Yksityisyytesi on meille Alrekryllä tärkeä asia, riippumatta siitä, oletko työnhakija, asiakkaan edustaja tai oma työntekijämme.\nAlrekry on aina käsitellyt kaikkia tietoja huolellisesti ja panostanut tietojen turvaamiseen ja käsittelee jatkossakin tietojasi sovellettavan tietosuojalainsäädännön mukaisesti.\nKerromme lisää käytännöistämme alla olevassa tietosuojaselosteessa. Toivomme, että tuntisit olosi turvalliseksi siitä, mitä tietoja meillä sinusta on ja miten niitä käsittelemme.\nHaluamme, että olet tietoinen oikeuksistasi, joten kerromme myös niistä.\nMiksi tietojasi on tallennettu?\nKäytämme tietojasi sopivan työn löytämiseen, työsuhteen hoitoon, yhteydenpitoon yritysten välillä ja palkanmaksuun.\nKäytännössä tämä tarkoittaa sitä, että henkilöstön hallintotehtävissä työskentelevä löytää tarvittaessa tietosi ja voi paremmin auttaa sinua. Nämä tilanteet voivat liittyä niin työn tekemiseen kuin palkkahallintoonkin liittyviin asioihin.\nKaikkia yritysasiakkuuteen liittyviä tietoja käsittelemme samoin periaattein kuin henkilötietoja. Käsittelemme tietoja huolellisesti ja turvaamme tietosi.\nTietojasi Alrekryssä tarkastelevat vain ne, joiden työnkuvaan kuuluu henkilötietojen käsittely. Heitä sitoo vaitiolovelvollisuus.\nAnnetaanko tietojasi muille?\nEmme anna tietojasi muille yrityksille näiden omiin markkinointitarkoituksiin. Viranomaisille ja joillekin yhteistyökumppaneille toimitamme määrättyjä, toiminnan kannalta välttämättömiä henkilö- ja asiakasrekisterin tietoja.\nYhteistyökumppanimme, kuten palkkahallinto ja taloushallinto, tekevät tiedoilla vain sen, mitä olemme heidän kanssaan sopineet. He ovat myös sitoutuneet pitämään tietosi turvassa. Lue lisää tietosuojakäytännöstämme ohessa olevasta selosteesta.\nPäivitämme käytäntöjämme tarvittaessa. Kerromme muutoksista aina tällä sivustolla. Voit jatkossakin tarkistaa sivuiltamme, miten huolehdimme yksityisyytesi toteutumisesta. Jos et saanut vastausta mieltäsi askarruttavaan kysymykseen, niin ole hyvä ja ota yhteyttä. Parhaiten saat meihin yhteyden sähköpostista alrekry@alrekry.fi Vastaamme mielellämme kysymyksiisi!\nVoit käyttää alla olevia yhteystietoja, mikäli sinulla on kysyttävää tai pyyntöjä tietosuoja-asioihin liittyen. Vastaamme mielellämme, jos sinulla on jotain kysyttävää asian tiimoilta.\nRekisterinpitäjänä suhteessa tässä tietosuojaselosteessa kuvattuun henkilötietojen käsittelyyn on Alrekry Oy (jäljempänä myös “Alrekry” tai “me”):\nPuh: (09) 851 4466\nMihin tarkoitukseen Alrekry kerää henkilötietoja ja millä perustein?\nPalveluidemme tarjoaminen ja toimittaminen. Keräämme ja käsittelemme henkilötietoja sopimusvelvoitteiden täyttämiseen ja rekrytointi- ja työvoimanvuokrauspalveluiden tarjoamiseen ja toimittamiseen liittyen. Asiakassuhteen aikana käsittelemme henkilötietoja laskutusta, perintää, reklamaatioita ja asiakaspalautteen hallintaa varten. Näiden osalta lainmukainen henkilötietojen käsittelyperuste on sopimuksen täyttäminen ja valmistelu sekä oikeutettu etumme (työsuhteeseen liittyen).\nMarkkinointi ja asiakasviestintä. Saatamme toteuttaa mm. sähköpostitse tai postitse toteutettavaa markkinointia tai viestintää potentiaalisille ja nykyisille asiakkaillemme sekä markkinoida avoimia tehtäviä työnhakijoille ja muutoinkin saattaa viestinnän keinoin sopivia tilaajayrityksiä ja työnhakijoita yhteen. Niinpä yhteystietoja käsitellään myös markkinointi- ja viestintätarkoituksiin. Näiden osalta lainmukainen henkilötietojen käsittelyperuste on pääasiassa oikeutettu etumme (asiakkuuteen liittyen). Mikäli sovellettava laki sitä edellyttää, pyydämme suoramarkkinoinnille henkilön etukäteistä suostumusta. Siltä osin kuin kyse on suoramarkkinoinnista, henkilöllä on milloin tahansa oikeus kieltää häneen kohdistuva suoramarkkinointi.\nLiiketoimintamme kehittäminen. Saatamme myös käsitellä rekrytointi- ja työvoimanvuokrauspalveluihin liittyvän liiketoimintamme kehittämiseksi. Tämän osalta lainmukainen henkilötietojen käsittelyperuste on oikeutettu etumme.\nLakisääteisten velvoitteiden täyttäminen. Saatamme käsitellä henkilötietoja myös oikeudellisten velvoitteiden täyttämiseksi (mm. kirjanpito, verotus, työsopimuslaki, lakisääteiset kanneajat).\nHenkilöstöhallinto. Henkilöstöön ja työnhakijoihin liittyviä henkilötietoja kerätään ja käsitellään pääasiassa henkilöstöhallinnollisiin tarkoituksiin, kuten työsopimusvelvoitteiden täyttämiseen, palkanmaksuun, verotukseen ja muihin työsuhteesta johtuvien oikeuksien ja velvoitteiden täyttämiseen sekä työsuhteisiin liittyvien lakisääteisten velvoitteiden täyttämiseen liittyen. Tämän osalta henkilötietojen lainmukainen käsittelyperuste on sopimuksen täyttäminen sekä työsuhteeseen liittyvien lakisääteisten velvoitteiden täyttäminen, toisinaan myös työntekijän antama suostumus.\nRekrytointi. Rekrytoinneissa käsittelemme henkilötietoja asiakkaana olevan työnantajan ja sopivan työntekijän yhteen saattamiseksi. Työnhakijat saattavat myös tehdä meille avoimia hakemuksia ja muutoinkin tallentaa tietonsa järjestelmäämme mahdollisia avoimia tehtäviä silmällä pitäen. Näiden osalta lainmukaisena käsittelyperusteena voi olla oikeutettu etumme ja henkilön antama suostumus. Suostumuksen perusteella käsittelemme yleensä myös tietoja, jotka on muusta lähteestä kuin työntekijältä tai työnhakijalta itseltään (esim. suosittelijoilta).\nMitä henkilötietoja Alrekry kerää ja mistä lähteistä?\nKeräämme ja käsittelemme pääasiassa asiakkaidemme yhteyshenkilöihin, työntekijöihin ja työnhakijoihin liittyviä henkilötietoja.\nKäsittelemme muun muassa seuraavia asiakassuhteen / potentiaalisen asiakassuhteen hoidon kannalta tarpeellisia tietoja: Henkilön nimi- ja yhteystiedot, yhteydenottotavat ja markkinointikiellot. Rekisteriin on dokumentoitu myös asiakkaan / potentiaalisen asiakkaan ja Alrekryn välinen yhteydenpito ja siihen liittyvä materiaali. Samoin rekisteristä näkyy yhteyshenkilön rooli yrityksessä, vastuualueet ja mielenkiinnon kohteet sekä annetut palautteet, reklamaatiot ja muut hyvää asiakashallintaa edistävät asiat.\nRekisteriin talletettavat tiedot saadaan pääsääntöisesti työnantajayhteisön yhteyshenkilöltä itseltään mm. asiakassuhteen käynnistymisen yhteydessä.\nToisinaan tietoja saatetaan myös saada julkisista lähteistä ja rekistereistä tai ulkopuolisilta palveluntarjoajilta (potentiaaliset asiakkaat).\nTyönhakijalta kartoitamme työnhakuun liittyviä tietoja, jotka on lähetetty työnhaun yhteydessä lomakkeella tai hakemuksella.\nTyösuhteen muodostamiseksi keräämme joitakin tietoja, esimerkiksi henkilön perustiedot (nimi, syntymäaika, yhteystiedot, henkilötunnus), tiedot koulutuksesta, työkokemuksesta ja osaamisesta, mahdollinen työhakemus ja ansioluettelo, työnhakijan työnhakua koskevat tiedot, henkilö- ja soveltuvuusarviointeihin liittyvät tiedot, työsuhdetta koskevat tiedot (tehtävänimike, työsuhteen alku- ja arvioitu päättymispäivämäärä, toimeksiannon käyttäjäyritys, palkanlaskentaan liittyvät perustiedot, työajan seuranta ja vuosilomatiedot, matka- ja kululaskut ym., työntekijän terveydentilaa koskevat tiedot, mahdollisesti hankittavat henkilöluottotiedot, lainsäädännön velvoittaessa erikseen määritellyt muut työsuhdetta koskevat tiedot.\nTietojen pääasiallinen lähde on henkilö itse. Henkilön suostumuksella henkilöstöön ja työnhakijoihin liittyen tietoja saatetaan myös saada muista lähteistä kuin henkilöltä itseltään (esim. suosittelijoilta, turvallisuusselvitys, virallisten osoitetietojen haku, työterveyshuollon lausunto työhön sopivuudesta).\nSaatamme myös ulkoistaa jotain henkilötietojen käsittelyä ja käyttää henkilötietojen käsittelyyn tai tietojen tallennukseen ulkopuolisen palveluntarjoajan järjestelmää tai pilvipohjaista palvelua. Suuri osa tiedoista on sähköisessä muodossa.\nHuolehdimme tällaisia alihankkijoita ja palveluntarjoajia käytettäessä muun muassa sopimuksin siitä, että henkilötietojen luottamuksellisuus säilyy ja tietoja käsitellään myös muutoin lainmukaisesti ja vain meidän hyväksemme. Moni näistä katsotaan henkilötietojen käsittelijäksi suhteessa meihin.\nSaatamme myös luovuttaa henkilötietoja valituille kolmansille osapuolille ja toimeksiantajillemme rekrytointien ja työvoimanvuokrauksen yhteydessä. Tällainen luovutus ei kuitenkaan saa olla yhteensopimatonta tässä tietosuojaselosteessa kuvattujen tarkoitusten kanssa.\nMuutoin saatamme luovuttaa tietoja myös lain, tuomioistuimen tai toimivaltaisen viranomaisen sitä edellyttäessä, oikeudelliseen vaateeseen vastaamiseksi tai sellaisen valmistelemiseksi taikka mikäli olet antanut suostumuksesi tietojen luovuttamiseen. Saatamme myös luovuttaa tietojasi, mikäli olisimme osallisena yritys- tai liiketoimintakaupassa tai muussa liiketoiminta- tai yritysjärjestelyssä.\nHenkilötietoja ei siirretä EU:n ulkopuolelle. Tietojensiirto EU:n ulkopuolelle saattaisi kuitenkin tulla kyseeseen, jos esimerkiksi tietojen tallennukseen tai välitykseen käyttämämme alihankkija tai palveluntarjoaja sijaitsisi EU:n ulkopuolella. Varmistamme kuitenkin tällaisessa tilanteessa, että tietojensiirto tapahtuu lain edellyttämiä riittäviä suojakeinoja hyödyntäen. Ensisijaisina vaihtoehtoina on siirto EU:n komission hyväksymän riittävän tietosuojan maahan, tietojen siirto EU-US Privacy Shield -sertifioituun yritykseen (jos siirronsaaja Yhdysvalloissa) taikka EU:n mallilausekkeiden käyttäminen.\nEmme säilytä henkilötietojasi pidempään kuin on tarpeellista niiden käyttötarkoitukselle tai kuin sopimus tai laki vaatii. Henkilötietojen säilytysajat voivat kuitenkin vaihdella käyttötarkoituksesta, lainmukaisesta käsittelyperusteesta ja tilanteesta riippuen. Henkilötiedot voidaan myös poistaa siinä tilanteessa, kun henkilö peruuttaa suostumuksensa tai pyytää tietojensa poistoa (eikä meillä ole muuta lainmukaista käsittelyperustetta), sopimussuhde päättyy taikka kun tieto on vanhentunutta taikka virheellistä. Tiedon säilytysaikoja voi ohjata myös lainsäädäntö (esim. kirjanpito, verotus, työsopimuslaki) sekä oikeudellisten vaateiden esittämiseen liittyvien määräaikojen kuluminen (esim. lakisääteiset kanneajat). Saatamme tarvittaessa myös päivittää tietoja.\nHenkilötietoja säilytetään pääasiassa sähköisessä muodossa ja tiedot on suojattu alan yleisten standardien mukaisesti. Pääsy henkilötietoihin on rajattu käyttöoikeuksin. Käsittelemme henkilötietoja luottamuksellisina emmekä luovuta niitä yleisesti emmekä myy tai vuokraa tietoja markkinointitarkoituksiin. Kirjalliset aineistot säilytetään lukituissa kaapeissa. Toimitilamme ovat myös hyvin suojatut ja lukitut.\nHenkilötietojen antaminen ja käsittely on sopimusten täyttämiseksi joltain osin pakollista asiakassuhteessa, jotta pystymme varmistamaan että asiakkaidemme puolesta sopimuksia solmivat henkilöt ovat siihen toimivaltaisia ja kelpoisia ja pystymme täyttämään sopimusvelvoitteemme ja toisaalta varmistamaan, että omat oikeutemme täyttyvät. Työsuhteessa tarvitsemme henkilötietoja siltä osin, että voimme täyttää työsopimusten täyttämiseen ja lakiin liittyvät velvoitteemme. Rekrytointien yhteydessä tietojen antaminen on vapaaehtoista, mutta tietojen antamatta jättäminen saattaa vaikuttaa henkilön valintaan.\nMikäli käsittelemme tietojasi suostumuksesi perusteella, voit milloin tahansa peruuttaa suostumuksen ilmoittamalla siitä meille käyttämällä edellä mainittuja yhteystietoja.\nVaikka emme käsittelisi henkilötietojasi suoramarkkinointitarkoituksiin suostumuksen perusteella, voit milloin tahansa kieltää henkilötietojesi käsittelyn suoramarkkinointitarkoituksia varten ilmoittamalla siitä meille käyttämällä edellä mainittuja yhteystietoja.\nVoit toteuttaa edellä kuvatut oikeutesi ottamalla meihin yhteyttä käyttämällä edellä mainittuja yhteystietoja. Huomaathan, että meidän tulee käyttää kohtuulliset keinot henkilöllisyytesi varmistamiseksi. Mikäli katsot, että henkilötietojesi käsittely ei ole lainmukaista, voit myös tehdä valituksen toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle (tietosuojavaltuutettu).


Kotimaa Julkaistu 20.03.2004 13:13 (Päivitetty 21.03.2004 15:55)\nKeski-Suomen keskussairaalassa Jyväskylässä oli aamulla hoidossa yhteensä kymmenen loukkaantunutta. Heistä viisi on teho-osastolla, joista kolme tehostetun hoidon hoitopaikoilla. Ylilääkäri Jorma Teittinen kertoo, että kaksi potilasta on samalla osastolla tehostetun tarkkailun hoitopaikoilla. Teho-osastolle siirrettiin vielä eilen illalla yksi potilas kello 20 päättyneestä leikkauksesta.\nEilen leikattiin yhteensä kuusi potilasta. Potilaiden tila on yhtä teho-osastolla hoidettavana olevaa potilasta lukuunottamatta vakaa. Teittisen mukaan potilaalla on aivovamma ja hänen tilansa on erittäin vakava. -Potilaalla on pään alueen pahoja ruhjeita. Tällöin seurataan aivopaineen nousua ja arvioidaan tarvitaanko lisätoimia.\nPotilaita kotiin viikonloppuna\nYksi Keski-Suomessa sairaalahoidossa ollut on ilmeisesti päässyt kotiin tänä aamuna. Keskussairaalassa olevista yksi kotiutuu todennäköisestihuomenna. Muiden hoitoa jatketaan viikonlopun yli. Onnettomuudessa loukkaantuneita on hoidettu yhteensä neljässä sairaalassa. Yksi loukkaantuneista kävi eilen Jyväskylässä ainoastaan polikliinisessa tarkastuksessa ja siirrettiin sen jälkeen Jorvin sairaalaan Espooseen. Hänen vointinsa on tällä haavaa hyvä.\nEilen Tampereen yliopistolliseen sairaalaan siirrettyjen kahden potilaan tila on vakaa.\n-Toinen potilaista on leikattu. Toinen henkilö ei tarvinne leikkausta ollenkaan, eikä hänen sairaalassaoloajastaan tule välttämättä kovin pitkää. Olosuhteisiin nähden tilanne on hyvä, johtajaylilääkäri Ossi Auvinen kertoo. Myös Töölön sairaalassa Helsingissä leikkausta odottava henkilö voi hyvin. Potilaiden siirrot Jyväskylästä kotipaikkakuntiensa sairaaloihin jatkuvat lauantaina. Yksi potilas siirretään Tampereen yliopistolliseen sairaalaan ja yksi Töölön sairaalaan.\nIhalainen: Tupo-sopua mietittävä jo nyt Kemppinen: Suomi vetäytynyt EU-päätöksenteosta


Silmänkääntötemppu vai tahallinen töytäisy? - Työn ja talouden tutkimus LABORE\nSilmänkääntötemppu vai tahallinen töytäisy?\nT&Y 2/2020 29.5.2020 Kolumni Sami Jysmä\nSami Jysmä (Kuva: Maarit Kytöharju)\nPalasin vastikään perhevapailta koronaeristyksen etäarkeen. Jos joku vielä muistaa aikaa ennen eristystoimia, niin viime helmikuussa hallitus esitteli luonnoksensa perhevapaiden uudistamisesta. Minulla oli sattuneesta syystä korvat höröllä.\nPerhevapaiden työllisyysvaikutusten mallintamisesta voi lukea kattavasti T&Y:n tähän numeroon sisältyvästä Tuomas Kososen artikkelista, mutta hallituksen esityksessä oli myös paljon aiemmasta diskurssista poikkeavaa. Opposition konservatiivisemmat edustajat nostivat tietysti esiin luonnoksen sukupuolineutraalin kielen. Ihmeteltiinpä sitäkin, onko maailma menossa hulluksi, kun lakitekstissä viitataan lapsen biologiseen äitiin synnyttäjänä. Vaikka päähuomio luonnoksen kielessä keskittyi sukupuolineutraalisuuteen, se ei kuitenkaan ollut uudistuksen ainoa terminologinen innovaatio.\nHallituspuolueilla on ollut uudistustyöhön osin keskenään ristiriitaisia tavoitteita. Keskusta on vaatinut, ettei vanhempien kesken jaettavaa osuutta saa lyhentää. Koska lähinnä äidit tätä osuutta käyttävät, käytännössä tämä tarkoittaa sitä, ettei äidin käytettävissä olevan vapaan leikkaaminen sopisi keskustalle.\nMuut hallituspuolueet taas ovat edellyttäneet yhtä suuria kiintiöitä molemmille vanhemmille. Näiden lisäksi uudistus ei saisi maksaa liikaa. Miten nämä olisivat yhdistettävissä? Onnistuisiko se kasvattamalla isän kiintiö yhtä pitkäksi kuin äidin on nyt? Tämä voisi tulla turhan kalliiksi, etenkin jos isät innostuisivat käyttämään vapaita.\nHallituksen luonnoksessa vastaus löytyi melko orwellilaisesti kielen muuttamisesta. Yhtä suuret kiintiöt saatiin antamalla kummallekin vanhemmalle seitsemän kuukauden oma kiintiö. Lisäksi synnyttäjä saa vielä kuukauden ekstraa. Kriittisempi saattaisi huomioida, että tämä tarkoittaisi kahdeksaa kuukautta toiselle ja seitsemää toiselle. Luonnoksessa tämä kuitenkin ilmaistiin muodossa 1+7+7.\nEntä keskustan vaatimukset? Tämä hoidettiin siten, että käytännössä malli vain lisää pari kuukautta isän käytössä oleviin vapaisiin. Tällä hetkellä lähinnä äidit käyttävät vanhempainvapaata eli sitä kiintiötä, joka olisi jaettavissa vanhempien kesken. Uudistuksen jälkeen tätä kiintiötä ei enää olisi, vaan molemmilla vanhemmilla olisi oma kiintiö, josta osan voisi luovuttaa toiselle.\nÄiti tosin voisi olla vapaalla tasan yhtä pitkään kuin nytkin. Tämä edellyttäisi ainoastaan sitä, että isän kiintiöstä luovutettavissa oleva osa luovutettaisiin äidille. Isä puolestaan voisi tällaisessa perheessä olla perhevapaalla pari kuukautta nykyisen isyysvapaan päälle. Hallituksen viestinnässä tätä ei kuitenkaan erityisemmin mainostettu.\nHallituksen uudistusluonnos sisältää molemmille vanhemmille yhtä suuren perhevapaakiintiön, josta osan voi luovuttaa toiselle.\nLukija saattaa tässä vaiheessa ihmetellä, mitä se taloustieteilijä siellä diskursseista höpöttää. Pulinat pois ja regressioita ajamaan! Ja onhan tässä perää, sillä taloustieteilijänä en varsinaisesti ole mukavuusalueellani terminologian tarkoitushakuisia muutoksia analysoidessani. Terminologian muutos voi kuitenkin olla mielenkiintoista myös taloustieteellisestä näkökulmasta.\nTäsmennetään vielä, mikä muutos on erityisen mielenkiintoinen: enää ei olisi kolmea kiintiötä, joista yksi olisi jaettavissa vanhempien kesken, vaan kummallakin vanhemmalla olisi oma kiintiö, josta osan voisi luovuttaa toiselle. Pintapuolisesti silkkaa semantiikkaa, mutta me ihmiset tulkitsemme todellisuutta kielen kautta.\nTaloustieteessäkin on pitkään tiedostettu, että se, miten jokin asia ilmaistaan, voi vaikuttaa ihmisten käyttäytymiseen. Esimerkiksi muutama vuosi sitten puhuttiin paljon töytäisyistä (nudge) uudenlaisen sääntelyn mahdollistajina. Monet näistä töytäisyistä ovat juuri asian ilmaisemista toisin. Viimeaikainen tutkimus Suomen vuoden 2005 eläkeuudistuksesta taas kertoo, että pääasiallinen syy uudistuksen eläköitymistä lisänneeseen vaikutukseen oli se, että 63 ikävuotta alettiin nimittää täydeksi eläkeiäksi 65:n sijaan. Sanoilla on voimaa.\nMiten muutos jaettavasta kiintiöstä pelkkiin omiin kiintiöihin ja niiden toiselle luovuttamiseen sitten voisi vaikuttaa perhevapaiden käyttöön? Taloustieteessä puhutaan omistusvaikutuksesta (endowment effect), jossa jonkin asian siirtyminen omaan omistukseen tekee siitä omissa silmissä arvokkaamman. Toisaalta on myös havaittu, että ihmiset monesti pitäytyvät oletusarvoisissa vaihtoehdoissa. Tätä kutsutaan oletusarvovaikutukseksi (default effect). Näiden kahden ilmiön perusteella voisi arvioida, että terminologian muutos saattaisi hivuttaa perhevapaiden jakoa vanhempien välillä tasaisempaan suuntaan suhteessa pelkkään isyysvapaan pidentämiseen. Siis hallituksen tavoitteiden mukaiseen suuntaan.\nNäin saattaisi käydä, sillä nykyisen kaltaiseen perhevapaajakoon pääsisi vain omasta kiintiöstään luopumalla (omistusvaikutus) ja valitsemalla muun kuin oletusarvoisen tasajaon (oletusarvovaikutus). Paljon tulee myös riippumaan uudistuksen lopullisista yksityiskohdista, esimerkiksi siitä, kuinka hankalaksi oman kiintiön luovuttaminen tehdään. Vaikutuksen kokoluokkaakin on vaikeaa arvioida, sillä aiempaa tutkimusta terminologian vaikutuksista ei perhevapaiden kontekstissa ole.\nOliko siis kyseessä silmänkääntötemppu vai taloustieteellinen töytäisy? Mahdotonta sanoa.


Verkostokilpailun jaettu voitto Ouluun | Oulun yliopisto\nOulun yrittäjyyskasvatusverkosto jakoi voiton Hämeenlinnan lyseon lukion kanssa valtakunnallisessa Verraton verkosto 2014 -kilpailussa. Voitokkaita verkostoja kiitettiin yrittäjyyskasvatuksen ja työelämäyhteistyön luontevasta liittämisestä oppilaitoksen toimintaan. Ne erottuivat muista myös toiminnan monipuolisuuden ja kattavuuden perusteella.\nOulun yrittäjyyskasvatusverkosto koostuu lukuisista Oulun seudulla toimivista oppilaitoksista, yrittäjä- ja opiskelijajärjestöistä ja muista organisaatioista. Oulun yliopistosta aktiivisesti mukana ovat opettajankoulutus kasvatustieteiden tiedekunnasta ja korkeakoulujen yrittäjyyskeskus Business Kitchen.\nVerkostokilpailun järjesti toista kertaa valtakunnallinen YVI-hanke, joka edistää yrittäjyyskasvatusta erityisesti opettajankoulutuksessa.. Kilpailu ratkaistiin toukokuun puolivälissä ja palkinnot jaettiin Euroopan yrittäjyyden päivänä Turussa 4.6.


Keski-Pohjanmaan keskussairaalan alue - Kokkola\nKokkolan kaupunki - Kantakaupungin yleiskaava 2030Kuva: Minna TorppaKokkolan rakennusperintöä IKeski-Pohjanmaan keskussairaalan alueTekninen palvelukeskusKaavoituspalvelut 15.01.2008\nAlueraporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030, rakennusinventointiKOKKOLAKESKI-POHJANMAAN KESKUSSAIRAALAKeskussairaalan päärakennuksen sisäänkäynti kuvattunakaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan eteläisten siipien sisäpihojaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan eteläisiä siipirakennuksia kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan pohjoisia siipirakennuksia kuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nSairaalan pohjoisten siipirakennusten välisiä sisäpihojaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L2 kuvattuna luoteestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan päärakennuksen ja asuinrakennusten välissäsijaitsevaa puistoaluetta kuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaala-alueen asuntolarakennuksia (H-rakennukset)kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H-rakennuksia kuvattuna lännestäKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nY-rakennus kuvattuna koillisesta. Nykyisin rakennuksessaon sairaalan hallinnollisia tilojaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Y-rakennus kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaala-alueen lämpövoimalarakennusta kuvattunalounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 21111Pääas. kunta: KokkolaPääas. kylä: Kokkolan kaupunkiAluetyyppi: LaitosympäristöArvotus:maakunnallisesti arvokasAlueen sisältämät kohteet:AsuntolarakennusHenkilökunnan asuntolarakennukset; H1Henkilökunnan asuntolarakennukset; H2Henkilökunnan asuntolarakennukset; H3Henkilökunnan asuntolarakennukset; H4Henkilökunnan asuntolarakennukset; H5Henkilökunnan asuntolarakennukset; H6Henkilökunnan asuntolarakennukset; H7L1a-bL2Sairaalan lämpövoimalaSairaalan päärakennusY-rakennusKuvaus:\nXXVI kaupunginosassa sijaitseva Keskussairalan alue rajautuu pohjoisessa Pohjoisväylään (ent. Pohjoinenohikulkutie), idässä Katariinankatuun, etelässä Mariankatuun ja lännessä Terveystiehen. Terveystien länsipuolellakaupunginosassa XXV sijaitsee Sosiaali- ja terveysalan oppilaitosten alue.Kaupunginosan XXVI käsittävä Sairaalan alue sijaitsee loivassa Tulliharjua kohden nousevassa rinteessä. Alueenkeskellä sijaitsee Keskussairaalan päärakennus, alueen lounaiskulmassa 1970-luvun lopulla rakennettuTerveyskeskus, alueen luoteiskulmassa yksi mahdollisesti 1970-luvun alussa rakennettu asuntolarakennus, ja alueenitäosassa alunperin sairaalan henkilökunnan asuinkäyttöön varattujen H-ja L-rakennusten alue (yht. yhdeksänrakennusta; kahden Y-rakennuksen alkuperäinen käyttötarkoitus on mahdollisesti myös ollut toimia asuntolana).Asuntolarakennusten länsipuolella sijaitsee sairaalan lämpövoimala.Alueen rakennukset on sijoitettu laajan puisto- ja viheralueen keskelle pääilmansuuntien mukaisesti. Alueenpohjoisreunalla Pohjoisväylän ja H-rakennusten välissä sijaitsee puistometsäkaistale, joka Lämpövoimalarakennuksenlänsipuolelta alkaen muuttuu harvemmaksi. Alempana sijaitsevien uusien pysäköintialueiden ja Pohjoisväylän pyörätienvälissä on istutettu nurmialue koivuineen. Sairaalan päärakennuksen itäpuolella, todennäköisesti 1960-luvun lopulla tai1970-luvun alussa rakennetun asuntolarakennuksen länsipuolella, ja Terveystien välisellä alueella on hoitamatontaviheraluetta, sekä rakennustyömaa-alue. Sairaala-alueen lisä- ja uudisrakentaminen on tällä hetkellä keskittynyt juurinäihin alueen länsiosiin.Alueen itäosassa Katariinankadun puoleisella sivulla, Y-rakennusten eteläpuolella, ja Päärakennuksen eteläpuolellapuistoalue muodostuu pääasiassa nurmialueilla sijaitsevista pienistä koivikoista, sekä esim. entisten asuinrakennustenpiha-alueille ja osin laatoitettujen jalankulkuväylien, sekä ajopolkujen varsille istutetuista koriste/hedelmäpuista ja -pensaista. Alueen kulkuväylät rakennusten välillä ovat nykyisin pääasiassa asfaltoituja kapeita ajoväyliä.Päärakennuksen asemaa on korostettu rakennuksen itäjulkisivun edustalle tehdyllä aukiosommitelmalla, johon kuuluuistutusten lisäksi kolmion muotoinen suihkulähde. Suihkulähteessä sijaitsevat Risto Saalastin Linnut vuodelta 1979.Asuntolarakennusten alue muodostuu lähes puoliympyrän muotoon väljästi ryhmitellyistä seitsemästä H-rakennuksesta, niiden keskellä sijaitsevasta kahdesta L-rakennuksesta, sekä viimeksi mainittujen eteläpuolellasijaitsevasta Y-rakennuksesta.H-rakennukset ovat tasakattoisia, kaksikerroksisia, kellarikerroksella varustettuja, ja julkisivuiltaan selkeästi jäsenneltyjäH-kirjaimen muotoisia rakennuksia. Lähes valkoiseksi rapattujen rakennusten julkisivun yhtenäiset ikkunanauhatsijaitsevat rakennusten itä- ja länsijulkisivuissa; etelä- ja pohjoisjulkisivut on varattu symmetrisesti sijoitettujenikkunoiden välisessä syvennyksessä sijaitseville pääsisäänkäynneille portaikkoineen, sekä parvekkeille. Lähespuoliympyrän muotoon väljästi ryhmiteltyjen rakennusten kaikki ikkunat on uusittu, ja rakennusten käyttötarkoitus onilmeisesti muuttunut asuntolakäytöstä sairaalan toimitiloiksi. Edellisten lisäksi H7 -rakennus on liitetty osaksiKehityspoliklinikan ja Maria-Katarinantalon uudisrakennusta.L-rakennukset ovat kaksikerroksisia ja kellarikerroksella varustettuja, tasakattoisia, suorakaiteen muotoisiarakennuksia, joiden pääsisäänkäynnit sijaitsevat selkeästi jäsennellyssä pohjoisjulkisivussa. L-rakennuksista L1 onsäilyttänyt ikkunoiden uusimista lukuunottamatta ulkoasunsa; L2-rakennusta on laajennettu etelään suuntautuvallasiipirakennuksella 1994. L1 rakennuksen julkisivussa etelään sijaitsevilta entisiltä huoneistoparvekkeilta avautuunäkymä rakennuksen eteläpuolella sijaitsevalle hiekkakäytävien halkomalle puistoalueelle ja sen istutuksille.L-rakennuksen eteläpuolella sijaitsevia Y-rakennuksia on alunperin ollut kaksi. Jäljellä oleva Y-rakennus on matala,tasakattoinen, valkoiseksi slammatulla tiilella verhoiltu, ja maaston muotojen mukaan lievästi polveilevarivitalorakennus. Rakennuksessa on nykyisin hallinnollisia tiloja.Kuvaus:\nSairaala-alueen keskellä lounaaseen viettävässä rinteessä sijaitseva Keskussairaalan tasakattoinen päärakennusmuodostuu kahdeksasta rakennuksen suorakaiteen muotoisesta keskiöstä pohjoiseen ja etelään suuntautuvastasiipirakennuksesta, sekä siipien välisistä piha-alueista. Matalana, yksikerroksisena ja selkeänäsisäänkäyntijulkisivultaan näyttäytyvä päärakennus on todellisuudessa kellarikerroksen lisäksi kaksi- jakolmikerroksinen.Rakennuksen pohjoispuolella siivet ovat kaksikerroksisia, ja kellarikerroksella varustettuja. Siipiä yhdistävät toisenkerroksen tasalla sijaitsevat umpinaiset yhdyskäytävät. Rakennuksen eteläpuolella siipirakennukset ovatkolmikerroksisia, ja siipien väliset piha-alueet leveämpiä. Siipiosia kiertävät lähellä maantasoa umpinaisellabetonikaiteella rajatut avonaiset terassit. Läntisin rakennuksen eteläisistä siipiosista on todennäköisesti vuonna 1989tehty arkkitehtitoimisto Veijo Martkaisen suunnittelema laajennus.Päärakennuksen julkisivun kuorielementit on vaihdettu myöhemmin, sekä valtaosa ikkunoista ja ovista on uusittu.Päärakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on kuitenkin joissain kohdin säästetty alkuperäisiä ikkunoita ja oviakehysratkaisuineen.Päärakennuksen ja sen koillispuolella sijaitsevan Lämpovoimalan välinen alue on kulkuväylien lisäksi varattu suureltaosin paikoitusalueeksi. Tilanahtauden vuoksi pysäköintiin käytetään myös ajoväylien ja muiden alueen sisäistenajopolkujen reunamia, sekä osin myös viheralueita.Ensimmäisenä sairaalan alueen rakennuksista rakennettu Lämpövoimala on massaltaan selkeä muodostuen kahdestaL-muotoon sijoitetusta suorakaiteesta. Rakennuksen etelä-pohjois -suuntainen osa on kaksikerroksinen, ja itä-länsi -suuntainen osa yksikerroksinen. Julkisivu etelään sairaalan päärakennuksen edusaukiolle on täysin umpinainen,lukuunottamatta länsipäädyn tuntumassa sijaitsevaa sisäänkäyntiä muuutamine ikkunoineen. Pohjois- etelä- suuntaisenosan julkisivu länteen on lähes kokonaan lasipintaa, ja siinä sijaitsee yksi sisäänkäynneistä.Lämpövoimalarakennuksen eteläinen piha-alue sijaitsee rakennuksen lounaispuolelle muodostettua pysäköintialuettakorkeammalla.Historia:Esimmäisen kerran esitys Keski-Pohjanmaan yleisen sairaalan rakentamisesta Kokkolaan tehtiin valtioneuvostolle jo1910-luvulla. Kaupunginvaltuusto teki aloitteen toisen kerran vuonna 1924, ja sitoutui samalla luovuttamaan tarvittavanmaa-alueen.Vuonna 1941 laadittiin ja 1943 vahvistettiin laki yleisen sairaanhoidon järjestämisestä (Keskussairaala-laki), minkäjohdosta kaupunginhallitus yhdessä lähikuntien edustajien kanssa ryhtyi edistämään sairaalahanketta. Sairaalansijoituspaikaksi tarjottiin Mäntykankaan koulun takana sijaitsevaa aluetta, tai vaihtoehtoisesti Kustaa Adolfinkadunläntisellä puolella Mariankadun tuntumassa sijaitsevaa aluetta, eli nykyistä XXVI kaupunginosaa.Vuonna 1944 perustettiin 19 kunnan muodostama Keski-Pohjanmaan keskussairaalapiiri. Vuonna 1948 valtioneuvostomääräsi Kokkolaan perustettavan keskussairaalan nimeksi Keski-Pohjanmaan keskussairaala, ja sijaintipaikaksiKokkolan kaupungin, sekä määritteli sairaalan toiminta-alueen. Valtion ja kuntien toimesta Keski-Pohjanmaankeskussairaalan perustamisasiakirja allekirjoitettiin vuonna 1949. Samana vuonna muodostettiin Keskussairaalalainperusteella ja valtioneuvoston päätöksellä 20 keskussairaalapiiriä.Vuonna 1950 laaditussa keskussairaaloiden rakentamisjärjestyksessä Keski-Pohjanmaan sairaala-hanke oli sijaillayhdeksän. Mm. tästä syystä sairaalan rakentamishanke viivästyi. Vuonna 1956 valtio myönsi lainan, ja kaupunki lahjoittisairaala-alueen tarvitseman tontin valtiolle.Vuonna 1961 päätti keskussairaalan rakennustoimikunta (puheenjohtajanaan kauppaneuvos Evald Vainio) järjestääluonnospiirustusten aikaansaamiseksi kutsukilpailun. Palkintolautakunnan kokoonpano oli: Evald Vainio (pj), ylilääkäriYrjö Hongisto, arkkitehti Einari Teräsvirta ja kilpailijoiden valitsema arkkitehti Lars Hedman. Kilpailun tulostenanalysoinnissa pidettiin tärkeänä että toutumisasteeseen edelleen kehitettävä ehdotus soveltuisi Kokkolan kaupunginasemakaavallisen luonteeseen; matalahkoa sairaalaratkaisua ja horisontaalisesti pienehköihin rakennusmassoihinjäsentyviä ehdotuksia pidettiin arkkitehtonisesti ja kaupunkikuvallisesti luontevimpinaEnsimmäiselle sijalle valittiin kilpailuehdotus nimim. "septetti", jonka olivat laatineet arkkitehdit Veijo Martikainen ja Erkki\nHelamaa. Vuonna 1964 sisäministeriö vahvisti sairaalan pääpiirustukset.Vuonna 1964 vahvistetussa Marjatta Mäkisen laatimassa asemakaavan muutoksessa sairaalan alue varustettiin Ys -merkinnällä (sairaaloiden ja muiden sosiaalista toimintaa palvelevien rakennusten korttelialue)Vuonna 1965 alkoivat varsinaiset rakentamistyöt. Rakentaminen tapahtui kolmessa vaiheessa: ensimmäisenä sairaalanlämpökeskus, sekä sairaalan ja voimalan yhdistävä käytävä (lopputarkastus 1966), toisena varsinainensairaalarakennus (loppukatselmus 1969), ja kolmantena henkilökunnan 11 asuinrakennusta (loppukatselmukset 1969).Sairaala-alueen viheralueiden yleisuunnitelman oli laatinut arkkitehti Leena Iisakkila. Sairaala vihittiin käyttöönmaaliskussa 1970.Vuonna 1989 pidettiin sairaalarakennuksen laajennuksen vastaanottotarkistus. Laajennuksen oli suunnitellutarkkitehtitoimisto Veijo Martikainen.Sairaala-alueen asuntorakentaminen jatkui vielä 1970-luvulla. Keski-Pohjanmaan keskussairaalan Asuntola Oyperustettiin vuonna 1971. Vuonna 1972 valmistui uusi lääkäririvitalo. Asuntoja rakennettiin myös Koivuhakaan.Asuntojen tarpeen vähetessä ja sairaalan tilatarpeiden kasvaessa, useita asuinhuoneistoja ja kokonaisia rakennuksiamuutettiin toimitiloiksi. Nykyisin tiettävästi alueen H-rakennuksia hallinnoi vuonna 1996 perustettu H-kiinteistöt Oy.Arviointi:Sairaala-alue on arkkitehtonisesti korkeatasoisten rakennusten muodostama kokonaisuus, johon olennaisesti liittyyalueen väljästi ryhmiteltyjen rakennusten väliset ja rakennuksia ympäröivät puisto-, ja muut viheralueet. Tärkeä osakokonaisuutta ovat myös alueen sisäiset säilyneet kulkuväylät.Alueen ehdottomasti säilytettäviin kuuluvat Päärakennus, Lämpövoimala ja asuinrakennukset (H-, ja L-rakennukset,sekä Y-rakennus) ympäristöineen, ja alue tulisi säästää enemmältä lisä/uudisrakentamiselta. Alueen väljyys on jokärsinyt lisärakentamisesta, ja yksi rakennus alueelta on uudisrakennuksen tieltä purettu. Asuntolarakennuksistahuomionarvoinen (ja asuntolarakennusten kokonaisuuteen liittyvä) on myös erillään muista, alueen luoteiskulmassaPäärakennuksen länsipuolella sijaitseva kaksikerroksinen rivitalo.Arkkitehti Leena Iisakkilan viheraluesuunnitelman toteutuneisuutta ei tässä inventioinnissa tutkittu. Keskussairaalanpuistoalueet tulisi tästäkin syystä inventoida erikseen.Lähteet:Mentula, Antti. Suuntaviivoja. Pohjanmaan arkkitehtuuri 1900-luvulla. Alueelliset ympäristöjulkaisut n:o 363. Vaasa2005.Lankila, Esko. Terveyden puolesta. Erikoisosaamista, hoitoa ja huolenpitoa 30 vuotta. Keski-Pohjanmaankeskussairaala 1969-1999. Kokkola 1999.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAASUNTOLARAKENNUSSairaala-alueen länsikulmassa sijaitseva ilmeisestiasuntolarakennus kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 6.8.2007Asuntolarakennus kuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 6.8.2007Asuntolarakennuksen yksi soluista kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 6.8.2007Rakennuksen julkisivua länteenKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 6.8.2007\nRakennuksen yhden solun julkisivua länteenKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 6.8.2007Rakennuksen eteläpulella sijaitseva autotallirakennuskuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 6.8.2007Id: 31151Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: ? 272-026-0001-0006Sijainti:Rakennus sijaitsee Sairaalan päärakennuksesta länteen, Terveyskeskuksen luoteispuolellaItäkoordinaatti: 3308527Pohj.koordinaatti: 7088533Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite:Todennäköisesti asuntolarakennus, rakennettu 1960-l lopussa tai 1970-l alussaLuokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 06.08.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaKuvaus:Rakennus on tällä hetkellä osittain tyhjillään, ja siinä sijaitsee viereisen uudisrakennuksen työmaatoimisto.Rakennuksen perusmuoto, ja käytetyt julkisivumateriaalit viittaavat siihen, että rakennus on peräisin joko 1960-luvunlopulta tai 1970-luvun alusta. Lähteiden mukaan kyse saattaa olla "uudesta lääkäri-rivitalosta".Arviointi:Rakennus edustaa sairaala-alueen ilmeisesti 1970-luvulle ajoittuvaa asuinrakentamista. Rakennus on julkisivuiltaan japerusrakenteeltaan säilynyt alkuperäisessä arkkitehtonisesti harkitussa ja viimeistellyssä asussa. Rakennuksensäilyminen osana sairaala-alueen kokonaisuutta, ja esimerkkinä (mahdollisesti) myöhemmästä rakennusvaiheesta olisisuotavaa.Rakennus olisi tärkeää inventoida rakennustasolla!Lähteet:Lankila, Esko. Terveyden puolesta. Erikoisosaamista, hoitoa ja huolenpitoa 30 vuotta. Keski-Pohjanmaankeskussairaala 1969-1999. Kokkola 1999.\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H1Lääkärien asuntolarakennuksia kuvattuna idästä. H1kuvassa taustalla vasemmall, ja H2 edessä oikealla.Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H1 kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H1 kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H1 kuvattuna lännestä. Taustalla H2.Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nAsuntolarakennusten pohjoispuolella sijaitsevaapuistoaluetta.Kuvaaja: Minna torppaKuvausaika: 5.6.2007H1 kuvattuna pohjoisesta. Syvennyksessäpohjoisjulkisivun parvekkeetKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29799Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308916Pohj.koordinaatti: 7088727Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntola H1 rakennettu 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaKuvaus:Rakennuksessa toimii nykyisin ainakin Lastenpsykiatrian osasto, sekä puheterapian yksikkö.Rakennuksen pääsisäänkäynnin portaikossa porrashissi. Rakennuksen länsipuolella sijaitseva alunperin tenniskenttänätoiminut aidattu alue muutettu osin leikkialueeksi. Rakennuksen pohjoispuolella sijaitsevalla puistoalueella aidattu tilaroska-astioille.Arviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussaan säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinenrakennus. Arvokas osa asuntolarakennusten kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöinen, ja piha-alueineen olisi syytäsäilyttää, ja välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H2H2 kuvattuna idästä. Taustalla H1 sekä lämpövoimalanpiippuKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H2:n säilynyt eteläisen julkisivun pääsisäänkäyntiKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H2 kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H2 lähiympäristöineen kuvattuna lännestä. Oikealla H1:nluoteisnurkkaaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nH2 julkisivua itäänKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29804Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308946Pohj.koordinaatti: 7088739Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntolarakennus H2 rakennettu 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussaan säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinenrakennus. Arvokas osa asuntolarakennusten kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöineen, ja piha-alueineen olisi syytäsäilyttää, sekä välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H3H3 kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H3 kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29806Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308978Pohj.koordinaatti: 7088757Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntolarakennus H3 rakennettu 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussa säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinenrakennus. Arvokas osa asuntolarakennusten kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöineen ja piha-alueineen olisi syytäsäilyttää, sekä välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H4H4 kuvassa vasemmalla kuvattuna lännestä. Taustallaoikealla H5Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H4 kuvattuna kaakosta. Taustalla vasemmalla H3Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29810Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3309002Pohj.koordinaatti: 7088735Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntolarakennus rakennettu 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussa säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinenrakennus. Arvokas osa asuntolarakennusten kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöineen ja piha-alueineen olisi syytäsäilyttää, sekä välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H5H5 kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H5 kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H5:n pohjoisjulkisivun parvekesyvennys.Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29816Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3309032Pohj.koordinaatti: 7088723Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuolto\nAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntolarakennus H5 rakennettu 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussa säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinenrakennus. Arvokas osa asuntolarakennusten kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöineen ja piha-alueineen olisi syytäsäilyttää, sekä välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H6H6 kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H6 kuvassa oikealla, sekä rakennuksen eteläpuolenkulkuväylääKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29817Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3309030Pohj.koordinaatti: 7088689Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntolarakennus H6 rakennettu 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussa säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinenrakennus. Arvokas osa asuntolarakennusten kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöineen ja piha-alueineen olisi syytäsäilyttää, sekä välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAHENKILÖKUNNAN ASUNTOLARAKENNUKSET; H7H7:n alkuperäistä osaa kuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H7:n yhteyteen rakennettu lisäosaa/laajennusta kuvattunalounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007H7.n yhteyteen rakennettu laajennusta kuvattuna etelästäKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29818Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 16, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3309028Pohj.koordinaatti: 7088657\nTyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Asuntolarakennus H7 rakennettu 1969, laajennus 200?Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaKuvaus:Laajennettu Kehityspoliklinikaksi ja Maria-Katariinan taloksi. Rakennuksen taustalla Katariinankadun puolella pienehköleikkialue välineineen.Arviointi:Alunperin asuntolarakennuksena toimineen H7-rakennuksen näkyvyyden etelään, lounaaseen ja länteen peittäärakennukseen liitetty uudisrakennus. Uudisrakennuksen tieltä purettu myös toinen alkuperäisistä Y-rakennuksista.Paikalla nykyisin paikoitusalue. Alkuperäinen asuntolarakennusosa osittain säilynyt, samoin kuin rakennuksenitäpuolelta Katariinankadulle saakka ulottuva viheralue. Lähiympäristön ja viheralueiden osalta lisärakentamiselta tulisijatkossa ehdottomasti välttyä.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAL1A-BL1 kuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L1 kuvattuna luoteestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L1 kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L1:n etelä- ja lounaispuolella sijaitsevaa puistoaluetta.Taustalla sairaalan päärakennuksen edustan aukiotaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nL1 päätyjulkisivu itäänKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L1b:n sisäänkäynti, sekä kellarikerroksen sisäänkäyntirakennuksen pohjoisjulkisivussaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29819Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 18, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308926Pohj.koordinaatti: 7088687Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaKuvaus:Rakennuksessa toimii nykyisin Lasten- ja nuorten terapiaklinikka, Patologian laboratorio ja ATK-toimistoArviointi:Rakennus on pääpiirteissään alkuperäisen asunsa säilyttäneenä - huolimatta ikkunoiden uusimista - tärkeä osaSairaalan asuntolarakennusten kokonaisuutta. Arkkitehtonisesti korkeatasoinen rakennus ympäristöineen ja pihaalueineentulisi säilyttää.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustaolla.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAL2L2a-b kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L2a:n sisäänkäynti rakennuksen pohjoissivullaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L2:n itäpäätyKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007L2 laajennusosaa kuvattuna koillisesta. Oikeassa laidassaalkuperäisen rakennuksen itäpäätyKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nL2. alkuperäinen osa vasemmalla ja laajennusosa oikeallakuvattuna etelästäKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29826Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0015Sijainti:Mariankatu , 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308980Pohj.koordinaatti: 7088703Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: asuntolarakennus 1969, laajennus 1994?Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaKuvaus:Entinen asuinrakennus peruskorjattiin vuonna 1994 psykiatrian hoitoyksiköksi. Rakennuksessa toimii nykyisin nuorisoosasto17.Arviointi:Rakennuksen pohjoinen julkisivu on ikkunoiden uusimista lukuunottamatta pääpiirteissään säilynyt. Rakennuksenitäpäädyltä etelään suuntautuvassa lisä/uudisrakennusosassa on selkeästä tavoiteltu ympäristöön soveltuvaa ilmettä.Kokonaisuutena lisärakennuksesta ja viereisestä uudisrakennuksesta johtuen rakennusten alunperin väljä muttasäännönmukainen sijoittelu on kärsinyt.Rakennuksen alkuperäinen osa olisi syytä inventoida rakennustasollaLähteet:Lankila, Esko. Terveyden puolesta. Erikoisosaamista, hoito ja huolenpitoa 30 vuotta. Keski-Pohjanmaan keskussairaala1969-1999. Kokkola 1999.\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLASAIRAALAN LÄMPÖVOIMALASairaalan lämpövoimalan eteläinen- eli sairaalanpäärakennuksen puoleinen julkisivuKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaala-alueen lämpövoimala (osa) kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan lämpövoimalaa kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Lämpövoimalarakennusta kuvattuna idästäKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nLämpövoimalaa kuvattuna idästäKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Lämpövoimalan julkisivua itäänKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Lämpövoimalan länsisiipeä kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Lämpövoimala kuvattuna lännestäKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29827Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 18, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308848Pohj.koordinaatti: 7088695Tyyppi:tekninen huoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Lämpövoimalarakennus 1965Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:\nKohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Pääpiirteissään alkuperäisessä asussaan säilynyt voimalaitosrakennus. Rakennus arvokas osa sairaala-alueen eritoimintoihin ja -tarkoituksiin jaettua arkkitehtonisesti korkeatasoista kokonaisuutta. Rakennus lähiympäristöineen, japiha-alueineen olisi syytä säilyttää, sekä välttyä lisä/uudisrakentamiselta.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla, myös tekniset järjestelmät huomioiden.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLASAIRAALAN PÄÄRAKENNUSKeskussairaalan päärakennuksen sisäänkäynti kuvattunakaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan edustan aukiota. Aukiolla Risto Saalastin Linnutvuodelta 1979Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan pääsisäänkäynnin yhteydessä aikaisemmanensiavun sisäänkäynnin tilalle muodostettuikkunaseinämä.Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan pohjoisia siipirakennuksia kuvattuna koillisestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nSairaalan pohjoisten siipirakennusten välisiä sisäpihojatoisen kerroksen tasolla kulkevine yhdyskäytävineenKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan pohjoispuolella sijaitseva alkuperäinen ulko-ovikehysratkaisuineen. Myös ikkunoiden karmit ovatsäilyneet.Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan eteläisiä siipirakennuksia kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan yksi eteläisten siipien itäjulkisivuista jaulkokäytävää reunustava betonielementtikaideKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nYhdet portaat eteläisiä siipirakennuksia reunustavillekulkukäytävilleKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan edusaukiolle rakennuksen kaakkoiskulmastanousevat portaat kaideratkaisuineenKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Sairaalan eteläisiä siipirakennuksia kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Eteläisen siipirakennuksen pohjakerroksen säilyneetosastohuoneiden (?) ovet kehysratkaisuineenKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29822Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 20, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308758Pohj.koordinaatti: 7088593Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: Sairaalarakennus 1969Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaHistoria:Päärakennuksen ikkunat ja ovet ovat alunperin olleet tammea.Ikkunoiden väliset kentät, ja mm. ovien kehykset ovat alunperin olleet lakattua kuparimetallia. Lakkaus epäonnistui jaem. rakennusosat on korvattu myöhempien korjausten yhteydessä tummanruskeaksi maalatulla pellillä, ja ikkunoidenulkopuitteet vaihdettu tummanruskeiksi alumiinipuitteisiksi ikkunoiksi.Päärakennuksen sisäänkäynnin vasemmalla puolella olevat ikkunat on suullisen tiedonannon mukaan lisätty 1980-luvulla. Aikaisemmin ikkunoiden paikalla on sijainnut ensiavun sisäänkäynti.Arviointi:\nKeskusairaalan päärakennus on arkkitehtonisesti korkeatasoinen rakennus, jonka monet yksityiskohdat esim.itäjulkisivu pääsisäänkäynteineen ja katoksineen, siipiosia kiertävät terassit (kulkukäytävät)varustuksineen jakaideratkaisuineen, sekä rakennuksen kaakkoiskulmalta alas laskeutuvat portaat kaideratkaisuineen ovat säilyneet.Erityisesti huomionarvoisia ovat ikkunoiden ja ovien uusimisesta huolimatta yksittäiset, paikallaan säilytetyt esimerkitalkuperäisistä ovista ja ikkunoista kehysratkaisuineen. Lisärakennusosa on sopeutettu olemassa olevaanrakennukseen. Rakennus on sairaala-alueen keskiössä syytä yksityiskohtineen, lähiympäristöineen,aukiomuodostelmineen, ja piha/puistoalueineen syytä säilyttää, sekä välttää lisä/uusirakentamista. Rakennuksenlänsipuolella on valmistumassa ilmeisesti aikuispsykiatrian toimitilat.Lähteet:Kirjallinen ja suullinen tiedonanto: Markku Peltoniemi, Anne-Marie Kolehmainenwww.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\nKohderaporttiLänsi-Suomen ympäristökeskusKokkolan kantakaupungin yleiskaava 2030,rakennusinventointiKOKKOLAY-RAKENNUSY-rakennus kuvattuna koillisesta. Nykyisin rakennuksessaon sairaalan hallinnollisia tilojaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Y-rakennus kuvattuna kaakostaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Y-raklennuksen yksi neljästä sisäänkäynnistärakennuksen itäsivulla.Kuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Y-rakennuksen ent. asuntojen varastosiipien (?)suojaamia eduspihojaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007\nY-rakennusta kuvattuna luoteestaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Y-rakennus kuvattuna lounaastaKuvaaja: Minna TorppaKuvausaika: 5.6.2007Id: 29828Kunta:KokkolaKylä:Kokkolan kaupunkiKiinteistötunnus: 272-026-0001-0006Sijainti:Mariankatu 18, 67200 KokkolaItäkoordinaatti: 3308940Pohj.koordinaatti: 7088591Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuoltoAjoitus: 1945-1974Ajoitusselite: 1969(?)Luokitus:ei määriteltyInventoija:Minna TorppaInventointipvm: 05.06.2007Kohteen sisältämät rakennukset:Kohteeseen ei ole liitetty rakennuksiaArviointi:Ikkunoiden uusimisesta huolimatta julkisivuiltaan alkuperäisessä asussaan säilynyt rakennus. Arvokas osa sekäasuntolarakennusten kokonaisuutta, että säilynyt arkkitehtonisesti korkeatasoinen esimerkki asuntolarakennustenkolmesta erityyppisestä talotyypistä. Rakennus lähiympäristöineen, ja piha-alueineen olisi syytä säilyttää, sekä välttyälisä/uudisrakentamiselta. Rakentamaton viherympäristö rakennuksen lähiympäristössä maisemallisesti arvokas.Rakennus olisi syytä inventoida rakennustasolla.www.kulttuuriymparisto.fi -sovellusvuokrauspalvelu\n<strong>Kokkola</strong>n kaupunki - Kantakaupungin yleiskaava 2030Kuva: Minna Torppa<strong>Kokkola</strong>n rakennusperintöä I<strong>Keski</strong>-<strong>Pohjanmaan</strong> <strong>keskussairaalan</strong> <strong>alue</strong>Tekninen palvelukeskusKaavoituspalvelut 15.01.2008\nPage 2 and 3: JohdantoKokkolan rakennusperintöä\nPage 4 and 5: AlueraporttiLänsi-Suomen ympärist\nPage 6 and 7: Y-rakennus kuvattuna koillisesta. N\nPage 8 and 9: Sairaala-alueen keskellä lounaasee\nPage 10 and 11: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 12 and 13: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 14 and 15: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 16 and 17: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 18 and 19: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 20 and 21: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 22 and 23: Tyyppi:sairaanhoito ja sosiaalihuol\nPage 24 and 25: L1 päätyjulkisivu itäänKuvaaja:\nPage 26 and 27: L2. alkuperäinen osa vasemmalla ja\nPage 28 and 29: Lämpövoimalaa kuvattuna idästäK\nPage 30 and 31: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nPage 32 and 33: Yhdet portaat eteläisiä siipirake\nPage 34 and 35: KohderaporttiLänsi-Suomen ympäris\nMagazine: Keski-Pohjanmaan keskussairaalan alue - Kokkola


Matkaveneilijän tietokanta MerikarttasarjatVirojoki - HelsinkiHelsinki - ParaistenporttiSaaristomeriAhvenanmaaSelk�meriMerenkurkkuPer�meriVeneilytoimittaja Risto Nordell on veneillessään eri puolilla saaristoa kirjoittanut suuren määrän artikkeleita suosituista käyntikohteista. Hän on luovuttanut nämä tekstit käytettäväksi matkavaneilijöiden tietokannassa.Artikkelit syventävät oivallisesti tietoutta eri satamapaikkojen luonteesta. On kuitenkin huomattava, että tiedot saattavat poiketa nykyhetkestä, sillä ne kaikki perustuvat kirjoitushetken tilanteeseen.Jos haluat auttaa tietojen ylläpitämisessä, lähetä korjausehdotukset osoitteella hannu.laine@veneilyliitto.fi.Valitse lajittelusuunta\nAlueen satama-artikkelitElisaari59 58,8N 23 54,6EInkoon saaristokarttalehti 632Elisaareen ensikertaa mieliv� tarvitsee hyv�t hermot ja - suurennuslasin. Z- karttasarjan lehdell� 632 l�ytyy Bar�sundin it�puolelta tuttu satamasymboli, mutta paikalle n�ytt�� johtavan kartalta katsottuna kapeimmillaan vain vajaan millin levyinen kaislikko-oja, jonka varrella kivist� tai viitoista ei ole mit��n merkint��. H�mmennyst� aiheuttaa my�s se, ett� paikka on merkitty karttaan �lgsj�landetiksi, eik� sanaa Elisaari esiinny miss��n.St�ngholmin l�nsipuolen reimariportista etel��n avautuva lahti ja sen pohjukasta it��n k��ntyv� r�nni on kuitenkin t�ysin turvallinen seilata. Juuri siin� vaiheessa kun luulee joutuvansa keskelle umpip�pelikk��, avautuu edess� �llistytt�v�n komea kanjonimainen kalliolahti, jonka jyrkk�� rantaa reunustaa monikymmenmetrinen laituribulevardi. Se my�t�ilee tyylikk��sti kallioiden polveilua. N�kym� tuo mieleen hieman Bomarsundin sataman.\nVaikka Elisaaren v�yl� on kapea, sill� on syvyytt� yli kaksi metri� ja itse satamassa vett� riitt�� aina kuuteen metriin saakka. Suurin Elisaaressa k�ynyt alus on tiett�v�sti Purjelaivas��ti�n Lokki, jonka syv�ys l�henee jo kahta ja puolta metri�. Satamassa on kymmeni� poijuja ja kaikkiaan veneit� mahtuu paikalle jopa yli sata.\nSatamamaksu oli kes�ll� 2003 7 euroa ja s�hk�� sai veneeseen 2,5 eurolla. Laitureille ei ole vedetty vesiletkuja, mutta rannassa, kioskin l�hell� on kyll� vesipiste. Umpisuojainen satama on turvallinen y�pymispaikka vaikka hirmumyrskyill�.\nSuojaisimmassa lahdenpoukamassa on pieni kahvila-kioski, jota hoitaa nykyisin Elisaaren palvelu oy, p.(019) 241 8003, 040 - 701 6301. Kioski toimii my�s satamatoimistona. Aamuyhdeks�st� iltakymmeneen avoinna olevasta kioskista voi ostaa leip��, pizzaa, kahvia ja makeisia. Aamuksi voi tilata venekunnalleen my�s munkkeja ja s�mpyl�it�. T��lt� varataan my�s sauna. Puolentoista tunnin kylpyrupeama maksaa 12 euroa ja saunan saa l�mmitt�� itse. Laiskempi kippari varaa itselleen tilaussaunan 40 eurolla.\nElisaaren suihkut ovat avoinna 9-20 ja peseytymisest� perit��n kaksi euroa. Vesivessaa ei ole, mutta sen sijaan saarella on useita kuivak�ym�l�it�, joiden siisteydess� on kyll� rutkasti toivomisen varaa!\nElisaari on my�s oivallinen luonnonyst�v�n kohde, sill� saaressa humisee Uudenmaan laajin ja koko Suomen kolmanneksi suurin luontainen tammimetsikk�. Sen siimeksess� taivaltaminen on el�mys. Saarella on my�s kuivia kallio- ja tervalepp�lehtoja, sek� hakamaita, miss� lapsiperheiden iloksi laiduntavat kymmenet lampaat. Elisaaressa on mahdollisuus my�s laajamuotoisempaan luontoretkeilyyn, sill� alueen pinta-ala on l�hes 400 hehtaaria. Koko alueen kattava opaskartta sijaitsee venevalkamassa.\nEnemm�n urbaani-ihmiseksi itsens� kokevankin kannattaa kuitenkin samota parin kilometrin mittainen luontopolku. Se k�sitt�� 21 opastetaulua ja kaksi lev�hdyspaikkaa, joilta avautuvat kauniit n�kym�t saaren ylitse. Elisaaren el�imist� on runsas ja luontopolulla voi kohdata valkoh�nt� - tai kuusipeuran, rusakkoja ja kettuja. Tammiston katveessa soi syys - tai kev�tillan h�myss� lehtop�ll�n h�kellytt�v�n inhimillisen kuuloinen huhuilu.\nMy�s kalastuksen yst�ville Elisaari tarjoa erinomaiset mahdollisuudet, sill� saaren kaislikkoryteik�iss� lymy�v�t pulskat hauet. Onkiminen ja pilkkiminen on vapaata kaikille, mutta uistelijat ja heittokalastajat tarvitsevat Helsingin kaupungin kalastusluvan tai l��nikohtaisen vieheluvan. Oman veneen kannelle ei sent��n limaisia haukia tarvitse l�tki�, sill� rantakioskista vuokrataan soutuveneit� ja pieni� moottoriveneit�.\nLiikunnanharrastajille on tilaisuus lenkkeilyn ohessa pelata esimerkiksi lento- ja sulkapalloa. Veneen pentterin sijasta ruokaansa voi k�rytt�� Elisaaren monissa keittokatoksissa, joista muutama sijaitsee aivan tammimetsik�n reunassa. Venepunkankin voi tarvittaessa vaihtaa kiinte��n s�nkyyn, sill� saaressa on majoitustilaa parille kymmenelle hengelle.\nElisaaressa on veneett�mi� varten laaja telttailualue ja alueelle on j�rjestetty liikenne my�s maitse. Koska saarella saattaa olla yht� aikaa runsaasti v�ke�, voi menoa ja meininki� riitt�� – hieman liiaksikin. Vaikka Elisaaressa k�y vuosittain noin 3500 venett�, on rannassa p��s��nt�isesti rauhallista, lukuun ottamatta juhannusriehaa. Kaupunki on koettanut s�ilytt�� alueen luonnonyst�v�n retkikohteena ja siksi saarella ei myyd� edes keskiolutta. Huhut j�rjestysh�iri�ist� ovat kaukaa menneisyydest�.


4.7.2012 Raksatreeniä – Kero, Disco ja Potter\nEtusivu » Pelastuskoiratoiminta » 4.7.2012 Raksatreeniä\nkirjoittajalta Päivi|Julkaistu 5.7.2012\nJatkettiin rakennusetsinnän parissa. Teemana meillä oli yksi maalimies per koira ja näitä kaksi kierrosta. Tällä kerralla rajattiin alue sisääntulosta vasemmalle.\nMyry teki ekalla kierroksella ihan hyvää duunia, vaikkakin jatkossa voisi panostaa myös suunnitelmallisempaan läpikäyntiin.\nLöydön Myry teki alueen keskivaiheilla olevasta vessasta (ovi vähän raollaan), mutta sai tehdä kyllä paljon duunia, jotta sai minut sinne. En alkuun uskonut, että oli tulossa ilmaisemaan, kun kuvittelin sen ottaneen rullan mukanakulkijoiden luona. Tosiasiassa Myry oli vain juossut ympäri etsien minua… Mutta joutui nyt tosiaan vakuuttamaan minut löydöstään ja aika selväähän se sitten oli. Eikä maalihenkilöä olisi jätetty, se oli selvää.\nToisella kierroksella piilo löytyi alueen toisesta päästä, jonne Myry varsin suoraviivaisesti meni. Tutki siellä ensin vanhan piilon, ja tuli jo pois, mutta laitoin vielä tutkimaan uudestaan huoneen vessan, jonka ovi oli raollaan. Sieltä löytyi wc-pöntön päällä seisonut mm.\nMolemmat piilot olivat niin, etten itse tiennyt piiloja. Teki ihan hyvää :) Myry oli ihan ok vireessä, ekalla rundilla ehkä enemmän.\nViimalle otettiin yksi piilo, joka oli alueen loppuvaiheesssa olevassa kaappirykelmässä. Alku tehtiin ihan hyvää työtä. Kovasti Viima merkkaili hajuja puolivälissä, mutta ei paikallistanut. Tutki myös, olisiko esimerkiksi ovien takana, seinillä jne ollut mitään. Vähän siinä koira jo alkoi turhautua, joten jatkettiin eteenpäin.\nPäästiin loppuun, ja välistä jäi pari huonetta käymättä. Mentiin sitten niistä toiseen, ja siellä Viima merkkasi ja alkoi sitten haukkua tyhjää kaappia. No, löytyi se oikea kaappi siitä melkein vierestä. Ja ilmaisu jatkui sitten sen edessä.\nViima oli kivassa, vauhdikkaassa vireessä :) Teki tässäkin tapauksessa hyvää olla tietämättä piiloa. Tällöin keskittyy siihen koiran lukemiseen eri tavalla, ja yrittää aluettakin käydä vähän säntillisemmin.\n28.7.2011 Onnistuneet raksatreenit\nTorstai-iltana treenailtiin taas vaihteeksi tyhjässä kerrostalossa. Kokonaisuudessaan poikien treenit sujuivat oikein mallikkaasti :) Viima pääsi etsimään heti ensimmäisenä asunnoista ihmisiä. Kolme tyyppiä […]\nTreenattiin aamulla klo 10 Nurmijärvellä. Myryn treeni tehtiin ensimmäisenä eli sille otin vain pari motivaatiotoistoa. Tarkoituksena oli saada koira tulemaan laukassa rullan […]\n10.6.2012 Pienet treenit Siuntiossa\nPiipahdettiin agitreenien jälkeen Siuntiossa, missä äitini on nyt kyläilemässä. Ja niinpä äitini pääsi taas kerran hieman piiloutumaan :) Viimalle otetiin kolme piiloa, […]\nTreenattiin taas vaihteeksi vesisateessa, joka alkoi sopivasti samoihin aikoihin eikä edes loppunut silloin, kun me lopetimme (3h). Treenialueena oli hiekkakuopat. Myryn kanssa […]\nEdellinen 3.7.2012 Lappalaisvoittoiset rauniotreenit\nSeuraava 5.7.2012 Serpentiinejä


Novi integraatio WhatsApp kokeilussa, Amazon sai isot sakot Italialta ja EU haluaa keikkatyöläisille enemmän etuja.\nLisäksi lintuja ei ole olemassa.\nNovi integraatio tulossa WhatsAppiin\nMeta on integroinut kryptolompakkonsa Novin WhatsAppiin ja antaa pienelle joukulle yhdysvaltalaisia käyttäjiä mahdollisuuden siirtää rahaa kontakteilleen palvelun kautta. Itse maksut tapahtuvat USDP nimisen stablecoinin kanssa. The Vergeltä:\nNovin uusi johtaja kertoi aiheesta enemmän Twitterissä:\nStephane Kasriel @skasriel\nThere's a new way to try the @novi digital wallet. Starting today, a limited number of people in the US will be able to send and receive money using Novi on @WhatsApp, making sending money to family and friends as easy as sending a message. 💸💬\n260 Retweets601 Likes\nAmazon sai 1,3 mrd dollarin sakot Italialta\nAmazon on saanut ennätykselliset 1,3 miljardin dollarin sakot Italiassa markkia-asemansa väärinkäytöstä. Italian viranomaiset katsovat Amazonin aiheuttaneen harmia sen kilpailijoille, suosimalla itsenäisiä kauppiaita jotka käyttävät Amazonin logistiikkapalveluita. Wall Street Journalilta (WSJ):\nItaly’s antitrust regulator fined Amazon.com Inc. $1.3 billion, saying it harmed competitors by favoring third-party sellers that use the company’s logistics services, a decision that reflects increased scrutiny of tech giants by antitrust regulators globally.\nThe regulator said Thursday that Amazon favored sellers in Italy that paid it to use its warehouse and delivery services, including by making them more likely to appear as the default option, or “Buy Box,” when consumers click to buy a product.\nEU haluaa keikkatyöläisille enemmän oikeuksia\nMainitaan vielä, että Euroopan Unioni (EU) on julkistanut eilen lakiluonnoksen, jolla olisi isoja vaikutuksia keikkatyöläisten asemaan ja näin myös Woltin ja Uberin kaltaisille yrityksille. Luonnoksen myötä monen keikkatyöläisen katsottaisiin olevan (jos tietyt ehdot täyttyvät) työsuhteessa näiden ns. alustayritysten kanssa. WSJ:ltä:\nThe shift would apply to those companies if they meet certain criteria —like defining the pay for tasks and evaluating worker performance—though the companies could refute the presumption of employment in national courts across Europe.\nYlellä oli tästä ihan mielenkiintoinen haastattelu Woltin Juhani Mykkäsen kanssa.\nLintuja ei ole olemassa\nNew York Timesin (NYT) Taylor Lorenzilla on viihdyttävä profiili salaliittoryhmittymää parodioivasta Birds are not real -ryhmästä, joka on GenZ-läisten perustama ryhmä ja väittää uskovansa siihen että lintuja ei ole olemassa, vaan ne ovat korvattu valtioiden toimesta kansalaisia valvovilla lennokeilla:\nOlin nähnyt TikTokissa tähän liittyviä videoita, mutta en tajunnut ryhmän olevan parodia ennen artikkelin lukemista. Monella GenZ:läisellä on mm. sukulaisia jotka ovat hurahtaneet salaliittoteorioihin, ja järjestö onkin jonkinlainen vastaliike ja samalla prosessointityökalu tätä varten:\nKaikkea se nykynuoriso keksii.\nMarc Andreessen ja Ben Horowitz ovat jäämässä yrityksessään taka-alalle.\nMetan uuteen VR-someen pääsee nyt ilman kutsua.\n(Maksumuuri) FT:llä on haastattelu ja profiili Disneyn toimitusjohtaja Bob Chapekista.\nTinder ja Spotify yhteistyöhön.\nNetflixillä on oma “uutissivusto” sen sisällölle.\nIt takes two on voittanut vuoden peli -palkinnon.\nGoogle tuo Android-pelejä Windowsille.\nReplit kertoi uudesta rahoituskierroksesta.


Didriksons Lövet Softshell Sininen →【Softshell-housut Sportamorella】\nLövet on pehmeä softshell-housu kestävällä cordura-vahvistuksella polvissa ja takamuksessa. Housut ovat tuulenpitävät ja niissä on joustava vyötärö säädettävällä narulla sekä resorit lahkeensuissa. Oikeassa lahkeessa on tasku kaikille pikkutavaroille. Lövet-housut ovat vettä hylkivää materiaalia PFC-vapaalla vesitiivistyksellä.\nLövet Kids Softshell Pants


Q&A: Terveys ja hyvinvointi - Aino Mäkelä\nKysymyspostauksen toinen osa, joka käsittelee lähinnä terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä 🙂 Lisääkin saa laittaa, sillä vielä on ainakin yksi (mahdollisesti jopa kaksi!) vastauspostausta tulossa ja mukaan mahtuu myös sekalaisiakin kysymyksiä.\nMinua alkoi kiinnostamaan kun snäpissä mainitsit että paastoat aina lentomatkat. Onko syy tähän mikä?\nOikeastaan se, että lentokoneessa (ja lentokentillä) ei yleensä oo tarjolla mitään mun kriteereihin mahtuvaa. Oon myös hoksannut, että paine-erot saa mun vatsan aika herkästi reagoimaan kaikelle vähänkään epäsopivalle ja koska matkustellessa yleensä bakteerikannat muuttuu, niin haluan minimoida kaikkien oireilujen riskin. Muutenkin pieni paasto silloin tällön tekee hyvää ruoansulatuselimistölle ja koska paaston aikatauluttaminen on mun arjessa muuten aika hankalaa niin oon hoksannut lentojen olevan siihen hyvä sauma 🙂\nVoiko siis paastota pelkällä ’kraana’vedellä, jos ottaa(kuten minä) 50-100mcg D-vitamiinit purkista/päivä?\nRasvaliukoisten vitamiinien kanssa suosittelen nauttimaan myös jotain rasvaa/öljyä, mutta pieni määrä (1-2rkl/päivä) ei onnistu vaikuttamaan paaston positiivisiin vaikutuksiin joten en näe mitään syytä miksi tämä ei onnistuisi 🙂\nMitä mieltä olet hormonaalisesta ehkäisystä?\nJyrkästi sitä mieltä, että en suosittele sitä kenellekkään. Monesti sen käyttö voi tuntua todella järkevästi perustellulta, mutta loppupeleissä kehoon lisätty hormoni vaan saa sen oman hormonitoiminnan entistä pahemmin sekaisin eli vaikka ensisijainen ajatus sen käytöstä voisi ollakkin hyvä, ja vaikutukset alkuun positiiviset, en usko sen pitkällä tähtäimellä olevan kenellekkään hyväksi.\nUDO’s öljystä omegarasvahappoja, B12-vitamiinia, D-vitamiinia, B-complexia ja maitohappobakteereja. Lisäksi viherjauhetta, rakkolevää, MSM:ää ja C-vitamiinia menee joka aamu, iltaisin magnesiumia ja treenien yhteydessä BCAA:ta sekä palauttavaan ateriaan kollageenia. Kuuriluontoisesti syön myös hiivaa hillitseviä lisäravinteita 🙂\nMiten huolehdit ihostasi sisäisesti (puhtaan ja ravinteikkaan ruoan suhteen/lisäksi jotain erityistä)?\nJuon runsaasti vettä ja vihreää teetä, sekä pidän huolen maksan toiminnan tukemisesta mm. shiitake-sienen ja maarianohdakkeen avulla. Pari kertaa viikossa myös juon bentoniittisavea, joka puhdistaa suolistoa ja on lisäksi todella mineraalirikas 🙂 Hmm…. ja tietty nukun! Se on ensisijaisen tärkeää, jos ei halua näyttää ihan kuolleen rukoukselta aina herättyään 😉\nMiten huolehdit henkisestä hyvinvoinnistasi?\nPuhumalla, kuuntelemalla ja ottamalla itselleni aikaa. Oon huomannut, että jos jätän joitain asioita sanomatta ja ne jää mun sisään ”kytemään” niin olosta tulee todella nopeasti aika sietämätön.. Siispä asioista suoraan sanominen ja vaikeistakin asioista keskusteleminen on ensisijaisesti se tärkein juttu 🙂\nMuuten pyrin nukkumaan tarpeeksi, meditoimaan ja joogaamaan sekä tekemään mulle tärkeitä juttuja aina mahdollisuuksien tullen. Luonnossa oleskelun, treenaamisen ja itsensä toteuttamisen (lähinnä kokkailu ja kirjoittaminen, haha!) lisäksi perheen ja ystävien kanssa vietetty aika on tosi tärkeää.\nMitkä on sun vinkit selvitä kaamoksesta?\nKirkasvalolamppu on ihan ehdoton! Sen lisäksi ulkoilu ja raikas happi, avanto sekä tietty hyvät eväät. Ruokajutuista ehdottomasti tärkeimpinä koen viherjauheet ja levät jotka korreloi auringonvalon puutetta sekä reishin, joka auttaa nukahtamaan ja nukkumaan sikeästi. Unen vaikutusta ei nimittäin voi taaskaan vähätellä ja sen ohella voisin vielä mainita meditaation sekä positiivisen asenteen aktiivisen harjoittamisen 🙂\nTOP3 lemppari superfoodit/hedelmät/vihannekset/herkut?\nToivottavasti saan valita kaikkia sen kolme, sillä muuten tää on mahdoton 😉\n– Superfoodit: viherjauhe, kookosöljy & reishi\n– Hedelmät: persimon, omena ja avokado\n– Vihannekset: kurkku, bataatti ja parsakaali\n– Herkut: erimakuiset raakasuklaat, itsetehty jäätelö (!!) ja perinteiset perunalastut suolalla ja öljyllä 🙂\nOletko pelkkä Pitta vai sekoitus kahdesta doshasta?\n80% pitta ja 20% kapha, eli hyvin vahva pitta.. 😀\nMiten tarkkaa noudatat Pitta-suosituksia?\nAikalailla ohjeistuksen mukaan 80-20. Koostan mun päivän ateriat hyvin pitkälti pittaraaka-aineista, mutta myönnän käyttäväni marjoja smoothiessa ja manteli/pähkinätahnoja smoothien päällä sekä herkuttelevani välillä raakasuklaalla 😉\nOnko jotain ruoka-aineita, joita pois jättämällä olet saanut parhaan avun? Entä ne, joista et ole malttanut luopua, vaikka eivät kuuluisi Pitta-ruokavalioon?\nOikeastaan kananmunat, banaani, raakakaakao, maca, kahvi, tomaatti ja lime.. Esimerkiksi banaani ja tomaatti aiheuttaa mulla tosi pahaa närästystä, johon en aiemmin kiinnittänyt tarpeeksi huomiota. Samoin en osannut myöskään yhdistää limen aiheuttamia allergisia reaktioita.. Kaakao, maca ja kahvi sai (ja saa edelleen) mut käymään ihan ylikierroksilla, joten oon paljon seesteisempi ilman niitä 🙂\nEnnen join kahvia joka päivä, nykyään kerran-pari viikossa ja raakasuklaata syön maksimissaan pari palaa päivässä – macan käytön oon lopettanut kokonaan. Parapähkinöitä syön päivässä pari niiden sisältämän seleenin vuoksi ja mantelitahnaa sen herkullisuuden + ravinteikkuuden takia 🙂\nSuomen oloissa tuntuu myös hassulta, että ei saisi syödä marjoja ja entä sitten muutama pähkinä välipalana tai suurin herkkuni pähkinä- ja mantelivoit. Kannattaako Pitta-ruokavaliota noudattaa ja miten tarkasti, sillä se tuntuu rajoittavan niin montaa yleisesti terveelliseksi katsotun ruoka-aineen syöntiä?\nKyse onkin kokonaisuudesta, ja suosittelen noudattamaan ruokavaliota 80-20 periaatteella. Ei se muutama pähkinä tai manteli onnistu sitä kokonaisuutta pilaamaan! Kohtuus kaikessa 🙂 Aluksi kannattaa kuitenkin syödä tarkasti ruokavalion mukaan niin oppii huomaamaan miten keho reagoi eri ruoka-aineisiin, niin niihin sallittuihin kuin kiellettyihin.\nMuutenkin sen jälkeen kun kehotyyppi alkaa löytämään tasapainonsa voi pikkuhiljaa kokeilla, onnistuisiko niitä ”kiellettyjäkin” syömään ja miten kroppa niihin reagoi 🙂 Esimerkiksi omalla kohdalla oon huomannut mantelivoin olevan parempi vaihtoehto, kuin cashewtahnan – ihan oman olon perusteella.\nAvainsanat: ayurveda hömppä hormonitoiminta hyvinvointi lisäravinteet paasto terveys\n7 vastausta artikkeliin “Q&A: Terveys ja hyvinvointi”\nItse en ole muistaakseni paastonnut koskaan, mutta uteliaisuudesta kysyn, kuinka toteuttaa paasto, jos tulee äärettömän huono olo esim. siitä jos aamupala myöhästyy tunnilla? Siis kun yleensä syön n. 30 min sisällä heräämisestä aamupalan ja jos aika venyy tunniksi, niin voisin jo oksentaa kun on niin huono olo. Ja tarkoitan siis tällaisia paastoja joissa ei syödä juuri mitään, vaan kuten esim. mehupaasto.\nHmm.. no tuossa tapauksessa en välttämättä lähtis tekemään paastoa ollenkaan ilman tarkempaa ohjeistusta/”valvontaa” 🙂 Ois ehkä hyvä selvittää mistä se huono olo oikeastaan johtuu – siihen voi kyllä hyvinkin löytyä apua, ja verensokereihin tasausta, paaston avulla mutta mä itse ehkä silti ottaisin homman varman päälle!\nToinen vaihtoehto mikä tuli mieleen, ois tehdä ensin todella kevyt laskeuma ja vaikka kevyempi ”paastokausi” eli mennä nestemäisellä smoothie/mehu/keittolinjalla ensin. Mehuistahan saa kuitenkin sitten ravinteita ja energiaa niin niiden jälkeen ei välttämättä tuu sitä huonoa oloa sitten.. 🙂\nHei! Kiinnostaisi tietää mitä tarkoitat ”hiivaa hillitsevillä ravintolisillä?” 🙂\nHeippa! Täältä löytyy tarkempaa postausta aiheesta: http://ainomakela.fitfashion.fi/hiiva-kuriin-vatsalle-rauha/ 🙂\nKuulostaa siltä, että olet opiskellut ravitsemusta paljon, mutta biologina minun on kommentoitava/kysyttävä kahta asiaa\n1. Kollageenin syöminen. Suomen johtavia biokemian professoreita ja kollageenitutkija, on sanonut ettei esimerkiksi ihoon hierottu kollageeni tule toimimaan iholla funktionaalisesti, koska se vaan hajotetaan aminohapoiksi. Aminohapot käytetään proteiinisynteesin kautta normaalisti muidenkin proteiinien rakennusaineeksi, eivätkä ne siten lisää ihon oman kollageenin tuotantoa millään lailla. Samoin ruoansulatuksessa imeytyvä kollageeni (ravintolisät, kollageenivedet yms) hajoaa aminohapoiksi. Mihin perustat kollageenin käytön ravintolisänä? Ja kysyisin vielä, miten tuo kollageeni on valmistettu?\n2. Mihin perustat väitteen, että viherjauheiden ja levien syönti korreloi (tarkoitat varmaan korvaa tai kompensoi) auringon valon puutetta?\nEn halua olla pilkunviilaaja, mutta häiritsee jos koulutettuna asiantuntijana väitetään jotain, joka ei pidä paikkaansa.\nja kiitos hyvästä kommentista! Heti alkuun tunnustan, että en pidä blogiani minään ”asiantuntijakanavana” minkä varmasti huomaakin siitä, että kirjoitan paljon muistakin keveimmistä aiheista. Muutenkin haluan pitää tekstieni tyylin helposti ymmärrettävänä ja inspiroivana raskaiden tieteistyylisten kirjoitusten sijaan, mikä helposti johtaa siihen että yksinkertaistan asioita jotta ne olis helpommin ymmärrettävissä.. Siksi onkin hyvä, että kysytään jos jokin mietityttää 🙂\n1. Jep, on ihan totta että proteiinit hajoaa aminohapoiksi. Juuri tästä syystä suosin itsekkin ruokavaliossani kasviproteiinien suhteen yhdistelmiä (esimerkiksi herne + riisi), joiden oma proteiinikoostumus ei ole täydellinen mutta niiden aminohappokoostumukset täydentävät toisiaan. Kyse onkin juuri siitä, että eri proteiinit koostuvat erilaisista aminohapoista ja kollageenissa on paljon lysiiniä (jopa 30%, kun esimerkiksi herassa on vaan muutama prosentti), jonka on huomattu olevan erittäin tärkeä juurikin nivelille ja kudoksille. Aloitin käyttämään sitä silloin, kun mulla murtui jalka ja oon jatkanut käyttöä sen jälkeen, koska oon huomannut sen tukevan mun kuntoutusta + treenaamista. Tällähetkellä käytän hydralisoitua kalakollageenia 🙂\n2. Haha, joo tullut pieni lapsus! Eikä mun ollut tarkoitus ”väittää” mitään, mutta koska vihreät tehostaa mm. elimistön hapenottokykyä, aineenvaihduntaa, energia-aineenvaihduntaa ja hermoston sekä lihaksiston toimintoja niin sillä on hyvin pitkälle energisoivia vaikutuksia, etenkin solujen hapenottokyvyllä. Auringovalon puutehan taas puolestaan tunnetusti heikentää yleistä vireystilaa. Lehivihreä ja auringovalohan on kuitenkin elintärkeitä elämälle (yhteyttäminen) joten vihreiden energisoivan vaikutuksen vuoksi yksinkertaistin ajatuksen tuohon muotoon. Itseasiassa taisin omaksua tuon ajatuksen yhdestä jenkkipodcastistä, jossa puhuttiin aiheesta ja pohdittiin hyvin paljon juuri lehtivihreän ja auringon vaikutuksia sekä just tätä kompensaatiota (tosin en kyllä itse sitten koskaan kerennyt perehtyä tarkemmin niihin tutkimuksiin joissa siinä viitattiin).


Pääministeri Juha Sipilän hallitus erosi soten kaatumisen vuoksi: "Valtava pettymys", pääministeri sanoi - Itä-Savo\nPääministeri Juha Sipilän hallitus er...\nJulkaistu 8.3.2019 10:05 Muokattu 8.3.2019 17:57\nPääministeri Juha Sipilän hallitus erosi soten kaatumisen vuoksi: "Valtava pettymys", pääministeri sanoi\nErosta huolimatta nykyinen hallitus jatkaa toimitusministeristönä.\nPresidentti Sauli Niinistö hyväksyi hallituksen eron Mäntyniemessä perjantaina.\nPääministeri Juha Sipilä jätti tasavallan presidentti Sauli Niinistölle hallituksen eronpyynnön perjantaina.\nNiinistö hyväksyi Sipilän hallituksen eronpyynnön. Mäntyniemessä lyhyesti toimittajille puhunut presidentti otti vastaan Sipilän ilmoituksen ja pyysi hallitusta jatkamaan toimitusministeristönä, kunnes uusi valtioneuvosto on nimitetty.\nTiedotustilaisuuden Kesärannassa Sipilä kertoi olevansa pettynyt.\n— Hallitus on pyrkinyt tukemaan lakien etenemistä eduskunnasta kaikin tavoin. Eduskunnasta saatu tilannekuva pakotti tekemään johtopäätökset. Edellytyksiä jatkaa ei ole. Valtava pettymys, Sipilä sanoi.\nSipilä sanoo olevansa pahoillaan kovaa työskennelleiden virkamiesten työstä. Nämä eivät Sipilän mukaan työskennelleet vain virkavastuulla vain sydämestään. Hän on valmis kutsumaan eduskuntapuolueet pyöreän pöydän ääreen pohtimaan, miten tästä jatketaan eteenpäin.\nTaustalla soten kaatuminen\nEron taustalla on soten kaatuminen. Puhemies Paula Risikko kertoi perjantaina aamupäivällä puhemiesneuvoston todenneen, että hallituksen eronpyynnön vuoksi eduskunnalla ei ole edellytyksiä käsitellä maakunta- ja sote -uudistusta.\nEropyynnön taustalla on hallituksen suurhankkeiden sote- ja maakuntauudistuksen todennäköinen kaatuminen perjantaina.\nHS:n lähteiden mukaan kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo on kallistunut sille kannalle, että uudistus kaatuu.\nKokoomuksen eduskuntaryhmä käsitteli uudistusta torstaina, ja HS:n tietojen mukaan kokouksessa ei enää spekuloitu sillä vaihtoehdolla, että sote-uudistus menisi läpi.\nYlen lähteiden mukaan myös Sipilälle selvitettiin torstai-iltana, ettei sote-uudistus onnistu.\nJuttu päivittyy. Lue koko juttu Helsingin Sanomista.\nLue maan hallituksen eroon ja sote-uudistuksen kaatumiseen liittyvät jutut täältä.\nYle: Sote on kaatunut 8.3.2019 10:05


Muokkaa Squaresta tuotuja tuotteita | Verkkosivut + Markkinointi - GoDaddy Ohje FI\nKun olet tuonut Square -tuotteet Website Builder -verkkokauppaan, saatat haluta muokata tai lisätä joitakin tuotetietoja. Tällä hetkellä kaksisuuntainen synkronointi Squaren ja Verkkomyymälän välillä on rajoitettu, mutta pyrimme laajentamaan tätä mahdollisuutta.\nHuomautus: Tämä toiminto ei ole käytettävissä mobiililaitteilla.\nValitse Koontinäytössä Kauppa > Tuotteet .\nValitse Pikamuokkaus tai valitse yksittäinen tuote.\nLisää tai muuta tietoja missä tahansa muokattavassa kentässä, kuten tuotteen nimi tai hinta. Sitä ei synkronoida takaisin Square -tiliisi. Jos haluat soveltaa luokkaa, valitse luokka tai pidä vaihtonäppäintä alhaalla valitaksesi useampia luokkia.\nHuomautus: Harmaita kenttiä, kuten Määrä , ei voi muuttaa verkkokaupassa. Tuote -inventaario asetetaan Square -tilillesi, ei verkkokaupan Inventory & Asetukset -välilehti. Verkkomyymälä päivittää Määrän 15 minuutin välein, jos Square -tililläsi havaitaan muutoksia. Jos muutoksia ei ole tehty, Verkkomyymälä tarkistaa kentän 30 minuutin välein, sitten 45 minuutin ja 60 minuutin kuluttua.\nLisää verkkokaupan tuoteryhmiä


Kaupat arkistot - Savusuolaa\nelokuu 10, 2013 2 comments\nLahden takana kaikki on paremmin. Oikeasti. Tai ainakin moni asia. Heinäkuinen Ruotsin-matka antoi taas puhtia pitkäksi aikaa. Ai miksi rakastan Ruotsia? a.) Siellä ei ole ABC:n kaltaisia hehtaaribensiksiä, vaan enemmän yksilöllisiä, pieniä taukopaikkoja. Autoilu Ruotsissa on tämän vuoksi paljon kivempaa kuin Suomessa. b.) Kauppa ei ole yhtä pahasti keskittynyt kuin […]\nmaaliskuu 18, 2013 4 comments\nVastaus: Ei mitään. Tulin tänään tähän lopputulokseen pengottuani jääkaappiamme ja mietittyäni, minkä kaikkien ehtojen toivoisin täyttyvän omassa kulutuksessani ja syömisessäni. Ajatus sai alkunsa lyhyestä keskustelusta, jonka kävimme istuessamme iltaa kavereiden luona. Sanoin pitäväni Poppamiehen maustekastikkeista, koska toisin kuin monet vastaavat tuotteet, ne eivät ole lisäaineilla, etikalla, sokerilla ja keinotekoisilla aromeilla […]\ntammikuu 31, 2013 2 comments\ntammikuu 25, 2013 2 comments\nmarraskuu 30, 2012 12 comments


pupuja ja vaahtokarkkeja: lokakuuta 2012\nEnsilumi on satanut, joten on aika avata glögikausi. Tänä vuonna sen avasi suklainen Dufvenkrooks Choklad. Suklainen tosiaan, ja hyväkin, mutta tuskin löytyy lasistani toistamiseen.\nLähettänyt Purrfect Mom klo 10/27/2012 2 kommenttia:\nKun seinät eivät riitä kertomaan\nOlen jo joutunut toteamaan, etteivät seinät riitä kaikille kivoille jutuille, jotka haluan kehystää ja esille. Päädyinkin toteuttamaan itseäni pieninä asetelmina aseteltuina pöydälle. Helppo vaihtaa kun mieli muuttuu - ja sehän muuttuu.\nKuvassa näkyy myös uusin must maailmassani, &. Olen monissa sisustuskuvissa nähnyt &-merkkiä tauluissa ja puisina kuvioina. Kuvat tekivät tehtävänsä, minunkin on nyt PAKKO saada niitä. Aiheesta lisää kunhan mieleisiä löytyy ja löytävät paikkansa.\nLähettänyt Purrfect Mom klo 10/15/2012 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Kodinhoitohuone, Valkoista


Maistuis varmaan sullekin!: Kirsikka-suklaahyytelökakku\nTein ihan muuten vain hyytelökakun piristämään kahvihetkiä. Kakkuun valmistin kaksi hyytelökerrosta, joista toiseen tuli mauksi kirsikka, toiseen suklaa. Pohjan leivoin kakkutaikinasta. Hyytelökerroksista tuli samettisen pehmeitä koostumukseltaan. Kakku on aika makeaa, mutta vahvan kahvin kanssa juuri täydellistä.\nVaahdota munat ja sokeri vaahdoksi. Siivilöi joukkoon varovasti sekoittaen keskenään sekoitetut kuivat aineet. Kaada taikina leivinpaperilla vuorattuun irtopohjavuokaan ja paista uunissa 175 asteessa n. 15 min. Jäähdytä. Kostuta kakkupohja kevyesti maidolla. Valmista suklaahyytelö. Sulata suklaa vesihauteessa. Laita liivatelehdet likoamaan kylmään veteen n. 10 minuutiksi. Vatkaa kerma vaahdoksi ja sekoita joukkoon hieman jäähtynyt suklaasula. Kiehauta rommi ja liuota siihen ylimääräisestä vedestä puserretut liivatteet yksitellen. Kaada liivateseos ohuena nauhana suklaavaahtoon koko ajan vatkaten. Kaada suklaahyytelö vuokaan kakkupohjan päälle ja tasoita pinta. Laita hetkeksi viileään odottamaan kirsikkahyytelöä. Valmista kirsikkahyytelö. Laita liivatelehdet likoamaan kylmään veteen n. 10 minuutiksi. Vaahdota kerma ja sekoita joukkoon kirsikkahillo. Kiehauta mehu ja liuota siihen ylimääräisestä vedestä puserretut liivatteet yksitellen. Kaada liivateseos ohuena nauhana kirsikkavaahtoon koko ajan vatkaten. Kaada kirsikkahyytelö vuokaan suklaahyytelön päälle. Tasoita pinta ja anna kakun hyytyä seuraavaan päivään jääkaapissa. Poista hyytynyt kakku vuoasta ja koristele kirsikoilla.\nPia 8. heinäkuuta 2014 klo 14.07\nTässä kakussa on mun mielimaut! Ja voi että on kaunis! Niin kesäinen ja kauniin värinen! Arvaa, alkoiko tehdä mieli kahvia ja tuota kakkua...\nKatja 13. heinäkuuta 2014 klo 20.49\nKirsikoissa ja suklaassa on hyvät maut ja hyvät ovat myös yhdessä. Kiitos.:) Kyllä varmaan kahvihammasta alkoi kolottamaan.;)\nOih, kirsikka ja suklaa ovat ihana yhdistelmä - ihanan kuulloinen kakku kaiken kaikkiaan. :) Tein itse vastikään samoilla mauilla vähän arkisempaa proteiiniherkkua:\nKatja 13. heinäkuuta 2014 klo 20.50\nNiin on hyvä yhdistelmä ja hyvä kakkukin tuli. Proteiiniherkkukin maistuisi.:)\nEllysi 9. heinäkuuta 2014 klo 19.50\nOi pyhä herkullisuus! Kirsikat on ihan parasta! :)\nKirsikat on ihania.:)\nHeidi 10. heinäkuuta 2014 klo 18.43\nOih, onpa ihana kakku ja kauniit kuvat!:) Makuyhdistelmäkin mitä mainioin, ja tuo jalallinen kakkuvatisi on kyllä niin nätti.:) Minä en ole kirsikasta oikein osannut tehdä mitään. Näin ihanaa kakkua voisi kyllä joskus kokeilla. Täyte näyttää pumpulimaisen pehmeältä ja oikein kuohkealta!\nKatja 13. heinäkuuta 2014 klo 20.52\nKiitos.:) Kakkuvati oli hyvä löytö alelaarista muutamalla eurolla.:) Kakun täytteisiin tuli hyvä koostumus. Joskus voisi tehdä ihan pelkkää mousseakin jälkiruoaksi.:) Kirsikat on hyviä kyllä sellaisenaankin. Harvemmin niistä tulee mitään sen kummemmin tehtyä, kun on syöty vain sellaisenaan.:)\nMinna E 15. heinäkuuta 2014 klo 21.48\nNam mikä ohje, taas kerran! Pakko laittaa kokeiluun :)\nvilijaana 20. heinäkuuta 2014 klo 23.09\näärimmäisen herkullisen näköinen :P nami


19-vuotiaana Miss Suomi -kilpailuun osallistunut Sara Sieppi: "Olen miettinyt jälkikäteen, että mitä järkeä siinä oli" - MTVuutiset.fi\n19-vuotiaana Miss Suomi -kilpailuun osallistunut Sara Sieppi: "Olen miettinyt jälkikäteen, että mitä järkeä siinä oli"\nJulkaistu 06.10.2018 08:06\nSara Sieppi puhui omista missiajoistaan MTV Viihteelle ennen viikonloppuna juhlittua missifinaalia.\nViikonloppuna kruunattiin vuoden 2018 Miss Suomi. Voittajaksi selviytyi 23-vuotias Alina Voronkova. Paikalla oli myös vuoden 2011 Miss Suomi Sara Sieppi, joka muisteli MTV Viihteen haastattelussa omaa finaalikokemustaan ja aikaansa missinä.\nSieppi osallistui Miss Suomi kilpailuun vain 19-vuotiaana ja hän saavutti ensimmäisen perintöprinsessan tittelin. Miss Suomi hänestä tuli, kun Pia Lamberg luopui kruunustaan. Nykyään Sieppi kokee lähteneensä kilpailuun aivan liian nuorena.\n– Silloin olin todella jännittynyt. En tiedä, miksi olen edes ylipäätään lähtenyt 19-vuotiaana kilpailemaan. Nyt olen miettinyt jälkikäteen, että mitä järkeä siinä oli. Olin tosi nuori ja todella tietämätön elämästä, Sara puntaroi MTV Viihteelle.\nLUE LISÄÄ: Sara Sieppi avautui blogissaan uudesta elämäntilanteestaan: "Olisi helpompaa varmasti sanoa, että kaikki on hyvin"\nMisseys käänsi aikanaan Siepin elämän päälaelleen, kun tittelin mukana tuli uusi työ sekä muutto Helsinkiin.\n– Tavallaan kaikki muuttui. Jätin perheen ja ystävät sinne ja aloitin uudet työt täällä, Torniosta kotoisin oleva Sieppi muistelee maisemanvaihdostaan.\nSieppi painottaa rohkeutta isona osana missin työtä ja neuvookin uutta Miss Suomea ottamaan kaikki uudet tilanteet rohkeudella vastaan.\n– Missivuoden aikana tulee paljon uusia tilanteita ja mennään oman mukavuusalueen ulkopuolelle. Sitten uskaltaa heittäytyä niihin tilanteisiin ja huomata, että tämä on oikeasti kivaa ja hauskaa, Sieppi muistuttaa.


Itsenäisyyden juhlaa armon auringossa - Urjalan Sanomat\nYleinen • 6.12.2016 • Urjalan Ylläpito\nItsenäisyyden juhlaa armon auringossa\nYleinen 6.12.2016 (muokattu 18.9.2020) Urjalan Ylläpito\nItsenäisyyspäivän juhlallisuudet Urjalassa etenivät varsin perinteisin menoin. Aamulla laskettiin seppele Halkivahan sankarihaudalle, ja kymmeneltä kellot kutsuivat väkeä pääkirkkoon. Juhlajumalanpalveluksen jälkeen laskettiin järjestöjen seppeleet päähautausmaan sankariristille ja sen jälkeen väki kokoontui itsenäisyyspäivän juhlaan Säätiötalolle.\nSeppelekulkue sai mennä sankarihaudalle kirpeässä, mutta hyvin kauniissa pakkassäässä.\nItsenäisyyspäivän juhlallisuudet Urjalassa etenivät varsin perinteisin menoin. Aamulla laskettiin seppele Halkivahan sankarhaudalle, ja kymmeneltä kellot kutsuivat väkeä pääkirkkoon. Juhlajumalanpalveluksen jälkeen laskettiin järjestöjen seppeleet päähautausmaan sankariristille ja sen jälkeen väki kokoontui itsenäisyyspäivän juhlaan Säätiötalolle.\nJuhlan teemana oli nuoret. Juhlan avasi rehtori Marko Nevalainen ja nuorten esiintyjien lisäksi juhlapuhuja on nuori, Väinö Linnan lukion abiturientti Anniina Vähäkoski.\nJuhlassa palkittiin perinteisesti myös Vuoden nuori, Vuoden urheilija ja Vuoden urheiluteko sekä urheilussa ja kulttuurissa ansioituneita. Vuoden nuori on Suvi Mäkeläinen ja Vuoden urheilija Aleksi Ojala. Vuoden urheiluteosta palkittiin Vesakosken ja Leinon perheet pop up- kisakatsomon perustamisesta Aleksi Ojalan olympiakävelyn ajaksi elokuussa.\nLue lisää Urjalan Sanomista torstaina 8.12, lisäkuvia ja videota digilehdessä jo keskiviikkoiltana.\nOlli Ristimäki Itsenäisyyspäivän juhlallisuudet Urjalassa etenivät varsin perinteisin menoin. Aamulla laskettiin seppele Halkivahan sankarihaudalle, ja kymmeneltä kellot kutsuivat väkeä pääkirkkoon.


Matti Hagelberg | tähtivaeltajablogi\nEtusivuPosts tagged 'Matti Hagelberg'\n23.2.2022 23.2.2022 tonitahtivaeltaja Sarjakuva-arvostelut\tAsema Kustannus, Läskimooses, Matti Hagelberg, sarjakuvat, Tähtivaeltaja 4/21, Toni Jerrman\nTohtori Matti Hagelberg\n”Ja Oht oli ikuinen ja jakamaton ja se oli avaruuksien lähde.”\nHerrasmiestaiteilija Matti Hagelbergin Läskimooses on kolmeen niteeseen pakattu, 1460-sivuinen sarjakuvallinen tieteiseepos. Ainutlaatuinen tulevaisuuden klassikko, joka paljastaa lopullisen totuuden maailmankaikkeuden synnystä, Maapallon ja ihmissuvun evoluutiosta sekä kaiken tuhoavasta Läskimooseksesta.\nLäskimooseksen kerronta käynnistyy hämäävän yksinkertaisesti. On piste, josta kasvaa viiva. Viivasta kasvaa neliö ja neliöstä suorakulmainen särmiö. Näistä lähtökohdista kuvio jatkaa monimutkaistumistaan. Sitten palataan jälleen pisteeseen. Nyt kertoja pyytää yleisöään liikuttamaan pistettä ajatuksen voimalla. Aiemmin kuulemma yksi nahkakypärään ja karhuntaljaan sonnustautunut ukko siirteli pistettä ihan miten tahtoi. Mutta nyt täytyy keskittyä: ”Ota tukeva ote siitä pisteestä. Älä liikuta silmiäsi. Äläkä räpytä. Ja sitten vaan väännät.”\nPAM! Alkuhiekka pöllähtää ja maailmankaikkeus sikiää olevaisuuteen. Tästä siirrytään Maa-pallon evoluutioon, joka on tietenkin kaikille tuttua kauraa. Alkuun oli vedessä eläviä kaloja, jotka sitten siirtyivät maan päälle, kun yksi kala oppi kävelemään. Seuraavaksi tulivat hirmuliskot, jotka kuolivat lopulta sukupuuttoon: ”Ne siirtyivät ehkä aurinkoon.” Sitten onkin jo apinoiden ja ihmisten vuoro.\nSelkeästi yllättävämpi tieto koskettaa ihmiskunnan unohdettua kulta-aikaa. Tuolloin Maa-pallolle saapui opettajia sekä avaruudesta että toisista ulottuvuuksista. Tämän 2000 vuotta kestäneen ajanjakson aikana ihmiset rakensivat suurimmat kaupunkinsa ja hallitsivat erilaisia avaruustekniikoita. Loiston ajan päätti vedenpaisumus, jonka taustalla hääri kaiken pahan alku ja juuri, pimeydessä vaaniva musta planeetta, Läskimooses.\n”Ne jotka puhuvat Läskimooseksesta, puhuvat Läskimooseksesta, että maailma pelastuisi, eivätkä he puhu Läskimooseksesta saadakseen itselleen kunniaa.”\nKertomuksen keskeisiin elementteihin lukeutuvat myös posliinialuksillaan avaruuden valloittanut Fu-maailma sekä Ohto-planeetta, jonka jalot kristalliolennot taivuttavat aikaa ja avaruutta mielensä mukaan. Henkilöhahmoista on mainittava ainakin kenttäläisten kuningas, pitkäksi aikaa ankkamaan Ank-Ad-Athorin-kaupunkiin juuttuva Lauri Kenttä sekä fu-kansan viisain tiedemies, Ohtoa, planeettojen säteitä ja Maa-palloa tutkiva tiedemies Agner Mang.\nVäliin tarina kurvaa myös Edgar Rice Burroughsin Mars-sarjaa muistuttavalle punaiselle planeetalle. Siellä kohdataan muun muassa kovan kohtalon kiusaama Antti ”Donkey Kong” Puuhaara, kovin kalevalaisella mielenlaadulla varustettu nelikätinen Jouto ”Bart Simpson” Joutavainen sekä Sammon takova seppä Seppo ”Spede” Ihaninen. Lopulta hyvinkin moni Kalevalasta tuttu tarina saa teoksessa scifistisen tulkintansa.\n”Tulee tulesta Sampo ihmekone, ikuliikkuja, kilkuttaja kalkuttaja, jauhaja mahtavainen. Ja jauhaa se Sampo rahaa sadantonnin nipuissa, jauhaa A-olutta koreittain, jauhaa nakkeja, ryynimakkaraa ja metrilenkkiä.”\nJa turha edes luulla, että olisin unohtanut ne pitkät jaksot, jotka kertovat raamatullisin äänenpainoin Ohton siunaamien suomaalaisten kansanvaelluksesta, kukoistuksesta ja rappiosta – sekä presidentti Kekkosen johtamasta eliitin salaliitosta. Toki olisi selitettävä myös kuukivien salaisuudet, maailman pyramidit, Jezuksen valo, finiitit, liskoihmiset, hivenet, ohtiini ja se, mihin niin sanottua svinksiä käytetään – mutta se jääköön nyt toiseen kertaan.\nHetkittäin maailmojen salaisuuksia avaava tarinointi keskeytyy, kun kertojaa kuunteleva vanha pappa haluaa pitää teetauon tai ryhtyy juttelemaan omiaan. Tätä herraa kiinnostavat hyvästäkin syystä apinoiden luonnetta epäilevät salaliittoteoriat sekä Suomessa vuosina 1973–1975 julkaistut King Kong -robottisarjakuvapokkarit: ”Jos se pahis vaikka on se King Kong ja se hyvis on se Mytek.” Vähitellen ukon jutuista käy myös ilmi, että kertoja on todennäköisesti vakavasti sairas ja tarvitsee jatkuvaa lääkitystä. Missä kaksikko pitää majaansa ja ketkä heidän tukikohtansa ovea kolkuttelevat, ovatkin jo sitten aivan toisen kokoluokan mysteerejä.\nNäin on myös itse kertoja, joka väittää tietävänsä ikuisen totuuden maailmankaikkeudesta, kaikesta ja Läskimooseksesta: ”Ne asiat joista oikean tiedon voi tunnistaa ovat: lähettäminen, saaminen, paljastuminen, ymmärtäminen, lisääntyminen ja edelleen lähettäminen.” Kertojan luotettavuudestakin voidaan olla montaa mieltä, sillä hän välittää sisäisiä ristiriitoja vilisevän salatun tietonsa vaillinaisina paloina ja kovin hämärässä järjestyksessä. Aiheet kiertävät kehää, rytmi hyödyntää toistoa ja joka kierroksella päästään syvemmälle, lähemmäs ymmärryksen ydintä – hieman samaan tapaan kuin kuorisi sipulia kerros kerrokselta.\nKeskittyminen kuitenkin kannattaa, sillä kuten on lausuttu: he, jotka eivät tunnusta Läskimoosesta, tuomitsevat itsensä, sillä olematonta vastaan ei voi suojautua – ja heille Läskimooses tulee yllätyksenä.\n”Eikä tieto silloin säilynyt oikein, vaan se säilyi väärin, ja se säilyi miten sattui.”\nLäskimooses on metafyysinen sukellus todellisuuden ytimeen, uhkarohkea trippi salatun tiedon lähteille. Se tursuaa ja pursuaa sanoja, visioita, kuvioita ja geometrisia muotoja. Mukana on hämmentäviä paljastuksia, mieltä järisyttäviä sivujuonteita ja kertomusten sisäisiä kertomuksia. Hypnoottisia kuvakavalkadeja ja suurten mytologioiden helinää. Huikeisiin sfääreihin yltävää hulvatonta tarinointia, joka kelpaisi uuden ja uljaan tieteisuskonnon peruskiveksi.\nKaikki tämä siivilöitynä nostalgisten populaarikulttuuriviitteiden sekä hagelbergilaisen mielikuvituksen suodattimen kautta.\nYhdellä sanalla sanottuna: Mestariteos.\nTeksti on julkaistu alunperin pidemmässä muodossa Tähtivaeltaja-lehden numerossa 4/21. Samassa lehdessä on mukana myös laaja Matti Hagelberg -haastattelu.