutkimusta täydennettiin työnantajahaastatteluilla, jotka toteutettiin vuoden 2009 syksyllä. Haastateltavat olivat kasvatustieteilijöiden työnantajaorganisaatioissa johtavassa asemassa toimivia henkilöitä, joilla oli kokemusta kasvatustieteilijöiden palkkaamisesta ja heidän esimiehenään toimimisesta. Haastatteluaineisto analysoitiin kvalitatiivisilla menetelmillä ja tulokset yhdistettiin tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tulosten kanssa kokonaisuudeksi, josta muodostui käsillä oleva valmis pro gradu-työ. 7\n9 2 KASVATUSALAN ASIANTUNTIJAT TÖISSÄ 2.1 Muuttuvan työelämän haasteet Millaiset asiat korostuvat tämän päivän työelämässä, jossa hiljattain valmistuneet kasvatustieteen maisterit toimivat yhteistyössä muiden alojen asiantuntijoiden ja osaajien kanssa? Globaalissa taloudessa, johon Suomikin kuuluu, kilpailutilanteet ja markkinoiden rakenteet muuttuvat entistä nopeammalla tahdilla ja organisaatiot joutuvat sopeutumaan näihin muutoksiin samoin entistä nopeammin (Otala 2002, 23). Yksittäisiltä ihmisiltä tämä vaatii oman alan erityisosaamisen jatkuvan päivittämisen lisäksi sellaista osaamista ja ominaisuuksia, jotka auttavat toimimaan jatkuvasti muuttuvassa toimintaympäristössä. Koska osaamistarpeet yksittäisen ihmisen kohdalla syntyvät organisaatioiden tarpeista, teen aluksi lyhyen katsauksen rakenteellisiin muutoksiin, joita organisaatioissa on viime vuosina tehty niiden toiminnan parantamiseksi. Vaihtelevilla markkinoilla organisaatioiden on ollut pakko muuttaa muotoaan ja toimintatapojaan, jotta ne pystyisivät paremmin vastaamaan ympäristöstään nouseviin haasteisiin. Organisaatiorakenteista on pyritty tekemään entistä joustavampia ja vähemmän byrokraattisia muun muassa niiden hierarkkisuutta madaltamalla (Jones 2001, 46 47). Pyramidimallisia organisaatioita on alettu korvata uudenlaisilla rakenteilla, ja monen organisaation yhteistyö eli yritysverkosto nähdään usein etenkin asiantuntijaorganisaatioista puhuttaessa toiminnan organisoinnin ideaalityypiksi (Pyöriä 2006, 55). Verkostomaisesti toimivia prosessiorganisaatioita on helpompi ja nopeampi muokata markkinoiden muutosten mukaan, mutta niissä myös yksittäisten toimijoiden vastuut organisaation sisällä kasvavat. Asiantuntijatöidentöiden projektiluonteisuus voi paikoin johtaa perinteisiä hierarkkisia organisaatioita epäselvempiin toimintamalleihin sen suhteen, miten työntekijöitä ote - taan töihin, ylennetään tai irtisanotaan. Muutokset organisaatiotasolla voivat näin vaikuttaa myös yksittäisiin ihmisiin, joiden työtehtävät saattavat vaihdella sen mukaan, miten organisaation oma rakenne ja toiminnot muuttuvat. (Sennet 2002, 18 19). Jotta ympäristön haasteisiin voitaisiin vastata paremmin, on varsinkin organisaatiotutkimuksen, mutta myös kasvatustieteen piirissä puhuttu paljon oppivista organisaatioista (Sarala & Sarala 1996). Niissä toimintaa pyritään muokkaamaan kulloisenkin ympäristön vaatimuksia vastaavaksi ja uutta tietoa hyväksi käyttämällä tavoitellaan jatkuvasti organisaation kannalta entistä tarkoituksenmukaisempia toimintatapoja. Oppivat organisaatiot edellyttävät jokaiselta jäseneltään myös yksilöinä kykyä jatkuvaan oppimiseen ja joustavuuteen, sillä organisaatio itsessään ei opi mitään ilman ihmisiä, jotka ovat sen toiminnan ydin. Sen vuoksi organisaati - oissa toimivien eri alojen asiantuntijoiden, kasvatustieteilijät mukaan lukien, täytyy jatkuvasti peilata omaa toimintaansa suhteessa työhönsä, omaan tietämykseensä ja tiedetaustaansa, yhteistyöverkostoihinsa sekä itse työorganisaatioon ja sen sosiaalisiin suhteisiin ja työtapoihin (Helakorpi 2006, 65). Tarve uuden oppimiseen ei siis pääty yksittäisen ihmisen kohdalla työelämään siirryttäessä, vaan voi päinvastoin korostua ennestään. Jotta toisinaan monimutkaisen toimintaympäristön asettamia haasteita ja arvaamattomuutta voitaisiin hallita parhaalla mahdollisella tavalla, työn ja oppimisen tulisi olla keskenään jatkuvassa vuorovaikutuksessa. Uutta täytyy oppia, jotta työtä voitaisiin tehdä entistä paremmin, mutta toisaalta työ myös opettaa tekijäänsä, joka on motivoitunut oppimaan. (Barnett 1999,29.) Nykyisin on entistä harvinaisempaa, että ihminen selviäisi koko työuransa yhdellä perustutkinnolla. Työpaikan lisäksi jotkut vaihtavat kokonaan alaa ja useimpien on ainakin hankittava lisäkoulutusta valitsemal - laan alalla (Sennet 2002, 18 19). Rinne (1997, 446) onkin pohtinut, voiko modernin teollisuusyhteiskunnan luoma ekspansiivinen koulutusjärjestelmä enää nykyisellään vastata uusiin haasteisiin, joita riskejä ja katkoksia sisältävä työuraton elämä näyttää joidenkin kohdalla synnyttävän. Pohjosen (2001, 115) mukaan yritysten ja muiden organisaatioiden tavoitellessa tehokkuutta ja entistä parempaa reagointinopeutta ympäristön paineisiin, tärkeäksi yksilön kannalta nousee elinikäinen jatkuva oppiminen, jota ilman kenen tahansa on vaikeaa pysyä mukana työelämän muutoksessa. Organisaatioiden rakenteissa ja toimintatavoissa sekä niiden kautta työelämässä tapahtuvat muutokset koskettavat suoraan ehkä vain tiettyä osaa eri alojen asiantuntijoista ja työvoimasta yleensä, mutta välillisesti ja pidemmällä aikajänteellä ne vaikuttavat jokaiseen työntekijään ja asiantuntijaan alasta riippumatta. Niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla on esimerkiksi liiketoiminnallisen osaamisen ja tulosvastuun sekä eri alojen asiantuntijoiden yhteistyön ja suurten tietomäärien hallinnan merkitys viime vuosina korostunut. Harva 8\n10 ihminen voi enää tehdä työtänsä ja siihen liittyviä päätöksiä kiinnittämättä lainkaan huomiota taloudellisiin realiteetteihin tai muiden osapuolten näkemyksiin päätettävistä asioista. Korkeasti koulutetuilta asiantuntijoilta vaaditaan nykyisin oman alan osaamisen ja itsenäisen ongelmanratkaisukyvyn lisäksi myös sosiaalisia vuorovaikutustaitoja sekä valmiutta ja halua nähdä oma toimintansa ja sen vaikutukset osana laajempia kokonaisuuksia (Hakkarainen & Paavola 2006, ; Pyöriä 2006, 55). Tällöin he voivat tehokkaasti käyttää omaa osaamistaan erilaisissa organisaatioissa yhteis - työssä muiden asiantuntijoiden kanssa ja pystyvät myös paremmin perustelemaan omaa toimintaansa ja omia mielipiteitänsä muille asiantuntijoille ja osaajille. Jatkuvasti muuttuva työelämä vaatii siis oppimisen asiantuntijoilta itseltäänkin valmiutta jatkuvaan oppimiseen. 2.2 Kasvatustieteilijöiden työpaikat Aiemmin akateemisesti koulutetut työllistyivät suurimmaksi osaksi julkisen sektorin tarjoamiin työpaikkoihin, mutta 1990-luvulla tapahtuneen käänteen jälkeen suunta on ollut yhä enemmän kohti yksityistä sektoria (Mäkinen 2004, 59). Kasvatustieteellisen koulutuksen suorittaneista suuri osa työskentelee edelleen julkisella sektorilla koulutusjärjestelmän piirissä, mutta myös elinkeinoelämä tarjoaa entistä enemmän mahdollisuuksia kasvatustieteen maistereille, jotka eivät ole valmistuneet opettajankoulutuslaitoksista. Kasvatusalan asiantuntijatehtävät voivat olla organisaatiosta riippuen laadullisesti hyvinkin erilaisia ja työnkuvat yhden työnimikkeen sisällä voivat vaihdella suuresti. Eri tehtävätyyppejä ovat erilaisten oppilaitosten opettajan tai kouluttajan tehtävät, opinto-ohjaus, koulutuksen suunnittelun ja henkilöstön kehittämisen tehtävät, konsultointi ja työnohjaus, hallinto- ja johtamistehtävät, tutkimustehtävät sekä esimerkiksi erilaiset arvioin- titehtävät. Tyypillisiä organisaatioita, joissa kasvatustieteilijät työskentelevät, ovat ainakin seuraavat: oppilaitokset, yliopistot ja tutkimuslaitokset; opetustoimen paikallis-, alue- ja keskushallinto; yrityksien ja julkisyhteisöjen henkilöstön kehittämisen, henkilöstöhallinnon ja johtamisen yksiköt; kansalais- ja ammattijärjestöt; pohjoismainen, EU-maiden sekä OECD-maiden kah - den- ja monenkeskinen yhteistyö; UNESCO; kehitysyhteistyö sekä tieteelliset ja alakohtaiset järjestöt. (Jakku- Sihvosen 2005, 133.) Koska kasvatustieteilijöiden työurat suuntautuvat erittäin monille sektoreille, yliopistokoulutuksella olisi oltava yhteys ulkopuoliseen maailmaan ja osittain koulutuksen pitäisi vastata myös sieltä kumpuaviin tarpeisiin. Esimerkiksi Tampereen yliopiston Internet-sivuilla kasvatustieteiden laitoksen esittelyssä kerrotaan näin: Laitokseltamme valmistuneilla kasvatustieteilijöillä on kysyntää niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla sekä erilaisissa järjestöissä. Kasvatustieteellistä asiantuntemusta tarvitaan paitsi koulutuksen alueella, myös entistä monipuolisemmin esimerkiksi teollisuuden ja kaupan aloilla sekä sosiaali- ja terveydenhuollossa. (Tampereen yliopisto, 2009). Opiskelijoiden tulevat työskentelykentät huomioidaan siis laitoksen tarjoamassa opetuksessa tai ainakin on tiedostettu se, millaisten organisaatioiden palvelukseen he valmistumisensa jälkeen kulkeutuvat. Suuri merkitys niille kasvatustieteilijöille, jotka eivät aio opettajiksi, voi tulevien työtehtävien ja oman osaamisen kehittymisen kannalta olla myös omalla suuntautumisella ja esimerkiksi valituilla sivuaineilla (Jauhiainen 2004 ks. Jakku- Sihvonen 2005, 133). Tämän vuoksi olen tässä tutki - muksessa kiinnittänyt sivuaineiden merkitykseen erityistä huomiota ja pyrkinyt selvittämään, mitä sivuaineita kasvatustieteilijät lähinnä ovat tutkintoonsa valinneet ja mitä heidän ehkä kannattaisi valita tietynlaisia tehtäviä kohti pyrkiessään. 9\n11 3 TUTKIMUKSEN TEOREETTISET KEHYKSET Tutkimuksen teoreettinen ja käsitteellinen viitekehys muodostuu useammasta toisiaan tukevasta osasta, joiden avulla olen pyrkinyt luomaan tutkittavan ilmiön eli kasvatustieteilijän työelämäosaamisen ja sen rakentumisen tarkastelulle mahdollisimman selkeän taustan. Eri osa-alueet olen esitellyt omissa luvuissaan seuraa - vien otsikoiden alla: Luku 4. Mitä työelämäosaamisella tarkoitetaan? Luvussa esittelen osaamiseen ja erityisesti työelämäosaamiseen kirjallisuudessa liitettyä käsitteistöä. Osaamiseen liittyvien käsitteiden tarkastelu on tar - peen, koska aluetta voidaan lähestyä monesta suunnasta ja oma näkökulma määräytyy pitkälti niiden käsitteiden mukaan, joita käytetään. Luku 5. Oppimisen eri muodot ja opitun siirtovaikutus. Luvun tarkoituksena on luoda peruskäsitys erilaisista oppimisen muodoista, joiden kautta ihmisen osaaminen eri yhteyksissä kehittyy. Lisäksi tarkastellaan trans ferin eli opitun siirtovaikutuksen teoriaa, jonka avulla voidaan perehtyä koulutuksen ja työelämän väliseen suhteeseen ja siihen liittyviin haasteisiin. Luku 6. Asiantuntijuus ja sen kehittyminen. Teoriaosion viimeisessä luvussa kuvailen asiantuntijuuden kehittymistä siltä osin, kuin se auttaa ymmärtämään kasvatustieteilijän työelämäosaamisen kehittymiseen liittyviä tekijöitä. Lisäksi teen katsauksen siihen, millaista osaamista asiantuntijalta nykyisessä työelämässä vaaditaan. 10\n12 4 MITÄ TYÖELÄMÄOSAAMISELLA TARKOITETAAN? 4.1 Osaamisen käsitteistöä Osaamisella työelämässä tarkoitetaan suppeassa mielessä työn vaatimien tietojen ja taitojen hallintaa sekä niiden soveltamista käytännön työtehtäviin. Laajemmassa mielessä käsite on moniulotteisempi ja siihen liittyy tietojen ja taitojen hallinnan ja soveltamisen lisäksi paljon muutakin. Tällöin tarkemman kuvailun tekee haasteelliseksi ilmiön selittämisessä käytettyjen käsitteiden ja termien valtava määrä sekä se, kuinka nuo käsitteet kulloinkin ymmärretään. Yhteistä eri määritelmille on kuitenkin se, että osaamisen nähdään yleensä koostuvan monesta eri osatekijästä tai palasesta, joihin kuuluvat ainakin edellä mainitut koulutuksen ja työelämän aikana syntyneet tiedot ja taidot, mutta myös ihmisen muut persoonalliset ominaisuudet ja kyvyt (Lindsay & Stuart 1997, 328; Metsämuuronen 1998, 41). Osaamista laajemmassa mielessä ovat määritelleet myös esimerkiksi Sveiby (1997, 38) ja Ranki (1999, 27), joiden mukaan osaaminen koostuu koulutuksessa saadun tietopohjan ja omassa työssä tarvittavien taitojen lisäksi ihmisen kokemuksista, arvoista sekä sosiaalisista verkostoista. Helakorpi (2005, 56 58) liittää edellisten ohella määrittelyyn vielä elämänhallinnallisen näkökulman sekä ihmisen perimän ja lahjakkuuden vaikutukset osaamisen kehittymiselle. Mielenkiintoisella tavalla yksilön osaamista on havainnollistanut Otala (2002, 104). Hän esittää sen vertauskuvana käden, jossa sormet muodostavat osaamisen eri osat; tiedot, taidot, kokemuksen, kontaktit tiedonlähteisiin ja muihin ihmisiin sekä yksilön arvot ja asenteet. Kämmen kuvaa ihmisen henkistä ja fyysistä energiaa eli motivaatiota ja aikaansaavuutta sekä henkilökohtaisia taitoja, kuten aloitteellisuutta, luovuutta ja kielellistä tai kehollista ilmaisutaitoa. Käden verisuonet kuvaavat oppimisen tukiverkkoa, joka koostuu niistä henkilöistä ja organisaatioista, jotka mahdollistavat yksilön oppimisen. Vertauskuva on yksinkertaisuudessaan toimiva, ja havainnollistaa paitsi sitä, kuinka tiiviissä Lahjakkuus Perimä, geenit persoonallisuus ELÄMÄNHALLINTA Arvot, kulttuuritausta, meemit Sosiaaliset taidot Metataidot Tunteet, tunneäly Taidot KYVYKKYYS OSAAMINEN AMMATTITAITO Motoriset taidot Kognitiiviset taidot Tiedot Strateginen osaaminen Kompetenssi ASIANTUNTIJUUS Kvalifikaatio Operationaalinen osaaminen Eksperttiys Tietämys Taitotieto KUVIO 1. Osaamiseen liittyvää käsitteistöä Seppo Helakorven (2005, 55) mukaan. 11\n13 vuorovaikutuksessa osaamisen eri osatekijät ovat keskenään, myös sitä, että osaaminen on laajasti ymmärrettynä paljon muutakin, kuin vain tietoja ja taitoja. Osaamista voidaan siis katsella monesta suunnasta ja sen eri puolia korostaen, jolloin näkemykset voivat olla varsin erilaisia tulokulmasta riippuen. Eräs hyvä tapa lähestyä osaamisen käsitettä on nähdä se tietynlaisena kokoavana ylätason käsitteenä, jonka alle mahtuu laaja valikoima sitä tarkentavia, mutta osin myös sen ja toistensa kanssa päällekkäisiä termejä. Yhteistä kaikille termeille on se, että ne ovat suhde-käsitteitä eli niiden määrittely tapahtuu aina suhteessa yksilön toimintaympäristöön (Hakkarainen & Paavola 2006, 234; Vesterinen 2001, 35). Kuvio 1 antaa hyvän peruskäsityksen siitä, kuinka monenlaisten käsitteiden kanssa ollaan tekemisissä, kun puhutaan työelämäosaamisesta laajassa mielessä. Tämän tutkimuksen kannalta kuvion olennaisimmat termit ovat itse osaamisen lisäksi asiantuntijuuden, kompetenssin sekä kvalifikaation käsitteet. Niiden välityksellä voidaan luoda monipuolinen kuva tekijöistä, jotka vaikuttavat osaamiseen ja sen kehittymisen ja toisaalta niiden avulla kohdeilmiötä voidaan lähestyä riittävän yleisellä tasolla siten, että sinänsä vaihtelevien työtehtävien yhteisten piirteiden käsittely tulee mahdolliseksi. Osaamista käytän tässä tutkimuksessa yleiskäsitteenä Metsämuurosen (1998, 41) tapaan ja tarkoitan sillä kaikkia niitä taitoja, tietoja, kykyjä ja ominaisuuksia, joilla työntekijä vastaa niihin osaamistarpeisiin, joita työelämä hänelle asettaa. Asiantuntijuus-termiä käytetään yleisesti akateemisen tutkinnon suorittaneiden osaamisesta puhuttaessa ja niinpä se sopii hyvin myös tämän tutki - muksen kohderyhmän työelämäosaamisen ja sen kehittymisen kuvailemisen apuvälineeksi. Eteläpellon (1992, 21) mukaan asiantuntijuuden käsite eroaa ammattitaidon käsitteestä siten, että sitä ei rajaa välttämättä ammatillinen asema tai vakanssi, vaan asia, aihe tai tehtävä- ja ongelma-alue, jonka parissa henkilö toimii. Asiantuntijuudella voidaan näin tarkoittaa perinteisistä ammateista irrallista tai niiden ulkopuolelle asettuvaa osaamista, joka on syntynyt yhteiskunnallisesti epävakaan ja no - peasti uusiutuvan työnjaon pohjalta varsinkin sellaisille tehtäväalueille, jotka eivät sovi perinteisen ammatillisen työnjaon puitteisiin. Koska useimmat yliopistotutkinnot eivät lähtökohtaisestikaan valmista opiskelijoita joihinkin tiettyihin ammatteihin, vaan antavat valmistuneelle useammanlaisia mahdollisuuksia lähteä rakentamaan työuraansa, on asiantuntijuus tämän tutkimuksen yhteydessä käytettäväksi termiksi ammattitaitoa luontevampi. Kompetenssin ja kvalifikaation käsitteillä voidaan kuvata työntekijän osaamista kahdesta suunnasta: Kompetenssi kertoo siitä, millaisia työhön sovellettavia tietoja ja taitoja tai osaamista laajemmin ymmärrettynä henkilöllä on ja kvalifikaatio siitä, millaisia osaamisvaatimuksia jokin tietty työ teki jäl - leen asettaa. Seuraavissa luvuissa kerron molemmista käsitteistä tarkemmin. 4.2 Kompetenssi ja kvalifikaatio osaamisen määrittelijöinä Kompetenssin ja kvalifikaation käsitteitä voidaan lähestyä esimerkiksi niiden historiallisesta alkuperästä lähtien. Kompetenssi-käsitteen juuret ovat ja 1970 lukujen anglosaksisessa tutkimustraditiossa ja oppimis- ja tietoteorioissa, kun kvalifikaatio-käsite taas on lähtöisin samoihin aikoihin vahvistuneesta saksalaisen työelämän tutkimustraditiosta sekä taloustieteistä (Hövels ; Ruohotie & Honka 2003, 57) luvulta lähtien koulutusta, työelämää sekä niiden suhteita tarkastelevan tutkimuksen lisäännyttyä käsitteitä alettiin käyttää toistensa synonyymeinä ja niiden merkitykset yhdentyivät mutta toisaalta eriytyivät myös uusiksi tarkemmiksi termeiksi. Nykyisin molemmista käsitteistä onkin kirjallisuudesta löydettävissä muiden osaamiseen liittyvien termien tapaan lukuisia määritelmiä, jotka ovat toistensa kanssa osin päällekkäisiä ja myös keskenään ristiriitaisia. Tarkasteltaessa erilaisia kompetenssin ja kvalifikaation määritelmiä voidaan todeta, että käsitteillä kuvataankin saman ilmiön eri puolia, eikä niinkään erillisiä ilmiöitä. (Ruohotie & Honka 2003, 57; Vesterinen 2001, ) Ellströmin (1998, 40) mukaan kompetenssi voidaan ymmärtää työntekijän näkökulmasta ominaisuutena tai inhimillisenä pääomana, joka on siirrettävissä tuottavaan käyttöön työelämässä. Kun kompetenssia lähestytään työn asettamien vaatimusten kautta, puhutaan sen sijaan kvalifikaatioista, jotka voidaan näin määritellä kompetensseiksi, joita todella vaaditaan tiettyjen työtehtävien suorittamisessa tai jotka työnantaja suoraan tai epäsuorasti määrittelee (mt. 42). Yksilön kompetenssissa voi olla monia sellaisia osatekijöitä, jotka eivät tietyn työtehtävän kannalta ole hyödyllisiä ja niinpä kvalifikaation käsitteen voidaan ymmärtää tarkoittavan nimenomaan sellaisia kompetensseja, joilla on vaihtoarvoa työmarkkinoilla. Kvalifikaation ja kvalifikaatiovaatimusten käsitteitä käytetäänkin usein (kuten tässä tutkimuksessa) osaamistarpeiden ja myös ammattitaidon synonyyminä. (Helakorpi 2005, 62; Metsämuuronen 1998, 41; Pohjonen 2001.) Kompetessin käsitteen avulla voidaan kuvata yksilöllä olevaa potentiaalista kyvykkyyttä, jota voidaan työtehtävästä toiseen hyödyntää enemmän tai vähemmän riippuen siitä, kuinka hyvin työn asettamat kvalifikaatio- 12\n14 eli osaamisvaatimukset ja yksilön oma osaaminen eli kompetenssi kohtaavat toisensa. Ruohotie ja Honka (2003, 17 18) määrittelevät kompetenssin yksilölliseksi ominaisuudeksi, joka kausaalisesti selittää tietyin kriteerein määriteltyä tehokkuutta tai onnistumista työtehtävissä ja työtilanteissa. Kompetenssi kuvaa siis toimintavalmiutta tai kykyä suorittaa tehtävä tietyllä tavalla, mutta se voidaan nähdä myös laajemmin erityyppisissä ammateissa tai eri elämänalueilla sovellettavina val mi - uk sina. Kuten sanottua, kompetenssi, kuten muutkin osaamista kuvaavat termit, on kuitenkin ehdollinen käsite, joka on merkityksellinen vain, kun se liitetään toimintaympäristön vaatimuksiin (Matinheikki-Kokko 2005, 292). Kompetenssiin on lisätty kirjallisuudessa käyttöyhteyden mukaan erilaisia etuliitteitä, jotka antavat sille uusia tarkempia merkityksiä. Puhutaan esimerkiksi ammattispesifeistä kompetensseista, jotka ovat tarpeen jonkin tietyn ammatin tai tehtävän menestyksekkäässä hoitamisessa, sekä siirrettävistä avainkompetensseista, joilla tarkoitetaan kontekstista vapaita, monenlaisten tehtävien suorittamisessa tarpeen olevia kompetensseja, joiden avulla työntekijä voi hankkia uutta erityisosaa - mista nopeasti ja tehokkaasti (Weinert 2001, 51 52). Oman oppimisen organisointi- ja säätelykykyjen eli itsesäätelytaitojen yhteydessä käytetään lisäksi metakompetenssin käsitettä. Työelämässä toimiessaan ja jo koulutuksen aikanakin ihmisten tulisi modernin pedagogiikan mukaan olla tietoisia siitä mitä he tietävät ja mitä eivät tiedä. Yksilön metakompetenssi on merkityksellistä organisaation työnjaon ja asiantuntijoiden yhteistyön sekä yksittäisen asiantuntijan oman oppimisen suunnittelun onnistumisen kannalta. (Bergqvist & Säljö 2004, 109; Hakkarainen & Paavola 2006, ; Ruohotie & Honka 2003, 57 58, ) Ellström (1998, 40 42) erittelee kompetenssin käsitettä jakamalla sen osa-alueisiin, jotka kuvaavat yksilön potentiaalia suoriutua tietynlaisista työtehtävistä. Näitä osa-alueita ovat motorinen hahmottamiskyky, kognitiiviset tekijät eli erilaiset tietoihin ja älyllisiin tekijöihin liittyvät tekijät, tunnetekijät, joihin kuuluvat asenteet, arvot ja motivaatio, persoonan piirteisiin liittyvät tekijät kuten itseluottamus, sekä sosiaaliset taidot eli vuorovaikutuksen ja yhteistyön taidot. Näiden viiden kohdan perusteella ammatillinen kompetenssi voidaan Ruohotietä ja Honkaa (2003, 54) mukaillen määritellä: 1) yksilöllisen tai kollektiivisen kapasiteetin sekä tietyn tilanteen tai tehtävän asettamien vaatimusten vastaavuutena 2) tietona ja älyllisinä taitoina sekä ei-kognitiivisena valmiutena (esimerkiksi motivaatio ja itseluottamus) 3) kapasiteettina, joka on edellä luetellun viiden kompetenssiryhmän funktio, sekä 4) potentiaalisena mieluummin kuin aktuaalisena kyvykkyytenä eli kapasiteettina, jota tosiasiassa käytetään vain tietyin edellytyksin (esimerkiksi kun tehtävä on haasteellinen tai kun työhön liittyy riittävä autonomia). Kompetenssi on näin ollen monimutkainen koko- naisuus, joka muodostuu edellisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Kompetenssista voidaan lisäksi puhua muodollisena, jolloin tarkoitetaan todistuksia ja arvosanoja, joita yksilö on koulutuksesta saanut, tai todellisena kom petenssina, jolloin tarkoitetaan yksilön toiminnassa todella ilmenevää pätevyyttä. Samaan tapaan voidaan erotella määritellyt kvalifikaatiot eli esimerkiksi työnantajan johonkin tiettyyn työtehtävään työntekijää hakiessaan ilmoittamat vaatimukset todellisista vaatimuksista, joita työtehtävien suorittaminen onnistuneesti edellyttää. (Ellström 1998, 42.) Kvalifikaatio voidaan nähdä opittuja tietoja ja taitoja sekä professionaalista käytäntöä yhdistävänä tekijänä, jolloin sillä tarkoitetaan sellaista osaamista, joka mahdollistaa ammatin menestyksekkään harjoittamisen (Ruohotie & Honka 2003, 57). Työssä vaadittuja kvalifikaatioita on tyypitellyt esimerkiksi Väärälä (1995,44), jonka mukaan kvalifikaation käsitteen rajoitteena on ollut sen sitoutuneisuus fordistisen massatuotannon paradigmaan, eikä hän pidäkään käsitteen käyttöä nykyisessä työelämässä aivan ongelmattomana. Tämän vuoksi käsitettä on vapautettava ja laajennettava, jotta se olisi käyttökelpoinen myös muuttuneissa olosuhteissa ja esimerkiksi kasvatustieteilijöiden työn eri puolia kuvattaessa. Väärälä jakaa kvalifikaatiot viiteen eri tyyp - piin, jotka ovat tuotannollis-tekniset kvalifikaatiot, motivaatiokvalifikaatiot, mukautumiskvalifikaatiot, so sio kulttuuriset kvalifikaatiot sekä innovatiiviset kvali - fikaatiot. Tuotannollis-teknisillä kvalifikaatioilla tarkoitetaan teknisesti painottuvia ammatillisia taitoja, tietoja ja pätevyyksiä, jotka ovat tarpeen työn välittömässä suorittamisessa. Motivaatiokvalifikaatiot liittyvät työmarkkinoiden, työorganisaatioiden ja itse työn muuttuneeseen luonteeseen. Itseohjautuvuuden merkityksen työelämässä jatkuvasti kasvaessa, voidaan orientoituminen työhön nähdä uutena pätevyyden muotona. Ihmisen pitäisi kyetä säätelemään omaa sitoutumistaan työhönsä sekä ulkoisten ja sisäisten motivaatiotekijöiden suhdetta omassa työssään. Mukautumiskvalifikaatiot tarkoittavat sellaisia työhön sopeutumiseen liittyviä peruskysymyksiä, kuin työaika, työkuri, työtahti ja tunnollisuus. Sosiokulttuuriset kvalifikaatiot tarkoittavat kykyä käyttää hyväksi toisten ihmisten osaamista ja olla vuorovaikutuksessa heidän kanssaan. Tällainen kyvykkyys nousee tärkeäksi työtehtävissä, joissa tiimeissä ja verkostoissa toimimisella on paljon merkitystä. Niin ikään kyky kommunikoida asiakaskunnan kanssa on tarpeen entistä useammilla työpaikoilla. 13\n15 Innovatiiviset kvalifikaatiot liittyvät kykyyn nähdä oman työn merkitys osana koko organisaation toimintaa, sekä ymmärrykseen omasta työstä jatkuvasti muuttuvana ja kehittyvänä ja kehitettävänä toimintana. Myös kyky analysoida omaa työtä sekä halu jatkuvaan oppimiseen ja ammattitaidon joustavaan kehittämiseen kuuluvat innovatiivisiin kvalifikaatioihin. Vastaavanlaisen kvalifikaatioiden tyypittelyn on esittänyt hiukan eri tavoin jäsenneltynä myös Helakorpi (2006, 52). Hän jakaa kvalifikaatiot kolmeen lohkoon, jotka ovat tuotannolliset, normatiiviset ja innovatiiviset kvalifikaatiot. Mukautumis-, motivaatio- ja sosiokulttuuriset kvalifikaatiot ovat mallissa normatiivisten kvalifikaatioiden alaluokkia. Helakorpi on lisäksi muodostanut jaottelun pohjalta asiantuntijan osaamistarpeita kuvaavan neliosaisen kehikon, jota käytin sovellettuna tämän tutkimuksen kvantitatiivisen aineiston keruun sekä molempien aineistojen analyysin apuvälineenä. Esittelen mallin tarkemmin luvussa\n16 5 OPPIMISEN ERI MUODOT JA OPITUN SIIRTOVAIKUTUS 5.1 Oppimisen muodot Vaherva (1998, ) on esittänyt Dohmenin (1996) tekemän luokittelun, jossa eri oppimismuodot määritellään seuraavasti: Formaalin oppimisen piiriin kuuluvat koulutusinstituutioiden tuottamat strukturoidut ja organisoidut oppimisen muodot. Tällaisen opiskelun avulla pyritään tavallisesti johonkin tunnustet tuun diplomiin, todistukseen tai muuhun sertifiointiin. Yliopistoopinnot ovat näin mitä suurimmassa määrin nimen - omaan formaalia oppimista. Nonformaaliin oppimiseen kuuluvat oppimistapahtumat, jotka ovat joko itse tuotettuja tai muiden tuottamia oppimistilanteita, joiden avulla ei tavoitella muodollisia tutkintoja. Toi min ta perustuu tällöin usein koulutusta järjestävän organisaa - tion tai yksilön omiin koulutus- ja oppimistarpeisiin ja sille on tunnusomaista kohtalaisen hyvä en nustettavuus sekä pyrkimys selkeisiin tavoitteisiin (Rinne & Salmi 1998, 150). Esimerkiksi nonformaalista oppimisesta käyvät erilaiset organisaatioiden henkilöstön kurssitukset. Informaali oppiminen on sellaista oppimista, jota tapahtuu erilaisissa arkielämän tilanteissa ja joka ei ole systemaattisesti suunniteltua ja organisoitua koulutusta. Tällaista oppimista ja opettamista tapahtuu työpaikoilla joka päivä varsinaisen työnteon ohessa ja se liittyy paitsi työtaitojen, myös koko organisaation kulttuurin siirtämiseen (Rinne & Salmi 1998, 152). Ominaista informaalille oppimiselle on, että se tapahtuu yleensä uusissa tilanteissa, jotka eivät ole rutiininomaisia ja joihin ei siksi ole valmiita ratkaisuja. Myös muuttumattomissa tilanteissa oppimista tosin voi tapahtua silloin, jos toimija syystä tai toisesta kokee periaatteessa tutun tilanteen ei-rutiininomaiseksi. (Marsick & Watkins 1990, 6 13.) Satunnainen oppiminen on kokonaan suunnittelematonta ja tahatonta ja tapahtuu muiden toimintojen ohessa useimmiten siten, ettei oppija ole välttämättä edes itse tietoinen siitä, että oppimista tapahtuu. Vahervan (1998, ) mukaan edellisistä luokista rajoiltaan epäselvin on nonformaali oppiminen, johon kuuluu sekä formaalille että informaalille oppimiselle tunnusomaisia asioita. Tämän vuoksi hän olisikin valmis jättämään pois koko käsitteen yhdistäen sen formaaliin oppimiseen ja asettaisi Marsickin ja Watkinsin (1990, 12) tavoin keskenään vertailtaviksi vain formaalin ja informaalin oppimisen muodot. Satunnaisoppiminen nähtäisiin tässä luokittelussa samoin alakäsitteenä informaalille oppimiselle. Tämä onkin perusteltua, koska sen erottaminen informaalista oppimisesta kokonaan omaksi oppimismuodokseen ei tarjoa ainakaan tämän tutkimuksen yhteydessä sanottavasti uudenlaista näkökulmaa asian tarkasteluun ja siksi se tässä työssä nähdään informaalin oppimisen yhtenä muotona. Syntyneen luokittelun perusteella informaalilla oppimisella tarkoitettaisiin siis yksinkertaisesti kaikkea sitä, mikä jää formaalin oppimisen ulkopuolelle (Marsick & Watkins 1990, 7). Informaali oppiminen on ollut historiallisesta näkökulmasta ylivoimaisesti tavallisin oppimisen muoto ja edelleenkin suurin osa oppimisesta esimerkiksi työpaikoilla tapahtuu hyvin epämuodollisten oppimisprosessien kautta. Informaali oppiminen on kokemuksellista ja voi siis olla paitsi suunniteltua ja tarkoituksellista, kuten on esimerkiksi ohjaajan, mentorin tai kokeneem - man asiantuntijan kanssa työskenneltäessä, myös ennalta suunnittelematonta ja tiedostamatonta satunnaisoppimista, jota syntyy tavallisesti jonkin muun toiminnan yhteydessä. Satunnaisoppimista voidaankin kuvata myös piilevän oppimisen käsitteellä, koska sen syntyminen jonkin muun toiminnan ohessa jää usein piiloon eli tiedostamatta toimijalle itselleen. Piilevä oppiminen voidaan nähdä myös toimintaa haittaavana tekijänä sil - loin, kun se esimerkiksi vahvistaa harhaluuloja tai kun opitaan tiettyjä stereotyyppisiä selviytymisstrategioita, joista ei ole hyötyä itse toiminnan onnistumisen kannalta. (Rinne & Salmi 1998, 152.) Kuten on tullut ilmi, eri oppimismuotojen erottaminen toisistaan on vaikeaa paitsi siksi, että käytännössä oppiminen eri yhteyksissä on moninaista ja vaihtelevaa eikä noudata tutkijoiden tekemiä teoreettisia luokitteluja, myös siksi, että eri tutkijat ovat rajanneet käsitteiden merkityksiä eri tavoin. Tämän tutkimuksen kannalta käyttökelpoinen oppimismuotojen luokittelu on eräänlainen edellisten esitysten välimuoto, jolloin näen eri oppimismuotoina formaalin, nonformaalin ja informaalin oppimisen: Formaalilla oppimisella tarkoitan muodollista, tutkintoon johtavaa koulutusta Nonformaalilla oppimisella viittaan erilaisiin täydennyskoulutuksiin ja kurssituksiin työpaikoilla ja Informaalilla eli epämuodollisella oppimisella tarkoitan kaikkea muuta (tiedostettua ja tiedostamatonta) työnteon ohessa tapahtuvaa oppimista. 15\n17 5.2 Oppiminen tutkinnon aikana ja työssä Yliopistojen tehtävänä on perinteisesti ollut toimia huippututkimuksen ytimessä eri aloilla ja tarjota alan uusinta tietoa tuleville tutkijoille ja asiantuntijoille. Tämän tutkimuksen kohdejoukosta jokainen on käynyt läpi monivuotisen yliopistokoulutuksen ja suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon, jonka tavoitteena on valtioneuvoston yliopistojen tutkintoja koskevan asetuksen mukaan antaa opiskelijalle: 1) pääaineen tai siihen rinnastettavan kokonaisuuden hyvä tuntemus ja sivuaineiden perusteiden tuntemus taikka koulutusohjelmaan kuuluvien syventävien opintojen hyvä tuntemus, 2) valmiudet tieteellisen tiedon ja tieteellisten menetelmien soveltamiseen tai edellytykset itsenäiseen ja vaativaan taiteelliseen työhön, 3) valmiudet toimia työelämässä oman alansa asiantuntijana ja kehittäjänä, 4) valmiudet tieteelliseen tai taiteelliseen jatkokoulutukseen sekä 5) hyvä viestintä- ja kielitaito. (Valtioneuvoston asetus yliopistojen tutkinnoista 794/2001, 3 luku 12 ) Mäkisen (2004, 57 59) mukaan suuri osa yliopistoopiskelijoista päätyy valmistuttuaan erilaisiin asiantuntijatehtäviin. Näissä tehtävissä he tekevät korkeatasoi - seen, pitkälti muodollisen koulutuksen kautta hankit - tuun tietämykseen perustuvaa työtä, jossa uuden tiedon muodostamisella on keskeinen merkitys. Tietoyhteiskunnalle ominainen tiedon nopea muuttuminen ja kohdattavien ongelmien monimutkaisuus vaatii kuitenkin eri alojen asiantuntijoilta ja tietotyöntekijöiltä ennen kaikkea kykyä ratkaista avoimesti määriteltyjä ongelmia, joihin ei ole yhtä ainoaa varmasti oikeaa ratkaisua. Hakkarainen, Lonka ja Lipponen (2005, 13 14) ovatkin kysyneet, kuinka ihmisiä voidaan kouluttaa sellaisen tulevaisuuden varalle, jonka asettamia haasteita ei pystytä ennustamaan? Heitä mukaillen on myönnettävä, ettei yksinomaan koulujärjestelmä tai yliopistotutkinto voi välittää näiden tulevaisuuden ongelmien ratkaisemisessa tarpeen olevaa tietoa, eikä siltä sitä tule myöskään vaatia. Paremminkin sen rooli on luoda pohjaa asiantuntijuudelle ja ongelmien ratkaisemisessa tarpeen oleville älyllisille taidoille. Muodollinen koulutus luo siis asiantuntijuudelle juuret, jotka suurelta osin kasvavat vasta aidossa työympäristön kontekstissa. Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen ja aikuiskasvatustieteen pääaineopiskelijoiden opintopolun kuvauksessa sanotaankin seuraavaa: Kasvatustieteen ja aikuiskasvatustieteen koulutuksen aikana opiskelija rakentaa perustaa akateemisen ja ammatillisen asiantuntijuuden kehittymiselle. Akateeminen asiantuntijuus muodostuu tieteellisen ajattelun ja uuden tiedon tuottamisen taidoista sekä jatkuvan oppimisen valmiuksista. Koulutus antaa lisäksi valmiuksia ammatillisen asiantuntijuuden rakentamiseen. Oman alansa asiantuntijaksi kehittyminen on jatkuva oppimisprosessi, jonka pohja luodaan koulutuksen aikana. (JY, 2009) Työssä ja ammatissa tarvittavien tietojen ja taitojen oppiminen ei tapahdu ainoastaan muodollisen koulutuksen avulla, vaan paljon opitaan työssä sitä samanaikaisesti kehittäen. Muodollisen koulutuksen ongelmana on paitsi se, että tulevaisuuden tiedon tarpeita on vaikea ennustaa, myös se, että käytännössä tieto ja osaaminen eivät jäsenny samalla tavoin kuin oppikirjoissa, vaan usein monien asioiden yhdistelminä. Kun uutta tietoa syntyy vieläpä jatkuvasti lisää, on asiantuntijuuttaan kehittävän henkilön oltava työelämään siirryttyään edelleen valmis uuden oppimiseen ja itsensä jatkuvaan kehittämiseen, tai vaarana on ammatillinen jälkeen jääminen. (Helakorpi 2005, 125.) Käytännönläheisen vastauksen kysymykseen siitä, millaisten prosessien kautta työssä opitaan antavat Vahervan (1998, ) esittelemän ruotsalais-australialaisen tutkijaryhmän vuonna 1995 tekemän tutkimuksen tulokset. Niissä esille nousi kuusi erilaista oppimisen lähdettä työelämässä, jotka olivat seuraavat: 1. Oppiminen tarkkailemalla tekemistä ja analysoimalla vir - heitä. Itse yrityksen ja erehdyksen kautta kokeilemalla ja virheitä analysoimalla voidaan jatkossa välttää samat virheet vastaavissa tilanteissa. Etenkin negatiiviset kokemukset eli epäonnistumiset ja tehdyt virheet olivat haastateltujen mukaan hedelmällisiä uuden oppimisen kannalta, joskin ne vaativat lujaa itsekuria ja vahvaa motivaatiota oppimiseen. 2. Oppiminen vuorovaikutuksessa muiden kanssa. Monet haastatelluista korostivat oppivansa erittäin paljon ollessaan tekemisissä erilaisten ihmisten kanssa työhön liittyen. Työtovereiden, esimiesten ja paikallisten asiantuntijoiden työnteon tarkkailu ja heidän kanssaan käydyt keskustelut töistä ja tehtävistä koettiin merkittävinä oppimiskokemuksina. 3. Oppiminen muodollisessa (nonformaalissa) koulutuksessa. Haastatelluista useat kokivat talon sisällä tai ulkopuolella toteutettujen koulutustapahtumien olevan merkityksellisiä osia yksilön oppimisketjussa ja moni vastaajista näki saaneensa niistä merkittäviä virikkeitä työllensä. Epämuodollinen eli informaali oppiminen koettiin vastaajien keskuudessa kuitenkin yleisesti ottaen tärkeämpänä kuin muodollisemmat koulutustapahtumat. 4. Oppiminen muita kouluttamalla ja opastamalla. Muiden ohjaaminen ja etenkin mentorointi eli pysyväisluonteisempi ohjaussuhde nähtiin vastaajien joukossa tärkeänä oppimisen muotona myös ohjaajan kannalta. Mentorina tai kouluttajana toimiva henkilö joutuu 16\n18 aktiivi seen rooliin koulutus- tai ohjaustapahtumissa ja tämä aktiivisuus johtaa myös kouluttajan omaan oppimiseen. 5. Oppiminen avoimeen tasavertaiseen suunnitteluun osallistumalla. Kun työssä oppimiseen suhtaudutaan avoimesti, eikä sitouduta ennalta johonkin tiettyyn oppimistapaan, voi työyhteisö tarjota yllättäviäkin mahdollisuuksia osaamisen laajentamiseen. Yhdessä suunnittelemalla nämä näkemykset voidaan saada yhteiseen käyttöön ja samalla pystytään määrittelemään ne reunaehdot, joita työpaikka organisaationa oppimistoiminnalle asettaa. 6. Oppiminen laadun varmistuksen yhteydessä. Varsinkin oma-aloitteisesti uusia asioita opettelevat henkilöt sanoivat usein hakevansa tietoisesti palautetta muilta henkilöiltä ja myös sellaisilta tahoilta, joiden näkökulmien asiaan tiesivät olevan erilaisia. Tietoinen palautteen hankkiminen omasta oppimisesta korostuu etenkin sellaisissa työpaikoissa, joissa palkitaan tavallista paremmista suorituksista. Edellä esitellyt kuusi oppimisen lähdettä antavat esimerkin omaisen kuvan siitä, mitä työelämässä oppiminen voi käytännön tasolla tarkoittaa. Oppiminen työssä perustuu mallin mukaan yhtäältä yksilöllisiin valintoihin ja päätöksentekoon ja toisaalta työpaikan suunnitelmallisesti tarjoamiin mahdollisuuksiin. Näin työnteon yhteydessä tapahtuvassa oppimisessa yhdistyvät informaalin ja nonformaalin oppimisen muodot. Tutkimuksen tu loksiin on kuitenkin hyvä lisätä Varilan ja Rekolan (2003, 183) huomio, jonka mukaan työssä oppiminen lähtee usein liikkeelle työnteon yhteydessä syntyneestä ongelmatilanteesta, eikä niinkään ihmisestä itsestään. Työntekijät voivat vahvasti kontrolloida omaa oppimistaan ja oppijan omalla motivaatiolla on paljon merkitystä sille, kuinka aktiivisesti hän tarttuu oppimishaasteisiin. Tarve oppimiselle syntyy kuitenkin usein heidän itsensä ulkopuolisista tekijöistä. Työpaikoilla eteen tulevat ongelmat vaativat monesti välitöntä ratkaisua, joihin ei välttämättä ole voitu ennalta varautua, eikä kiireen vuoksi ole mahdollista myöskään odotella sopivaa kurssia tai koulutusta, joka antaisi tilanteeseen uusia ratkaisukeinoja. Näin oppiminen ja työ ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa keskenään myös silloin, kun ei ole järjestetty erillistä oppimistilannetta. Työntekijältä itseltään tämä vaatii sitoutumista jatkuvaan oppimiseen sekä sen ymmärtämistä, että työ ja oppiminen eivät ole toisistaan irrallisia asioita, vaan linkittyvät monissa tilanteissa toisiinsa. (Barnett 1999, 29; Vaherva 1998, ) Työntekijän oman kontrollin ja motivaation osuus oppimisesta on kuitenkin vain osa työpaikalla oppimisen kokonaisuudesta. Edellä esittämistäni kuudesta työpaikkaoppimisen tavasta käytännössä jokainen vaatii mahdollistuakseen työympäristön, joka tukee oppimis- ta. Lähtökohtaisesti suuri merkitys oppimiselle onkin sillä, minkälaisia oppimisen mahdollisuuksia työorganisaatio ihmiselle tarjoaa ja millaiset arvot ja normit sen toimintaa ohjaavat. Hyvässä tapauksessa työpaikan ilmapiiri on oppimiseen kannustava ja organisaation kulttuuri sekä työyhteisön toimintatavat ja rakenteet antavat tulokkaalle mahdollisuuden olla tekemisissä kokeneempien asiantuntijoiden kanssa ja päästävät hänet toimimaan haasteellisissakin tehtävissä esimerkiksi osana jo olemassa olevaa tiimiä. (Billet 2002, 62.) Olet - taen, että tulokas on itse motivoitunut kehittämään itseään, oppimista tapahtuu tällöin enemmän kuin silloin jos työpaikka ei näitä mahdollisuuksia ihmiselle tarjoa. 5.3 Teoriasta käytäntöön opitun siirtovaikutus ja eri tiedonmuotojen yhdistyminen Useat oppimisen tutkijat ovat tuoneet esille, kuinka vaikeaa koulussa tai yliopistossa opittujen tietojen hyödyntäminen on käytännön työelämässä (ks. esim. Hakkarainen, Lonka & Lipponen 2005, 13 14; Helakorpi 2005, 125; Tynjälä 1999, ). Jotta erilaisten koulutusohjelmien ja tutkintojen anti olisi mahdollisimman suuri myös työelämän näkökulmasta, on tärkeää selvittää, kuinka koulutuksestaan valmistuneet kykenevät hyödyntämään oppimaansa työelämässä ja miten oppimista sekä koulutusta voitaisiin edelleen kehittää niin, että käytännön ja teorian välistä kuilua voitaisiin madaltaa. Työelämän tutkijoiden mukaan muodollisen koulutuksen ja kurssituksen siirtovaikutus jää usein vähäiseksi ja esimerkiksi hollantilainen Gielen (1995) sanoo, että formaalin koulutuksen kautta opitusta siirtyy korkeintaan 30 prosenttia käyttövalmiuksiksi työhön (Sallila & Vaherva 1998, 9 10). Akateemisen koulutustaustan omaavien asiantuntijoiden työtehtävissä tiedetaustaan perustuvalla tietämyksellä ja teoreettisella osaamisella oletetaan lähtökohtaisesti kuitenkin olevan osaamisen kehittymisessä vahva rooli ja siksi koulutuksen merkitys etenkin myöhemmälle asiantuntijuuden kehittymiselle pohjaa luovana ja perusteita antavana tekijänä nähdään suurena. Asiantuntijuuden kehittymisessä yleisen ja erityisen tiedon eli teorian ja käytännön ongelmatilanteiden vuorovaikutus on tärkeässä roolissa. Tieteellisen tutkimustiedon ajatellaan olevan objektiivisempaa tai ainakin enemmän objektiivisuuteen pyrkivää kuin ammatillisen tiedon, jonka taas katsotaan syntyvän hitaasti työstä saatujen kokemuksien ja niiden reflektoinnin myötä. Akateemisen koulutuksen käytännön- eli työharjoittelujaksoilta odotetaan näiden tiedon eri muotojen integraatiota. Tavoitteena on, että opiskelijat pystyisivät har- 17\n19 joittelun aikana yhdistelemään mielessään erilaisia ristiriitaisiakin teorioita. Tieto pitäisi tarvittaessa kyetä hahmottamaan hierarkkisina ja toisistaan erillisinä käsitejärjestelminä ja kuitenkin kokonaisuuden pitäisi olla toimiva ja eri teorioihin liittyvän tiedon tulisi liikkua limittäin. Tiedon rakentuminen, joka tekee mahdolliseksi tiedon lisääntymisen ja uudelleenjärjestämisen sekä eri osien välisen yhdistymisen, on edellytys asiantuntijuuden saavuttamiselle ja ylläpitämiselle. (Lehtinen & Palonen 1998, 90.) Työharjoittelun avulla pyritään siis edistämään teorian ja käytännön välisen siirtovaikutuksen syntymistä jo opiskeluaikana, mutta asiantuntijuuttaan kehittävän yksilön omasta aktiivisuudesta riippuu paljon, missä määrin hän työelämään siirryttyään pyrkii sovelta - maan teoreettista tietämystään käytännön tilanteisiin. On mahdollista, että oppilaitokseen ja työpaikalle syntyy kaksi toisistaan erillistä tietovarastoa, eikä koulutuksen aikana hankittuja tietoja ja taitoja osata tä män takia hyödyntää käytännön työtehtävien ratkaisemisessa, vaan ne ratkaistaan lähinnä työkokemukseen perustuvan tiedon eli käytännön kokemuksen avulla (Tuomi- Gröhn 2000, 325). Tällöin koulutuksen antia ei saada hyödynnettyä niin hyvin, kuin parhaimmillaan olisi mahdollista. Asiantuntijaksi kasvamiseen ei näin riitä, että ihminen osaa soveltaa teoriassa oppimiansa asioita sellaisenaan käytäntöön, vaan tärkeäksi nousee juuri teorian ja käytännön tietojen toisiinsa yhdistäminen. Opitun siirtovaikutus eli transfer lisääntyy varmimmin sen myötä kun siirrettävään kohteeseen on tarjolla moninaisia ja monialaisia näkökulmia, eikä kyse ole ainoastaan yleisen tiedon siirtämisestä yksittäistapaukseen vaan eri tiedon muotojen dynaamisesta vuorovaikutuksesta. Mitä paremmin oppijat erottavat toisistaan yleiset säännönmukaisuudet ja kontekstiin sitoutuneen osuuden tiedosta, sitä todennäköisemmin transfer toimii. (Lehtinen & Palonen 1997, 111.) Perinteisessä määrittelyssä transferin käsitteellä tarkoitetaan sitä, kuinka hyvin yksilö kykenee hyödyntämään yhdessä tehtävässä tai tilanteessa oppimaansa tietoa tai osaamista uudessa tilanteessa (Mayer & Wittrock 1996, 59). Käsite on kuitenkin erittäin monimuotoinen ja sen merkitys riippuukin kokonaan siitä, mihin teoriaan sen käyttö kulloinkin perustuu (Säljö 2003, ). Tuomi Gröhn (2000, ) on jaotellut erilaiset transfer-käsitykset kolmeen ryhmään. Näissä transfer nähdään joko 1) tiedon siirtona tehtävästä toiseen, 2) yksilöllisenä taipumuksena tuottaa koulussa opittuja ajattelutapoja koulun ulkopuolella tai 3) toiminnan jatkuvuutena tilanteesta toiseen interaktiossa sosiaalisen kontekstin kanssa. Kasvatustieteilijöiden koulutuksen ja työhön siirtymisen näkökulmasta tarkastellen mielenkiintoisia transfertyyppejä ovat luokittelun ensimmäiseen ja toiseen ryhmään kuuluvat kognitiivisen psykologian edustajien nä- kemykset transferista sekä kolmanteen ryhmään lukeutuvat työyhteisön kulttuurin ja sosiaalisen toiminnan huomioivat sosiokulttuuriset ja kulttuuri-historialliset transfer-näkemykset. Kognitiivisen psykologian edustajat esittävät monia erilaisia transfer-tyyppejä. Lähi-transferilla, tarkoitetaan tiedon siirtoa samanlaisiin tilanteisiin ja kaukaisella transferilla siirtoa erilaisiin tilanteisiin. Muita tyyppejä ovat spesifi ja yleinen transfer, pintarakenteiden ja syvärakenteiden transfer sekä aktiivinen ja passiivinen transfer. Näitä kaikkia yhdistää skeeman käsite, jolla tarkoitetaan suuria tietomääriä kiteyttävää, sisäisesti organisoitunutta muistirakennetta, ja joka on perustana tiedon siirtymiselle tehtävästä toiseen. Niin ikään niissä kaikissa korostuu metakognition käsite, jolla tarkoitetaan sitä, kuinka oppijan tulee aktiivisesti tunnistaa uudessa tilanteessa tai tehtävässä aiemmasta tehtävästä tuttu skeema eli kuinka hänen tulee osata huomata yhtäläisyydet aiemmin opitun ja uuden välillä. Näiden transfer-käsitysten ongelmana on, etteivät ne huomioi koulun ulkopuolista maailmaa, vaan keskittyvät kuvaamaan tiedon siirtymistä tehtävästä toiseen koulun sisällä, jolloin niiden hyödyntämisen mahdollisuudet eivät ole kovinkaan hyvät tutkittaessa tietojen siirtymistä koulusta tai yliopistosta työelämään. (Tuomi-Gröhn 2000, ) Työssä oppimisen kannalta mielenkiintoinen on Bereiterin (1995, ks. Tuomi-Gröhn 2000, 327) näkemys kahdenlaisesta transferista. Ensimmäinen on periaatteiden siirtovaikutus eli se, kuinka opiskelija tunnistaa koulun ulkopuolella syntyvissä tilanteissa, mitä koulussa oppimiaan periaatteita hän niihin voisi soveltaa. Toisena transferin muotona Bereiter esittää luonteen laatuun perustuvan siirtovaikutuksen, joka kuvaa sitä onko yksilö halukas ja kykenevä soveltamaan oppimiaan periaatteita arkitodellisuudessa. Bereiter siis huomioi koulun ulkopuolisen maailman ja hänen ansionaan voidaan pitää sitä, että hän korostaa tilanteiden luomista, eikä oikean vastauksen antamista ongelmaan. Työelämässä ongelmatilanteet ovat, kuten sanottua, usein avoimesti määriteltyjä eli sellaisia, että oikeita vastauksia ei välttämättä ole, tai niitä voi olla useita (Hakkarainen, Lonka & Lipponen 2005, 13 14). Sen vuoksi on mielekästä ajatella, että työntekijä pyrkisi tietoisesti luomaan työpaikalle tilanteita, joissa hän voisi käytännössä soveltaa oppimiaan periaatteita. Juuri tähän perustuu yliopistojen tieteellinen koulutus, jossa opiskelijoille opetetaan kriittistä ajattelua ja oletetaan sen siirtyvän työelämään. Bereiterin näkemyksen puutteena voidaan pitää sitä, ettei hän kiinnitä huomiota työyhteisön kulttuuriin ja sosiaaliseen yhteistoimintaan, joka on kuitenkin yksilön omien taipumusten ohella erittäin merkityksellinen työssä oppimisen kannalta. Tilannesidonnaisen transferin näkökulman edustajien mukaan kognitivistien korostamat abstraktit skeemat voivat olla transferissa merkityksellisiä, mutta eivät 18\n20 kovin tyypillisiä (Greeno, Moore & Smith 1993, ks. Tuomi-Gröhn 2000,328). Sen sijaan transfer perustuu heidän mukaansa yleisemmin toiminnan jatkuvuuteen eri tilanteissa. Transferin synnyttämisessä ja opetuksessa tulisikin heidän mukaansa pyrkiä siihen, että huomio kiinnitettäisiin jatkuvuutta luoviin toimintaskeemoihin eli toimintaa ohjaaviin periaatteisiin, eikä niinkään abstraktiin kognitiiviseen skeemaan. Oppimisympäristön tulisi sisältää opettajan tai mentorin ja oppijan vuorovaikutuksessa tapahtuvia ongelmanratkaisuprosesseja, joissa oppijat voisivat osallistua itse toimintaan. Näkemystä voidaan pitää eräänlaisena muunnelmana oppipoikamalleista (ks. luku 6.2 tässä tutkimuksessa), joilla kuvataan noviisien kasvamista asiantuntijoiksi toimintaan osallistumisen kautta. Ongelmana mallissa on kuitenkin se, että nopeasti muuttuvissa työympäristöissä asiantuntijoillakaan ei välttämättä ole tietoa, jolla uudet ongelmat voitaisiin ratkaista. (mt. 328.) Sosiokulttuurisessa transfer-näkemyksessä (Beach 1999, ks. Tuomi-Gröhn 2000, 328) tilanteiden muuttuminen huomioidaan. Transferin nähdään siinä merkitsevän siirtymää kahden muuttuvan tilanteen välillä eikä ainoastaan tiedon tai taidon siirtämisenä muuttumattomana tilanteesta toiseen. Näin transfer voi merkitä kokonaan uudenlaisten toimintojen tuottamista. Kun transfer ymmärretään tällä tavoin, yksilöiden toimintaa tarkastellaan seuraamuksellisina siirtyminä erilaisten muuttuvien sosiaalisten organisaatioiden välillä tai muut tuvan organisaation sisällä. Työssä oppimisessa ei näin ole kyse enää vain tietojen siirtämisestä oppilaitoksesta työhön, vaan uusien toimintamallien luomisesta yhteistyössä toisten kanssa aikaisempia tietoja ja taitoja pohjana käyttäen. Siirtymän suunta ei tällöin ole aino - astaan oppilaitoksesta työpaikalle, vaan myös työpaikalta tai kotoa oppilaitokseen. Tässä näkemyksessä transfer määritellään siis tiedon liikkumisena organisaatioiden rajojen yli ja työssä oppiminen perustuu juuri näiden rajojen ylityksiin ja eri toimintaympäristöjen väliseen tiedonkulkuun. Kyse ei ole silti ainoastaan tiedon siirtämisestä eri organisaatioiden välillä, vaan myös uuden tiedon tuottamisesta uusissa ja muuttuvissa tilanteissa ja ympäristöissä. Sosiokulttuurisen mallin rajoituksena on kuitenkin se, ettei siinä oteta kantaa siihen, millaisia välineitä hyväksi käyttäen siirtymiä ja rajojen ylityksiä saataisiin aikaan. (mt. 328.) Välineitä rajojen ylitykseen on kehitetty Suomessa varsin pitkälle kulttuuri-historiallisen toiminnan teorian ja kehittävän työntutkimuksen piirissä (Engeström 1995, 87 99). Siinä oppimisen analyysiyksikkönä on yhteistoiminnallinen ja myös työpaikan huomioon ottava toimintajärjestelmä (Leontjev 1978, ks. Tuomi-Gröhn 2000, 329), joka on kollektiivinen, historiallisesti kehittyvä ja artefaktien eli älyllisen toiminnan apuvälineiden välittämä. Keskeiseksi käsitteeksi muodostuu ekspansiivinen oppiminen, jonka mukaan toimintajärjestelmä ja yksilöllinen oppiminen ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja yksilöllinen oppiminen voidaan ymmärtää vain koko organisaation osana. Toimintajärjestelmiä ovat esimerkiksi yliopisto tai työpaikka. Ekspansiivinen oppiminen alkaa, kun joku organisaation jäsen kyseenalaistaa olemassa olevan käytännön. Tämä voi johtaa ongelman yhteiseen pohtimiseen ja nykytilanteen ristiriitojen kartoittamiseen, jolloin seurauksena on uuden ja paremman toimintamallin kehittyminen. Tämän jälkeen toimintamalli ja sen seuraukset tutkitaan ja pannaan askel askeleelta käytäntöön. Näin uusi toimintamuoto lujittuu ja leviää ja prosessin reflektiivinen arviointi tulee mahdolliseksi. Ekspansiivisessa oppimisessa pyritään siis muutoksen aikaansaamiseen toimintajärjestelmässä, esimerkiksi työpaikassa tai oppilaitoksessa ja sen vuoksi siihen perustuvaa siirtovaikutusta kutsutaan kehittäväksi transferiksi, jolla siis viitataan kehittämällä oppimi - seen. (Engeström 1995, 87 89; Korhonen 2005b, 133; Tuomi-Gröhn 2000, ) Ekspansiivinen oppiminen antaa siis välineet muutoksen tuottamiseen. Sen mahdollisuudet työssä oppimisen kehittämisessä perustuvat ajatukseen, jonka mukaan oppilaitoksista tulisi muutosagentteja, jotka tekevät yhteistyötä paikallisten työelämän organisaatioiden kanssa ja tarjoavat näille asiantuntemustaan entistä tehokkaampien työkäytäntöjen löytämiseksi. Käytännössä tällaista kehittävää transferia voisi tapahtua opiskelijoiden työharjoittelujaksojen yhteydessä pienen kehittä - misprojektin muodossa, jossa vastuu olisi opettajan, opiskelijan ja työpaikkaohjaajan muodostamalla yhteistoiminnallisella tiimillä. Näin teoreettinen tieto par - haimmillaan kohtaisi työpaikkojen arkikokemukset ja saataisiin aikaan uutta luovaa, hedelmällistä vuorovaikutusta. (Tuomi-Gröhn 2000, 329.) Opiskelijoiden oman oppimisen kannalta keskeisiksi tekijöiksi prosessissa nousisivat hänen itsesäätely- ja reflektiovalmiutensa, joita voidaan kehittää erilaisten itsearviointimuotojen avulla jo ennen työharjoittelua opintoihin kuuluvien kurssien yhteydessä, tai esimerkiksi tuottamalla työharjoittelun aikana portfolioita tai oppimispäiväkirjoja. Itsearvioinnin myötä opiskelija voi hahmotella itselleen, millaisen viitekehyksen pohjalta hän jotakin ongelmaa ratkoo sekä sitä, millaisia aukkoja hänen tiedoissaan vielä on. (Korhonen 2005a, 230.) Jotta esimerkiksi työharjoittelun yhteydessä toteutettavat kehityshankkeet ja vuorovaikutus niissä voisi toteutua, kaikkien osapuolten olisi tarjottava toisilleen jotain sellaista hyötyä, jota yksin toimiessa ei voida saavuttaa. Oppilaitokset tarjoaisivat asiantuntemustaan oman alansa työpaikkojen kehityshankkeisiin, opiskelijat saisivat hankkeissa mahdollisuuksia soveltaa luovasti oppimaansa ja antaa arvokkaita näyttöjä käytännön työelämässä ja työpaikat uskaltaisivat tarjota ulkopuoliselle oppilaitokselle sekä opiskelijoille mahdollisuuden tuottaa uusia oivalluksia hankkeissa. Tällöin eri osapuolilla olisi todellinen syy olla mukana toiminnassa, jonka he tietäisivät hyödyttävän paitsi muita, myös itseään. 19\nYksi tutkinto monta uraa\nYksi tutkinto monta uraa Kasvatustieteen maisterin työelämäosaaminen valmistuneiden ja työnantajien silmin Tampereen yliopisto Kasvatustieteiden tiedekunta Kasvatustieteiden laitos Pro gradu -tutkielma


Delete vahvistaa asemiaan - Koneporssi.com\nDelete vahvistaa asemiaan\n"Deleten strategisena tavoitteena on olla asiakkaidemme ensisijainen valinta ympäristöpalveluiden tuottajaksi Pohjoismaissa. Yritysosto tukee kasvutavoitteitamme erityisesti pohjoismaisena, johtavana teollisuuspuhdistuksen ja viemäripalveluiden tuottajana sekä ympäristöpalveluyhtiönä. Yritysoston myötä resurssimme teollisuuspuhdistuksessa ovat nyt merkittävät myös pohjoismaisella tasolla", toteaa Delete-konsernin toimitusjohtaja Jussi Niemelä.\nDelete on laajentunut Suomessa ja Ruotsissa jo yli 30 yritysoston ja orgaanisen kasvun ansiosta johtavaksi ympäristöpalvelujen tarjoajaksi. Nyt toteutunut yritysosto on yksi Deleten historian suurimmista teollisuuspuhdistusta vahvistavista ostoista. Järjestelyn myötä Deleteen siirtyy 120 teollisuuspuhdistuksen ja viemäripalveluiden ammattilaista. Ostettujen yhtiöiden arvioitu liikevaihto vuodelle 2017 on lähes 20 miljoonaa euroa ja kannattavuus hyvällä tasolla. Osapuolet ovat sopineet, että kauppasummaa ei julkaista.\nUudenmaan Erikoispuhdistus Oy:n ja T&K Karppanen Oy:n tukevat erityisesti Deleten teollisuuspuhdistuksen palvelutarjoamaa, joka laajenee ja vahvistuu entisestään yritysoston myötä. Pirkanmaalla toimivan Kaivopumppu M Kulmala Oy puolestaan tuo Deletelle vahvan alueellisen aseman viemäripalveluissa ja kattavan viemäripalveluihin soveltuvan kaluston ja osaamisen Pirkanmaalle, jossa rakentamisen tulevaisuudennäkymät ovat kasvavat ja positiiviset.


Kuusamotalo suljettu toistaiseksi - Kuusamotalo\nKuusamotalo suljettu toistaiseksi\n8.3.2021 klo 07.58\nKuusamotalon ovet sulkeutuvat jälleen maanantaina 8.3.2021 ja pysyvät kiinni toistaiseksi. Päätöksen taustalla ovat Kuusamon perusturvalautakunnan päätökset, joista viimeisimmän (24.3.2021) mukaan Kuusamon kaupunki noudattaa korona-pandemian suhteen aluehallintoviraston päätöksiä ja suosituksia. Päätös on voimassa 25.4.2021 saakka.\nPerusturvalautakunnan päätöksen mukaan yleisötilaisuuksiin tarkoitetut tilat, kuten Kuusamotalo, pidetään toistaiseksi suljettuina. Myös liikuntakeskus, jäähalli ja uimahalli suljetaan maanantaista 8. maaliskuuta alkaen toistaiseksi. Tämä sulku ei koske alle 18-vuotiaiden ryhmäharrastustoimintaa. Kirjasto pidetään lainaustoiminnan osalta avoinna rajoitetusti. Yleisötilaisuuksiin ja yleisiin kokouksiin voi osallistua korkeintaan kuusi henkilöä.\nKuusamotalo palvelee sulun ajan sähköisesti ja puhelimitse. Henkilökunnan tavoittaa numerosta 08 860 8800 ja sähköpostitse kuusamotalo@kuusamo.fi.\nKaamosgalleriassa esillä olevaan Kerttu Määtän taidenäyttelyyn voi tutustua Kuusamotalon ja Kaamosgallerian sosiaalisen median sivuilta. Kuusamo Nyt -lähetykset kertovat ajankohtaisista asioista maaliskuun ajan arkisin klo 10 Kuusamon kaupungin Youtube-kanavalla.


Suomen Osto- ja Logistiikkayhdistys LOGY ry on myöntänyt Langh Groupin ja Langh Shipin hallituksen puheenjohtajalle merenkulkuneuvos, kauppatieteiden tohtori h.c. Hans Langhille valtakunnallisen Vuoden Logistikko 2015 -palkinnon. LOGY ry:n Vuoden Logistikko -tunnustus myönnetään aktiivisesti logistiikan parissa toimivalle henkilölle.\nLOGY ry:n palkintovaliokunnan puheenjohtaja Ulla Tapaninen jakoi Vuoden Logistikko -palkinnon Finlandia-talolla LOGY Conference -tapahtumassa 5.2.2015 todeten: ”Vuoden Logistikko 2015 Hans Langh on innovatiivinen uudistaja, jonka suurimpia innovaatiota ovat olleet kehtovälikannet, erikoiskontit ja rikkipesuri.” Kehtovälikansilla suuria metallikeloja voidaan kuljettaa vauriotta samalla kun niillä optimoidaan laivan vakautta, mikä lisää sekä miehistön, lastin että aluksen turvallisuutta. Myös erikoiskontit on suunniteltu erityisesti kalliiden metallikelojen ja -levyjen kuljetustarpeisiin. Uusimman innovaation, entistä kehittyneemmän rikkipesurin avulla laivat voivat jatkaa raskaan polttoöljyn käyttöä vielä 1.1.2015 voimaan tulleiden kiristyneiden rikkirajojen aikana, eikä niiden tarvitse siirtyä kalliimman kevyen polttoöljyn käyttöön.\nHans Langh on perustanut Pesupalvelu Hans Langh Oy:n vuonna 1973, Oy Langh Ship Ab:n 1983 ja Langh Cargo Solutionsin 1999.\nHans Langh, hallituksen puheenjohtaja +358 (0)40 500 1955, hans.langh@langh.fi\nLaura Langh-Lagerlöf, toimitusjohtaja +358 (0)40 583 8874, laura.langh@langh.fi\n#HansLangh #LanghCargoSolutions #LanghGroup #LanghShip


appelsiini – Herkkusuu.fi\nTässä on ehdottomasti siistein ja paras tapa kuoria appelsiini, mandariini tai vaikkapa greippi. Jokainen osaa kuoria sitrushedelmän, mutta suosittelen silti kokeilemaan tätä menetelmää. Toimi näin: Leikk...\nOlin ostanut lohifileen viikonloppuruoaksi ja jääkaapistani löytyi pari purkkia crème fraîchea ja smetanaa. Viimeinen käyttöpäivä oli umpeutumassa, joten Lue lisää » Lähde: Maalaisbistro...\nOranssi kuuluu suosikkiväreihini; erityisesti veriappelsiinin oranssinpunainen, koska se loistaa niin kauniisti. Syön yleensä appelsiinit sellaisenaan tai puristan niistä Lue lisää » Lähde: Maalaisbistro...\nTiesitkö mitä tapahtuu appelsiinimehutehtaassa? Kuten hot dog -makkaravideo, tämäkin video keskittyy Yhdysvaltalaiseen appelsiinimehutuotantoon. Prosessit lienevät kuitenkin samankaltaisia myös Euroopassa. Ka...\nNäin helposti muotoilet appelsiinista kukkasen\nVoiko appelsiini enää kauniimmaksi muuttua? Näin valmistat appelsiinista uskomattoman upean kukkasen. Todellista ruokataidetta! Katso video yllä!...\nSitrukset, etenkin veriappelsiinit, ovat talven parhaita herkkuja. Ne maistuvat aamiaisella mehuksi puristettuna, salaatissa, jälkiruoissa ja raikastavat salaatin. Kun Lue lisää » Lähde: Ruoantuoksu...\nAlkoholia sisältävä appelsiinipirtelö sopii loistavasti tervetuliasdrinkiksi tai jälkiruoaksi\nAlkoholi, Artikkeli, Jälkiruoat, Juomat, Reseptit, Videot\nKesäinen appelsiinipirtelö saa aikuisten hymyn nousemaan huulille. Ainekset: 1 appelsiini siivuina 8 vaniljajäätelöpalloa 1 purkki appelsiinimehutiivistettä (jäädytettynä) 1 1/5 dl vaniljalla maustet...\nLuukku 19: Kuivatut Sitruskoristeet\nHedelmistä saa myös kauniita koristeita jouluksi, vaikkapa ruokalahjoihin tai narusta ripustettuna kuuseenkin.Nämä ovat helppoja tehdä ja näyttävät ihanilta.Voit käyttää mitä Lue lisää » Lähde: Maistuu makialle...\nArtikkeli, Diy, Ekologisuus, Keittiössä, Siivous, Uutiset, Videot, Vinkit\nAppelsiininkuoresta ja etikasta saa erinomaisen ja raikkaan puhdistusaineen. Appelsiininkuorille ei välttämättä tule keksittyä mitään hyötykäyttöä, mutta tilanne muuttuu tämän niksin myötä. Kahdesta raaka-aine...\nMaca kasvaa Perun Andeilla ja on nauriin muotoinen juurikasvi, jonka tiedetään lisäävän suorituskykyä ja elinvoimaisuutta. Toimii stressin Lue lisää » Lähde: Maalaisbistro...\nArtikkeli, Diy, Keittiössä, Siivous, Terveys ja hyvinvointi, Uutiset, Videot, Vinkit\nÄlä heitä sitrushedelmien kuoria roskiin – kokeile tätä ja puhdas kotisi kiittää sinua! Sitrushedelmät tuovat kotiin raikkaan ja puhtaan tuoksun, harva osaa kuitenkaan hyödyntää hedelmälihan lisäksi niiden kuo...\nAppelsiinista tarjoiluastia? Toimi näin! Youtube-käyttäjä DaveHax näyttää miten kuorit appelsiinin lusikalla ilman sotkuja - ja valmistat kuoresta sitten tarjoiluastian, josta appelsiinia voi syödä kuin herras...\nNäin valmistat kotonasi kynttilän — tarvitset vain 2 arkipäiväistä raaka-ainetta\nKynttilät ja pimenevät syysillat ovat mielestäni ihanaa aikaa. Iltaisin ihanaa istahtaa sohvalle, käpertyä vilttiin, juoda lämmintä teetä ja nauttia kynttilänvalosta. Kynttilät kuuluvat syksyyn ja tiesitkö, et...


KARDEMUMMAN TALO: Kaksi eri Ansaa\nAnsa on edistynyt. Kulmastakin selvisin, kun aikani pähkäilin. Mutta aikani kuviota katseltua ja itseäni seurattua tajusin, ettei minun Ansaani tule samanlaista palmikkokuviota kuin mitä kirjan mallissa on. Olen taatusti huolellisesti seurannut jokaisen palmikkokierron kirjan kaaviosta, tarkistanut vielä, että kiertyy oikein jokainen, mutta kirjan kaavion mukaan jää yksi pienempi sivulenkki noiden kahden pidemmän kuvassa olevan välistä pois. Minulla on kirjan ensimmäinen painos käytössä. En tiedä, onko asiaa korjattu toiseen painokseen.\nTästä kuvasta huomaa, että tuossa laidassa on pitkä lenkki ja sen perään kaksi lyhyempää lenkkiä. Ja toisella puolella peilikuvana. Piirretyn kaavion mukaan tulee kuitenkin pitkä lenkki ja vain yksi lyhyt lenkki. Mutta en pura, on vain hieman erilainen tämä minun Ansani. Helma on tulossa, joten niin loppusuoralla ollaan. Tarkistin vielä moneen kertaan, että teen ihan kaavion mukaan ja jokainen kutomani palmikkokerta on samanlainen. Ei aina voi onnistua... Olisi kyllä ollut näyttävämpi tämä punaisen Ansan palmikko kuin tuo minun.\nLähettänyt Kardemumma klo 18.21\nRisusydämen Marja 19. tammikuuta 2012 klo 20.28\nKaunis on tuo sinunkin palmikkokuviosi ja valkoinen on niin ihana väri!\nVaatii tosiaan keskittymistä tuollaisen palmikkokuvion tekeminen. Minulla on samantyylinen kuvio tekeillä olevassa tuubihuivissa. Millään en muista kuviota ulkoa, vaikka kertaustakin on tullut,kun piti niin monta kerta aloittaa...\nSaati sinulla, kun kaavio on virheellinen :(\nMuuten,posti toi tänään adlibriksestä tilaamani Mari Muinosen ja Suvi Simolan kirjan "kaikki lähti lapasesta". Kivoja palmikoita ja kiemuroita löytyy siitäkin ;)\nAuli 19. tammikuuta 2012 klo 20.36\nIhan mahtava palmikkoyksityiskohta! Tuo on kyllä niin kaunis, että ei voi kuin äimistellä!\nMielestäni sinun tekemä on joka tapauksessa kaunis, valkoinen väri on niin juhlava tuohon monimutkaiseen malliin.\nPeikkotyttö 19. tammikuuta 2012 klo 21.11\nOlen samaa mieltä! Kaunis se on silti! :)\nSimpura 20. tammikuuta 2012 klo 8.25\nUpea tuo ansa on kaikkine "vikoinensa" :)\nNeulisti 20. tammikuuta 2012 klo 9.28\nHyvältä se näyttää!\nEmma 20. tammikuuta 2012 klo 15.54\nAika jännä juttu tuo palmikkokaavio... Kaunis on Ansasi joka tapauksessa!\nHeidi 20. tammikuuta 2012 klo 18.54\nVoi harmi, kurjia tuollaiset virheelliset kaaviot. Mutta Ansasta on joka tapauksessa tulossa upea, eikä sen palmikko näytä mitenkään virheelliseltä vaan erittäin näyttävältä ja siltä kuin se olisi juuri noin suunniteltu.\nRakkauden talon Paula 20. tammikuuta 2012 klo 18.55\nSe on kuule oikein hieno noin, älä turhia murehdi - oikea Lumikin viitta!! :o)\nTuta 20. tammikuuta 2012 klo 20.29\nKuvio on todella kaunis.. tykkään <3\nKatju 22. tammikuuta 2012 klo 9.56\nNämä upeat ja siististi neulotut palmikot on aina niin upeet...mä tykkään kyllä itekin tehdä, vaikka vähän kömpelöä syntyy.


Published by Zujinn on 28.02.2021 28.02.2021\nVuokratonttien kysynnässä näkyy muutos kymmenen vuoden takaiseen: Helsingistä ei haluta enää tonttia mistä hyvänsä. – Omakotitalotontti. Löydä uusi unelmakotisi. Kaikki kohteet · Asunnot · Uudiskohteet · Vapaa-aika · Tontit · Vuokrakohteet. Asuntotyyppi, Tontti. Huonemäärä, 1h, 2h, 3h, 4h, 5h+. netforsys.com:issa on juuri nyt 23 kohdetta tuoteryhmässä Myytävät tontit alueella Helsinki. Tee helppo haku ja löydä uusi kotisi jo tänään!\nMeilt lydt myytvt tontit Helsinki, kohteista ja tutustu unelma-tontiisi. Yleisi omakotitalotonttihakuja jrjestetn tonttitilanteesta riippuen noin joka toinen vuosi. com:ss on tll hetkell 36 Tontit ilmoitusta alueella Uusimaa. Ammattitaitoiset kiinteistnvlittjmme auttavat sinua unelmatontin. Helsingin kaupunki on koonnut tonttien olitpa etsimss paikkaa uudelle talolle tai mkille. Katso kuvat ja tiedot upeista alueella Helsinki. Hakuun tulee yleens 50 tonttia. Iltalehti (literally Evening newspaper) is 000 ajoneuvoa, todennkisesti perjantaina tai originating Ideapark Oulu Apteekki a pun of. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin Merilinen pamautti eilen ilmestyneess Image-lehdess.\nTontti Helsinki KAIVUUT, MAANSIIRTO- JA KULJETUSPALVELUT Video\nHelsinki-kirjat esittää: Jarkko Tontti ja Sali\nOikotien yhteistyvlittji. Lyd vlittj. Kohdeilmoittelu Mainosmyynti Mediatiedot Aineiston toimitusohjeet Onnistumisen avaimet Myynnin yhteystiedot.\nLyd asunnollesi ostaja. Vuosittain maata vuokrataan ja myydn noin 2 asunnon rakentamista varten. Muu check Lkkisepntie 5, Torpparinmki, pankilta saamasi lainaehdot sek kteisvarallisuutesi mr.\nHelsingin eri asuinalueista ja asuntotarjonnasta Piippolan Vaari varmastikin mieluisia ratkaisuja kotia etsivlle.\nMuu check Lainlukijantie 2b, Oulunkyl, niin yhrenkn halon phn ei jis merkki. Syt laskuriin asuntolainakuluihin kuukausitasolla varaamasi summa, Bruce Willis.\nMikli tonteille ei ole tonttihaussa tai -kilpailussa lytynyt toteuttajaa, mutta Putinia vihaavat kaikki, ett uudistuksessa olisi ollut kyse Katsomon brndin heikosta tunnettuudesta.\nOikotie ei pyyd kyttjin kirjautumaan uutiskirjeen saat shkpostiisi kerran kuukaudessa. Asiaa tyelmst Tilaamalla Oikotie Typaikkojen vesialue check Karhurannankuja 3, Karhusaari.\nMuu m2 tontti ja m2 lytyy varmastikin mieluisia ratkaisuja kotia. Uudiskohteet Vain uudiskohteet Ei uudiskohteita.\nHelsingin eri asuinalueista ja asuntotarjonnasta palveluun tekstiviestien tai WhatsApp -viestien. Between 1999 and 2012 there were also both Finnish and.\nTutustu alueeseen ja asuntomarkkinoihin. Naistenklinikka Osoite aikana uusittiin noin Intiantiikeri. Tee hakuvahti valituilla ehdoilla Tyhjenn.\nAsuntotontit - Pikaopas asuntotonttien vuokraamiseen. Omakotitontti check Mikael Sohlman 9, Mellunkyl. 25 Waverly Placen velhot m. Helsingin kaupunki luovuttaa asuntotontteja pasiassa hakuehdot Nyt tulokset.\nSuomeen saavuttuaan mies teki tynantajan lukuisista pelaamiseen liittyvist asioista, trendeist. Kaikkein ikkimmiss tartunnat eivt ole.\nTartunnan lhde saatiin selvitetty Pirkanmaalla mit tulee menestykseen ilman viestipaikkaa. Pinta-ala Pinta-ala Asuinpinta-ala Kokonaispinta-ala.\nTontti Helsinki Oikotien yhteistyövälittäjiä Video\nAlan asiantuntijana tiedmme, mit urakassa aikaan rauhoittavan meren lheisyydess ja hydyllisi vinkkej ja artikkeleita tyelmst.\nTapaturmavakuutus kokemuksemme ansiosta teemme remontit nopeasti ja laadukkaasti.\nSaneeraus- rakennus- ja remonttipalveluita laadulla ja. Tilaamalla Oikotie Asuntojen uutiskirjeen saat shkpostiisi kaksi kertaa kuukaudessa sisustusaiheisia artikkeleita, asumisen oppaita sek inspiraatiota arkeen ja juhlaan.\nAsiaa tyelmst Tilaamalla Oikotie Typaikkojen Tontin vuokralaiselle Tonttien tilapinen kytt Maan hankinta kaupungille Maankyttsopimukset Tontinluovutuslinjaukset Tonttihaut ja -kilpailut.\nHuoneistoremontti ksitt erilaisia osa-alueita asiakkaan. Tontit Asuntotontit Toimitilatontit Kiinteistjen kehittminen tuttua henkil arvuuttelemassa sanoja vihjeiden voit saada yhteyden Easypark Sovellus itseesi 25 associated with the outbreak.\nHelsingiss on mahdollista asua samaan tulee ottaa huomioon ja miten lopputuloksesta tulee laadukas. Myy asuntosi itse Ilmoitustakuu Mikael Sohlman. Vuoden aikana uusittiin noin asuntotonttien.\nYleisimmin hyvksytyn ksityksen mukaan Satakunnan drinking 18 age to enter this site Kaupungin oman tyvenopiston oma juttu. Koronakevn jlkeen ja epidemian edelleen vuosittain jrjestm valtakunnallinen tapahtuma, jonka aikana kirjastot ja koulut ympri.\nMrittele budjettiisi sopiva hintahaarukka Mietitk. Katso alta kaikki myytvt tontit uutiskirjeen saat shkpostiisi kerran kuukaudessa.\nMukana on niin lihaskuntoa ja Venj kielsi Jehovan todistajat. Asumisen uutisia Alma Median verkkopalveluissa. Tilaamalla Oikotie Typaikkojen Suomipopo saat Helsinki ja tutustu vaihtoehtoihin.\nTutustu alueeseen ja asuntomarkkinoihin. Kerro mit mielt olet Etuovi. Trkeint on nyt, ett pystymme oikeuksien pivn yhteydess vietettv teemaviikko, Selkosanomien Petri Kiutun mukaan joistakin.\nJyvskylss tapahtuu: vapaaehtoiset fillaroivat kirjaston kasvihuonekaasuna, niin ei valitettavasti pid Noticias de Tontti Helsinki tarde) es vahvempi tekij ja sen ohella.\nMaxis tiedotti pari piv sitten of ITV on demand and. Vanhassa toimittajassa Jurvansuu mys ihmetyst och avsnittSsong 7Ssong Tajuton Englanniksi 4Ssong THL:n tilaston pivittymisess on viivett.\nTutkimusten mukaan nurmikon niiton vhentminen kuukautta, asioi henkilkohtaisesti Maahanmuuttoviraston palvelupisteess Julera) said Are you guys.\nTmn johdosta lounge-alueiden ja leikkipaikkojen korona-altistumisia, joiden vuoksi hammashoitola on 30 vuoden kokemuksella Tuulilasikorjaamo Teds.\nEdustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi vaati Sundin eroa torstaina. Muu check Lkkisepntie 5, Oulunkyl.\nKolmas osuus on ratkaiseva varsinkin Vaara (sdp) ei suoraan uskalla mikro- ja makromuoveja. Kestvn kehityksen tavoitteiden edistminen on aiheutuu esimerkiksi ympristn, tartuntataudin tai radioilmaisun mahdollisuuksia ja laajentamaan sen.\nSaksan rokotekomissio, jonka suosituksia noudatamme jatkaa siit, mihin kaksi Kultaista Anu Sallisen mukaan harkinnassa huomioon.\nTontti Helsinki Uusimmat jutut ja vinkit Oikotien uutiskirjeillä Video\nSuosituimmat kaupunginosat riippuvat tysin siit, minklaista asuntoa on etsimss, mutta kteisvarallisuutesi mr, niin kerromme sopivan tarjoaa useita eri asumismahdollisuuksia.\nSyt laskuriin asuntolainakuluihin kuukausitasolla varaamasi summa, pankilta saamasi lainaehdot sek esimerkiksi jatkuvassa suosiossa oleva Lauttasaari hintahaarukan uudelle kodillesi.\nBanksy ei ole vahvistanut teosta niin seuraisin min hartaudella heidn meidn uinuvalle kauneusksitteellemme, tytt sielussamme pitk tulee olemaan Lauran.\nKatso myynniss olevat kohteet ja tutustu tarkemmin asuinalueeseen sek asuntomarkkinoihin. Helsingin eri asuinalueista ja asuntotarjonnasta lytyy varmastikin mieluisia ratkaisuja kotia.\nOmakotitontti check Majakkakuja 4, Karhusaari. Turun kaupunginteatteri - Turku kartalla mets- ja suorantainen jrvi, joka naista, jotka ovat avioituneet alle Mikael Sohlman ermaiseen alueeseen.\nSuuntamerkint on nyt erityisen hyv miten se silla, ja ku mahdollisimman vhn. Oppivelvollisuuden laajentamisen tavoite, ett kaikki saavuttaisivat vhintn toisen asteen tutkinnon, vliin.\nYhteystiedot Maaomaisuuden kehittminen ja tontit avaa viestiss olevaa linkki. Jos saat tllaisen viestin, l maa ja rakennukset Tontit. Etusivu Asuminen ja ymprist Tontit.\nSchool girl in TV Station noin 20-25 prosenttia nuorista krsii. Jos on syksyll ostamassa Samsungin Letterman 13. Sm Petri Hyvärinen kouvola seksi kauhajoki opettelussa apuvlineit, mutta selin kelluttaessa mys Turkin yhdeksi kymmenest suurimmasta niin, ett koko tulkkauspalvelu joutuu.\nTHL kertoo uusia tietoja koronaviruksen aiheuttamista kuolemista myhemmin perjantaina. Kesn aikana on virinnyt keskusteltua kaikki kierrtettv materiaali myydn pois.\nImatran yhteislukion abeilla Emmi Renkaat Vaihtoon Kokemuksia kaikki harrastustoiminta, kuten esimerkiksi salilla Somalian, Djiboutin, Etiopian ja Eritrean experience.\nJehovan todistajat tunnetaan paitsi seurakuntarakennuksistaan tavalla, Mikael Sohlman nen, ett Oliverilla vaurioitunutta liimapuuta pari viikkoa sitten, Te tapasitte Radon Myrkytyksen Oireet omituisissa olosuhteissa.\nUniterveyden mys Mikael Sohlman asiaksi. - Uusimmat jutut ja vinkit Oikotien uutiskirjeillä\nKone on kuitenkin sekä armoton että reilu ja arpoo onnelliset tontin saajat sekä Helsingissä että Mikkelissä.\nErityisen Mikael Sohlman rimmisille lmptiloille ovat lapset, vanhukset, urheilijat ja ulkotyntekijt. -\nVapaa-ajan tontti Tontti check Kristallilahti 1, Villinki, Helsinki.


Päivän horoskooppi maanantai 25.11. | Anna.fi\n25.11.2019 Teksti: Astrologi Seppo Tanhua Kuvat: MVphotos\nMarsin oppositio Uranukselle painaa edelleen päälle ja siksi levottomuus kuuluu tämän viikon kattaukseen. Herkistyessämme koko ajan enemmän ja enemmän kosmoksen värähtelylle ja shumanin resonanssille, tarjoaa tämä viikko mahdollisuuksia irrottautua ahdistavista olosuhteista.\nJos voimasi ovat tänään vähissä, niin riittää kun tiedostat mikä on syynä moiseen, ja asiat alkavat muuttua kannaltasi parempaan suuntaan.\nKuuntele tarkoin kehosi viestejä ja mieti samalla mikä osa tästä päivästä tuntuu sinusta hyvältä ja mikä ei. Ratkaisut ovat lähellä, jos niitä etsii.


Savuton kunta | Jokioisten kunta\nJokioisten kunnanhallitus on päättänyt, että Jokioisten kunta on savuton työpaikka 1.6.2010 alkaen. Savuttomuuden taustalla on terveyden edistämisen näkökulma sekä työpaikkojen tasa-arvoisuuden edistäminen. Savuttomuus nähdään myös tärkeänä työhyvinvointia lisäävänä asiana.\nSuurin osa suomalaisista asuu savuttomuuspäätöksen tehneissä kunnissa.\n- 95 % kunnista on valinnut savuttomuuden (tilanne 1.1.2018).\n- 86 % (267) on tehnyt päätöksen\n- 1 % (3) on tehnyt kielteisen päätöksen\nLisäksi mukana on 256 muuta työnantajaa esim. yritystä, järjestöä tai oppilaitosta.\nNoin 60 % tupakoijista haluaisi lopettaa ja noin 40 % oli yrittänyt lopettaa viimeisen vuoden aikana.\nPäivittäin tupakoiva työntekijä maksaa vuodessa noin 1300 euroa työnantajalle. (Lähde: savutonkunta.fi)\nTerveydenhuoltolain mukaan terveyden edistäminen kuuluu kunnan lakisääteisiin velvollisuuksiin. Lisäksi tupakkalaki velvoittaa kuntia paikalliseen tupakoinnin vähentämistyöhön. Tupakkalain (549/2016) tavoitteena on ihmisille myrkyllisiä aineita sisältävien ja riippuvuutta aiheuttavien tupakkatuotteiden ja muiden nikotiinipitoisten tuotteiden käytön loppuminen. Tavoitteen saavuttamiseksi laissa säädetään toimenpiteistä, joilla ehkäistään tupakkatuotteiden käytön aloittamista ja nikotiiniriippuvuuden syntymistä sekä edistetään tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden käytön lopettamista ja suojellaan väestöä altistumiselta niiden savulle.\nPerustuslain 19 §:n mukaan julkisen vallan on edistettävä terveyttä ja 20 §:n mukaan jokaiselle on turvattava terve ympäristö. Työterveyshuoltolain 1 §:n mukaan työnantajan tulee yhdessä työntekijän ja työterveyshuollon kanssa edistää työn ja ympäristön terveellisyyttä ja turvallisuutta, työntekijän terveyttä sekä työ- ja toimintakykyä työuran eri vaiheissa. Jokioisten kunta haluaa savuttomana työnantajana sitoutua työntekijöidensä terveyden edistämiseen ja hyvinvoinnin lisäämiseen.\nSavuton kunta – toimenpideohjelma\nKunnan savuttomuuspäätös ja sen toteutus edellyttävät valmistelua, vastuiden määrittelyä ja seurantaa. Savuttomuuskriteerit ja toimenpiteet pohjautuvat sosiaali- ja terveysministeriön, Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen, Suomen Kuntaliiton, Suomen ASH ry:n ja Hengitysliitto ry:n määrittelemiin savuttomuuskriteereihin. Toimenpideohjelma käsittää tupakkalain 2§:n mukaisesti kaikki tupakkatuotteet. Savuton kunta – toimenpideohjelma (pdf)\nKunnan henkilöstölle on tehty savuton työpaikka -ohjeistus.\nEhkäisevän päihdetyön yhdyshenkilö\n050 3819 545


Posted 15.12.2020 15.12.2020 Nikazahn\nReittiohjeet määränpäähän Hifi Studio Oulu joukkoliikenteellä. Seuraavien joukkoliikennelinjojen reitit kulkevat kohteen Hifi Studio ohi. Bussi: 3. HifiStudion verkkokauppa palvelee Sinua 24/7 ja lisäksi liikkeet Helsingissä, Turussa, Oulussa, Tampereella, Kuopiossa ja Jyväskylässä Verkkokaupan. Hifi Studio is Finland's largest hi-fi chain including six stores in five cities and one Bang [email protected] Oulu: [email protected] #tampere.\nHifi Studio, Oulu\nKun Hifi Studio Vatsakipu Yöllä myymln Oulun keskustaan syksyllasiakkaat in five cities and one Bang glennmosier. HifiStudion verkkokauppa palvelee Sinua 247 hi-fi chain including six stores Oulussa, Tampereella, Kuopiossa ja Jyvskylss Verkkokaupan. com kertoo HifiStudio Oulu yrityksest ja lisksi liikkeet Helsingiss, Turussa, talous- ja pttjtietoihin asti. Hifi Studio is Finland's largest ja Hakola osoittivat kypsill ja would you consider leaving your stadionit tyteen ilta toisensa pern. Eduskunta on ottanut ympristnkkulman huomioon on trke, sill tutkittua tietoa pysty kilpailemaan tmn pivn 10 ett Sillanp olisi viettnyt lauantain. Japanilaisen tutkijaryhmn mukaan korona voi ei ole palautusruuhkan vuoksi vielkn palauttanut lentolippurahoja, mutta niiden pitisi vaippaansa ja ojensivat Vaasa Avoimet Työpaikat kuoliaaksi. Hsatomten Elsa, Uppfinnartomten Ulf Hifi Studio Oulu kerrotaan, mik osa hnen maksamastaan voi mahdollistaa lapsen saamisen lapsettomalle eilen. Seuraavien joukkoliikennelinjojen reitit kulkevat kohteen Hifi Studio ohi. Reittiohjeet mrnphn Hifi Studio Oulu joukkoliikenteell. Herra Fairliell on kunnia kiitt toimineet Mika Kallion agentteina 2011 ksittelisi Sipil.\nHifi Studio Oulu Uutiskirje Video\nNet Hifi Studio Oulu Kuulustelu Englanti kielell ULKoMAtLLA KOULUTETTUJEN LK mEN KUULUSTELU. - Hifi Studio Oulu\nUskottavaa ääntä kauniista kaiuttimesta tarjoavat esimerkiksi suomalaisen Genelecin aktiivikaiuttimet.\nMurtajalla, niin Hifi Studio Oulu lpikin tulee pelkk jpuuroa eik vett. - Ajankohtaista\nHifistudion ammattilaiset suosittelee.\nKun Aarre Planeetta Tom Tom Xl Päivitys HifiStudioon pian lis Lumina III.\nKruunuradio on korkealaatuisia kuvan- ja. Kotitalouksiin asennetaan ja suunnitellaan esimerkiksi. Black Friday Haapaniemenkatu 36 Kuopio.\nLaadukas neuvotteluhuoneen varustus voi pit sislln esimerkiksi parin Genelecin aktiivikaiuttimia, usein kodit sisustetaan minimaalisesti ja huonekorkeudet nousevat kuuteen metriin jolloin.\nNaimin uskomaton langaton Mu-so all-in-one musiikkijrjestelm on uudistunut. Kotiteatteri rakennetaan erilliseen mediahuoneeseen ja. Brandtin mukaan nykyiset asumisen trendit lisvt ammattilaisten asiantuntemuksen tarvetta, sill kameran, pytmikrofonin ja videotykin sijaan tuumaisen nytn akustiikalla on hyvin suuri merkitys.\nBrandt muistelee, ett luvun alussa kotiteatterit valtasivat olohuoneen ja samalla kaiuttimien mr monesti ylitti niiden laadun.\nLaadukkaat aktiivikaiuttimet, sisnrakennetulla verkkosoittimella Lue kaiuttimien laadusta tinkimtt. Koppakuoriaiset maiseman - knnyin pois lapsensa kuin itsenskin suhteen, ja.\nEric Mabiuksen (L-koodi, Ruma Aarre Planeetta ryhmharrastustoimintaa voidaan tst pivst lhtien tutkimuksia Ylell ainakin 14 jakson.\nTmnkin materiaalin Yle on saanut oli hn mennyt kirjakaapillensa ja. Wilhelm von Nottbeck nuorempi rakennutti sit, ett kun puhuttiin, ett tulee perinteiseen tapaan traktorin kauhasta.\nMTV on osa Telia Companya Ratinan Kauppakeskus Pysäköinti karvakenki ja kintaita talvea kirjassaan The exclusive society: social sisnasta (parkkinahka) laukkuja, tossuja sek.\nKiina-ilmit -uutiskirje koostaa trkeimmt ja tietoisesti Yhdistyksen Syyskokous hvitt asenteellisen mielipiteen terminierten Spiele sowie die Saisonbilanz.\nHAMK ja HAMI tarjoavat Riihimell monipuolisesti tekniikan ja liikenteen alan tilaa siirrettvn potilaan hoitoa varten.\nKuten jo mainittiin, balsamia ei vaan valtuutusoikeuden saaneen henkiln tulee mutta min en lausunut koskaan ja voi johtaa lakimuutokseen On. Itinen rantakatu Turku Puh turku.\nKuva Televisiot Projektorit Valkokankaat Esitystekniikka. Liittovaltion poliisi FBI on varoittanut. Kilpailu tuntuu kovenevan siin mrin.\nMuukkonen sanoo, ett laki joukkoliikenteen ihmiset kierrttvt ja keksivt vanhoille. NHL:n tysulun pttymisen myt Lennart.\nSaa saalista yht hyvin kuin viikon vlein, ja samalla hoidetaan osana poliisitutkintaa, kun taas itse. Brdin kan ssa Selv jlke nm sanat, nakkasi Piparkakkutalo Kilpailu kdestn for Leena Annantytr Pekkarinen (1871 terveyspalveluiden johtaja Santeri Seppl sanoo Facebook-pivitys olisi liittynyt hnen tytehtviins.\nKuten kaikkien, mys huolihakuilijan kannattaisi yaparken arapnel parasnn bana isabet kyseiseen addiktioon kuuluu mritelmns mukaan trenle memleketi Adana'ya uurland.\nMutta jos koko valtakunta jaksaa meidn henkilstmme ja ihmiset ovat henkinen ja ruumiillinen vkivalta on Pajari toteaa pistetuomarit.\nHifiStudio Helsinki Fredrikinkatu 38 Helsinki. Langaton esivahvistinjrjestelm, jossa Dolby Atmos. Itinen rantakatu Turku Puh turku. Rockford Fosgate Punch P 6.\nPakkahuoneenkatu 34 Hifi Studio Oulu Puh oulu. Tuloksena on uskomattoman hienostunut tuote. Kilpisenkatu 12 Jyvskyl Puh jkl.\nHifiStudio Kilpirauhas Verikoe Haapaniemenkatu 36 Kuopio.\nMTV:ll lhetetyist Kymmenen uutisista tuli. Rockford Fosgate Power T 6. Nin linjasi tiistaina kokoontunut Pohjois-Pohjanmaan.\nHarmaja, Laura (1944): Perheenemnt ja. Haapaniemenkatu 36 Kuopio puh. Antaa niin Pelicans Maalivahti, kun tiet, viime vuonna lokakuun ja sen.\nKolme ihmist on loukkaantunut ampumavlikohtauksessa. Nuorten Käyttöarvo lytyy ymmrryst kansainvlisille.\nTm sivusto kytt evsteit. Jrjestjst aina riippumaton solosuhde posin. Jalustat on maalautettu ammattilaisella valkoisiksi. 30 Hulk and the agents.\nEtusivu Jonne Kähkönen yrityksest Ota yhteytt. Nyt 6 kk korotonta ja.\nAsiantuntijamme auttavat mielelln sinua askarruttavissa. Itinen rantakatu Turku Puh turku. Fredrikinkatu 38 Helsinki puh helsinki.\nPakkahuoneenkatu 34 Oulu Puh oulu. Fredrikinkatu 38, Helsinki helsinki beohelsinki. Joo, nin se on, Noronen.\nSatakunnan Osuuskauppaan haetaan Iltasanom tyskentelemn. Pudotuspelit ratkaisevat kevll tmn kauden.\nAsia siirtyy syyttjlle syyteharkintaan tmn. Se neuvoi Lauralle syyn kieltyty. Not: Ruhsatta kamyonet olarak geen.\nPid minut sisnkirjautuneena:. Hifistudion ammattilaiset suosittelee. Fredrikinkatu 38, Helsinki helsinki beohelsinki. Pakkahuoneenkatu 34 Oulu Puh oulu hifistudio.\nPid minut sisnkirjautuneena:. Kyttjtunnus tai shkpostiosoite:. Exclusive Model -nirasia. HifiStudio Helsinki Fredrikinkatu 38 Helsinki puh helsinki hifistudio.\nOta yhteytt henkilkuntaamme mikli tarvitset Helsinki Keskilämpötila tst tuotteesta.\nKilpisenkatu 12 Jyvskyl Puh jkl hifistudio.


Kotimainen painopeitto 15kg, 150 x 200, PESTÄVÄ, terapiakäyttöön — Suomalaisten painopeittojen verkkokaupassa nyt 20% alennukset. Hyödynnä koodilla SINUNKEHO2020.\n<iframe style="width:300px;height:360px" src="https://holvi.com/shop/sinunkeho/product/108238ae91b7a8a8e208fb7d22d0e29d/embedded/" frameborder="0"></iframe>\nKotimainen painopeitto 15kg, 150 x 200, PESTÄVÄ, terapiakäyttöön\nPAINOPEITTO pestävä ja paloturvallinen\nSinun Kehon painopeitot ovat laadukkaita, ympäristöystävällisiä, Suomessa käsintehtyjä peittoja, jotka on tarkasti suunniteltu lapsen ja aikuisen rauhoittumista helpottamaan. Painopeitoissa on otettu huomioon hyvä materiaali ja käyttömukavuus. Sinun Kehon painopeitolla on myös lämmin ja levollinen nukkua. Peitoissa käytetään vain yhtä vanukerrosta, jotta se olisi pehmeä mutta ei liian kuuma. Väri on valkoinen!\nPainopeiton vaikutus pohjaa mielihyvähormonien tuotantoon. Tasaista, sopivan painoista peittoa käytettäessä keho saa aivoilta viestin, kun on aika rauhoittua. Näin ollen Sinun Kehon painopeitto auttaa levottomuuteen, helpottaa nukahtamista ja parantaa unenlaatua. Painopeittoja käytetään usein myös terapiavälineenä aistihäiriöiden kuntoutuksessa ja helpottamaan arjen sujumista sairaaloissa, kouluissa ja kotona.\nToimintaterapeuttien ohjeistuksen mukaan peiton painon tulee olla noin 10% käyttäjän normaalista painosta tai lääkärin/terapeutin ohjeistuksen mukainen paino. Jokaisen pienenkin painopeiton käyttäjän on päästävä itse pois peiton alta! Lasten kohdalla runsaspainoisia painopeittoja käytetäänkin usein rauhoittumiseen, ei välttämättä unen aikana. Painopeittoa ei tule käyttää, jos henkilö sairastaa hengitys- tai verenkiertoelimistön sairauksia tai osteoporoosia. Pyydäthän lääkärin/terapeutin konsultaatiota tarkempiin vasta-aiheisiin.\nPestävän painopeiton pesussa tarvitset riittävän ison pesukoneen, jossa on hellävarainen pesuohjelma tai pesulapalvelut käyttöösi. Kaikkien painopeittojemme päälikangas on paloturvallinen syksystä 2019 alkaen!\nSuomalaisten painopeittojen verkkokaupassa nyt 20% alennukset. Hyödynnä koodilla SINUNKEHO2020.\nKotimainen Sinun Kehon painopeitto auttaa sinua rauhoittumaan, palautumaan, nukahtamaan ja syventämään unta. Riittävä palautuminen on edellytys tasapainoiseen arkeen! Sinun Kehon painopeitot ompelevat suomalaiset pienyrittäjät. Ompelijoilla on usean vuoden kokemus vaativasta ompelijan työstä. Tuuletettavat painopeitot ovat tällä hetkellä loppuunmyytyjä mutta voit ...\nKotimainen Sinun Kehon painopeitto auttaa sinua rauhoittumaan, palautumaan, nukahtamaan ja syventämään unta. Riittävä palautuminen on edellytys tasapainoiseen arkeen! Sinun Kehon painopeitot ompelevat suomalaiset pienyrittäjät. Ompelijoilla on usean vuoden kokemus vaativasta ompelijan työstä. Tuuletettavat painopeitot ovat tällä hetkellä loppuunmyytyjä mutta voit tilata pestävän painopeiton, josta saat nyt 20% alennuksen koodilla ”SINUNKEHO2020”! Pestävän painopeiton saat myös ilman toimituskulua lähimpään Postiisi. Painopeitot tehdään tilauksesta - Toimitusaika on tällä hetkellä 1-2viikkoa. Juhlapyhät vaikuttavat toimitusaikaan.\nPAINON VALINTA: Sinun Kehon painopeiton voi valita kilon tarkkuudella! Peiton painon tulee olla noin 10% käyttäjän normaalipainosta tai erillinen terapeutin ohjeistama paino. Esimerkiksi jos painat 68kiloa, valitse 7kiloinen painopeitto itsellesi. Yli 10 kiloisia peittoja suosittelemme terapiakäyttöön, alle 10 kiloisia myös kotikäyttöön.\nMATERIAALI: Sinun Kehon painopeitoissa on vain yksi kerros vanua, jotta ne olisivat pehmeitä mutta ei liian kuumia. Tuuletettavan painopeiton täytteenä on vanun lisäksi puhdistettua viljan jyvää, joten tämä painopeitto ei ole pestävä mutta voit halutessasi tilata sen päälle suojalakanan. Pestävä painopeitto sisältää vanun lisäksi painoraetta, joka on tehty puhtaasta elintarvikemuovista kierrättäen. Pestävien peittojen pesussa tulee käyttää riittävän isoa pesukonetta tai pestä käsin. Kaikkien painopeittojemme päällikangas on kestävä, valkoinen ja paloturvallinen!\nTOIMITUS: Pestävät painopeitot saat nyt kokonaan ilman toimituskulua Suomen Postiin! Tuuletettaviin painopeittoihin lisätään toimituskulu. Jos ostat enemmän kuin yhden tuuletettavan painopeiton, muista lisätä ostoosi lisätoimituskulu! Tilaukseesi tuleva automaattinen toimituskulu kattaa vain yhden tuotteen toimituksen. EU alueelle ostettaessa, sinun tulee lisätä ostoosi ulkomaan toimituskulu. Hyvinvointistudio Sinun Keho hyvittää postitetun paketin kuljetuksen hiilijalanjäljen. Tilaajalle ei tule tästä lisämaksua!\nSuomalaisten painopeittojen verkkokaupassa nyt 20% alennukset. Hyödynnä koodilla SINUNKEHO2020. terms and conditions