HE 27/2003 | EDILEX\nHE 27/2003 Hallituksen esitys Eduskunnalle päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2002/772/EY, Euratom hyväksymisestä ja laiksi sen voimaan saattamisesta sekä laiksi vaalilain muuttamisesta\n1.1. Europarlamenttivaaleja koskeva sääntely\nYhteisön tason sääntely\nEuroopan unionin laajentumisesta johtuva muutos\n1.2. Muut säännökset\n1. Vaalisäädöksen muuttamisesta tehty neuvoston päätös\n1.1. Päätöksen sisältö\n1.2. Päätöksen vaikutus Suomen lainsäädäntöön\n2.1. Laki päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2002/772/EY, Euratom voimaan saattamisesta\nHallituksen esitys Eduskunnalle päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2002/772/EY, Euratom hyväksymisestä ja laiksi sen voimaan saattamisesta sekä laiksi vaalilain muuttamisesta\nEsityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen (vaalisäädöksen) muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen. Neuvosto suosittelee jäsenvaltioille päätöksellä annettujen säännösten hyväksymistä niiden valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti. Lukuun ottamatta vaalilakiin sisältyvää Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomien tointen luetteloa Suomen lainsäädäntö on sopusoinnussa neuvoston päätöksen kanssa. Päätökseen sisältyvät säännökset tulevat päätöksen mukaan voimaan päätöksen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.\nEsitykseen sisältyy ehdotus laiksi päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2002/772/EY, Euratom voimaan saattamisesta.\nSamalla ehdotetaan muutettavaksi vaalilain säännöstä, joka koskee Euroopan parlamentin jäsenyyden esteenä olevia virkoja ja toimia. Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomien toimien listaan ehdotetaan neuvoston päätöksen mukaisesti lisättäväksi Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimen tuomarin, julkisasiamiehen ja kirjaajan toimet, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen toimi ja Euroopan oikeusasiamiehen toimi. Lisäksi säännöksestä ehdotetaan poistettavaksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä ja sen neuvoa-antavan komitean jäsenyyttä koskevat maininnat. Edelleen ehdotetaan, että säännöstä tarkistettaisiin teknisesti siltä osin kuin on kysymys Euroopan yhteisöjen toimielimen tai sellaiseen sidoksissa olevan erityiselimen tai Euroopan keskuspankin palveluksessa olevista henkilöistä.\nLisäksi esityksessä ehdotetaan, että Kymen ja Oulun vaalipiireihin kuuluvia kuntia koskeva vaalilain sääntely saatetaan vastaamaan vaalipiirien sisällä tapahtuneita kuntaliitoksia.\nVaalilakiin ehdotetaan samassa yhteydessä tehtäväksi vähäisiä teknisiä tarkistuksia, jotka johtuvat ennakkoäänestystä suomalaisilla laivoilla koskevasta jo toteutetusta lainmuutoksesta ja siitä, että vastuu muiden kuin ympärivuorokautista hoitoa antavien sosiaalihuollon toimintayksiköiden ennakkoäänestyspaikoiksi määräämisestä on lailla siirretty kunnan keskusvaalilautakunnalta kunnanhallitukselle.\nEhdotettujen lakien voimaantulosta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella. Muutettuja säännöksiä on tarkoitus soveltaa ensimmäisen kerran vuonna 2004 toimitettavissa europarlamenttivaaleissa.\nEuroparlamenttivaaleja koskevat säännökset sisältyvät Suomessa vaalilakiin (714/1998). Niin sanotun kaksoismandaatin haittavaikutusten ehkäisemisestä on säädetty perustuslain 28 §:n 1 momentissa.\nVaalilain I osan yhteisissä säännöksissä ovat muun muassa säännökset äänioikeudesta europarlamenttivaaleissa (2 §), säännös siitä, että maa on näissä vaaleissa yhtenä vaalipiirinä (7 §), erityiset säännökset näissä vaaleissa äänioikeutetuista äänioikeusrekisteriin tehtävistä merkinnöistä (3 luku), ehdokasasettelun viranomaistehtävistä (4 luku), vaalien tuloksen laskennasta ja vahvistamisesta (7 luku) ja muutoksenhausta (8 luku). Lain II osan vaalikohtaisissa säännöksissä ovat muut europarlamenttivaaleja koskevat erityissäännökset (12 luku). Näihin säännöksiin sisältyvät muun muassa säännökset vaalikelpoisuudesta europarlamenttivaaleissa (164 §).\nEuroparlamenttivaalien vaalijärjestelmä on rakentunut muissa yleisissä vaaleissa jo pitkään käytössä olleen vaalijärjestelmän ja niissä omaksuttujen keskeisten periaatteiden pohjalle. Vaalit ovat välittömät, suhteelliset ja salaiset. Äänioikeus on yleinen ja yhtäläinen. Ehdokkaita ei aseteta vaalipiireittäin, vaan he ovat ehdokkaina koko maassa. Äänestäjä äänestää ehdokkaana olevaa henkilöä, mutta tälle annettu ääni menee myös sen puolueen, vaaliliiton tai yhteislistan hyväksi, johon ehdokas kuuluu. Vaalituloksen laskennassa käytetään d'Hondtin laskentamenetelmää. Äänikynnystä, jonka ylittämistä puolueen tai yhteislistan edustajan valituksi tuleminen edellyttäisi, ei ole. Vaalirahoitusta koskevat lait eli puoluelaki (10/1969) ja ehdokkaan vaalirahoituksen ilmoittamisesta annettu laki (414/2000) rakentuvat avoimuuden periaatteelle. Vaalikampanjakustannuksille ei ole asetettu ylärajaa. Vaalijärjestelmä on käytännössä osoittautunut toimivaksi, eikä kansallisia tarpeita sen muuttamiseen ole ilmennyt.\nVaalilain 164 §:n 2 momentin mukaan virkoja ja toimia, jotka ovat esteenä Euroopan parlamentin jäsenyydelle, ovat:\n1) valtioneuvoston jäsenyys;\n2) Euroopan komission jäsenyys;\n3) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomarin, julkisasiamiehen ja kirjaajan virka;\n4) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenyys;\n5) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavan komitean ja Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön talous- ja sosiaalikomitean jäsenyys;\n6) alueiden komitean jäsenyys;\n7) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen nojalla asetetun yhteisön varoja hoitavan ja pysyvää välitöntä hallinnollista tehtävää hoitavan komitean tai muun toimielimen jäsenyys;\n8) Euroopan investointipankin johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsenyys sekä kuuluminen Euroopan investointipankin henkilöstöön;\n9) Euroopan yhteisön toimielimen ja sen yhteydessä olevan erityistoimielimen virka ja toimi; ja\n10) sellainen virka ja toimi, joka perustuslain mukaan aiheuttaa esteen olla kansanedustajana.\nVuosina 1995-1998 säännös sisältyi vaalilailla kumottuun lakiin Suomesta Euroopan parlamenttiin valittavien edustajien vaaleista (272/1995). Säännökseen sisällytettiin sellaisenaan luettelo viroista ja toimista, jotka päätökseen 76/787/EHTY,ETY,Euratom liittyvän edustajien valitsemisesta edustajankokoukseen yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen, jäljempänä vaalisäädös, 6 artiklan mukaan olivat esteenä toimimiselle Euroopan parlamentin jäsenenä. Kun Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomien virkojen ja toimien luetteloa vaalisäädöksen mukaan voitiin täydentää kansallisessa lainsäädännössä, lisättiin luetteloon myös virat ja toimet, joiden haltijat säännöstä annettaessa voimassa olleen valtiopäiväjärjestyksen 8 ja 9 §:n mukaan eivät voineet toimia kansanedustajina (oikeuskanslerin, apulaisoikeuskanslerin, korkeimman oikeuden jäsenen ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virka sekä eduskunnan oikeusasiamiehen ja apulaisoikeusasiamiehen toimi). Lisäksi virkojen ja toimien luetteloon otettiin säännöstä vaalilakiin siirrettäessä Amsterdamin sopimuksen mukaisesti alueiden komitean jäsenyys, minkä lisäksi säännös saatettiin vastaamaan tuolloin muuttumassa olleen perustuslain tekstiä.\nJäljempänä ilmenevät yhteisön tason sääntelyssä tapahtuneet muutokset antavat aiheen tarkistaa voimassa olevia säännöksiä Euroopan parlamentin jäsenyyden esteenä olevista viroista ja toimista.\nPerustuslain 28 §:n 1 momentin mukaan kansanedustajan toimen hoitaminen keskeytyy siksi ajaksi, jonka kansanedustaja toimii Euroopan parlamentin jäsenenä ja edustajantointa hoitaa tänä aikana hänen varaedustajansa. Järjestely toteutettiin alun perin vuonna 1994 valtiopäiväjärjestyksen väliaikaisella muutoksella. Suomessa olisi valmistauduttaessa liittymään Euroopan unionin jäseneksi vuosina 1994-1995 haluttu kokonaan kieltää samanaikainen jäsenyys eduskunnassa ja Euroopan parlamentissa (kaksoismandaatti), mutta tätä eivät tuolloin voimassa olleet EU-säännökset sallineet, minkä johdosta päädyttiin edellä todettuun ratkaisuun, jolla katsottiin kuitenkin voitavan torjua kaksoismandaatin haittavaikutukset.\nVaalisäädökseen on vuonna 1976 koottu tuolloin voimassa olleen Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 138 artiklan 3 kohdan antamin valtuuksin ne Euroopan yhteisöjen yhteisen edustajakokouksen vaalia koskevat säännökset, joiden yhteisestä noudattamisesta katsottiin voitavan sopia. Mainitun perustamissopimuksen määräyksen tavoitteena oli yhdenmukainen vaalimenettely. Vaalisäädöksen 7 artiklan 2 kohdassa määrättiin kuitenkin, että kunnes yhdenmukainen vaalimenettely tulee voimaan, vaalit toimitetaan, niiltä osin kuin vaalisäädöksessä ei muuta edellytetä, kussakin jäsenvaltiossa kansallisten määräysten mukaan. Amsterdamin sopimuksen tekemisen yhteydessä vuonna 1997 perustamissopimuksen määräykset numeroitiin uudelleen, missä yhteydessä 138 artiklasta tuli uuden konsolidoidun toisinnon 190 artikla ja artiklan 3 kohdasta 4 kohta.\nMainittua perustamissopimuksen määräystä muutettiin myös sisällöllisesti Amsterdamin sopimuksella. Siihen saakka Euroopan parlamentin esityksen tavoitteena piti olla yhdenmukainen vaalimenettely kaikissa jäsenvaltioissa. Tällaisesta menettelystä ei kuitenkaan ollut voitu sopia. Amsterdamin sopimuksella kohtaa täydennettiin siten, että Euroopan parlamentti saattoi vaihtoehtoisesti tehdä esityksen säädökseksi vaalien toimittamisesta kaikille jäsenvaltioille yhteisten periaatteiden mukaisesti.\nEuroopan parlamentti teki päätöslauselmallaan 15.7.1998 (A4-0212/98) esityksen säädökseksi edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla kaikille jäsenvaltioille yhteisten periaatteiden mukaisesti. Annettavan uuden säädöksen tarkoitus oli korvata mainittu vuodelta 1976 oleva vaalisäädös.\nEuroopan parlamentin esitykseen perustuva valmistelu kesti yli neljä vuotta. Lopulta neuvosto kuitenkin saavutti asiassa yksimielisyyden ja muutti vaalisäädöstä päätöksellään 25.6. ja 23.9.2002 päättäen samalla vuoden 1976 vaalisäädöksen uudesta konsolidoidusta sisällöstä. Päätöksen sisältöä käsitellään jäljempänä esityksen yksityiskohtaisissa perusteluissa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 190 artiklan 4 kohdassa edellytetyn mukaisesti neuvosto on suositellut jäsenvaltioille päätöksellään antamiensa säännösten hyväksymistä niiden valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti.\nVaalisäädös on merkityksensä vuoksi rinnastettu unionin niin sanottuun primäärioikeuteen. Se ja siihen myöhemmin tehdyt muutokset on tullut hyväksyä jäsenvaltioissa erikseen niiden valtiosäännön mukaisesti. Hyväksymismenettelystä voimassa oleva säännös sisältyy nykyisin EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 4 kohtaan. Suomessa vuoden 1976 vaalisäädös ja neuvoston 1 päivänä helmikuuta 1993 tekemä päätös vaalisäädöksen muuttamisesta on saatettu valtionsisäisesti voimaan lailla Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä (1540/1994). Amsterdamin sopimukseen perustuvat vaalisäädöksen muutokset taas on saatettu valtionsisäisesti voimaan lailla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta tehdyn Amsterdamin sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä (505/1999). Myös neuvoston nyt tekemä päätös on Suomessa saatettava eduskunnan hyväksyttäväksi ja sen lainsäädännön alaan kuuluvat säännökset saatettava voimaan lailla sen mukaisesti kuin jäljempänä lähemmin todetaan.\nVaalilain 163 §:ään on kirjattu Suomesta europarlamenttivaaleissa valittavien jäsenten määrä 16. Helmikuun 1 päivänä 2003 voimaan tulleen Nizzan sopimuksen mukaan Euroopan parlamentin jäsenten kokonaismäärä kasvaa unionin laajentuessa vaalikauden 2004-2009 alusta 732:een ja Suomesta valittavien jäsenten määrä laskee 13:een, edellyttäen, että kaikkien uusiksi jäseniksi hyväksyttyjen maiden jäsenyys ennen vuoden 2004 alkua toteutuu. Uusien jäsenvaltioiden edustajien määrät kirjataan liittymissopimuksiin. Jos viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2004 allekirjoitetuista liittymissopimuksista johtuva uusien jäsenten yhteismäärä on pienempi kuin 732, johtuen siitä, että liittymisprosessi jonkin valtion osalta on vielä kesken, kustakin jäsenvaltiosta valittavien edustajien määrä korjataan vaalikauden ajaksi suhteessa kokonaismäärään siten, että kokonaismäärä on mahdollisimman lähellä 732:ta. Tässä korjauksessa mistään jäsenvaltiosta valittavien jäsenten määrä ei kuitenkaan saa nousta suuremmaksi kuin mikä se on ollut vaalikaudella 1999-2004. Uuden vaalikauden aikana liittyvän uuden jäsenvaltion kohdalla sovelletaan samaa korjaussäännöstä. Jäsenten enimmäismäärä (732) voidaan tämän siirtymävaiheen aikana tilapäisesti ylittää tapauksissa, joissa liittymissopimus jonkin uuden jäsenvaltion osalta tulee voimaan vasta neuvoston tehtyä päätöksensä jäsenmääristä. Neuvosto tekee tämän päätöksensä vuoden 2004 alun tilanteen todettuaan. Näin ollen tässä vaiheessa ei voida vielä tehdä ehdotusta vaalilain 163 §:n muuttamisesta siten, että siitä ilmenisi Suomesta valittavien jäsenten määrä vaalikaudella 2004-2009.\nEduskuntavaalien vaalipiirejä koskevassa sääntelyssä siirryttiin valtion aluehallintoa koskevan lainsäädännön uudistamisen yhteydessä vuonna 1997 lainsäädännölliseen ratkaisuun, jossa vaalipiirejä koskevassa pykälässä luetellaan kuhunkin vaalipiiriin kuuluvat kunnat. Siihen asti vaalipiirit olivat määräytyneet lääneittäin, joskin osin siten, että läänin alue oli jaettu kahteen osaan, jolloin vaalipiirien rajojen määrittelyssä lueteltiin rajalla olevat kunnat. Omaksi vaalipiirikseen oli Uudenmaan läänistä erotettu Helsingin kaupunki. Sitä ja Ahvenanmaan maakuntaa lukuun ottamatta myös vaalipiirien nimet määräytyivät asianomaisten läänien mukaan, kuitenkin siten, että läänin ollessa jaettuna kahteen vaalipiiriin niminä olivat asianomaisen läänin eteläinen ja pohjoinen vaalipiiri.\nNykyisin vaalipiirit ja niihin kuuluvat kunnat luetellaan vaalilain 5 §:ssä. Omaksutusta lainsäädännöllisestä ratkaisusta johtuen pykälää pitää muuttaa jokaisen sellaisen kuntajaon muutoksen yhteydessä, joka merkitsee uuden kunnan perustamista yhdistämällä olemassa olevia kuntia tai jakamalla olemassa oleva kunta, johtaapa muutos vaalipiirin rajojen tarkistamiseen tai ei. Selvyyden vuoksi myös pelkän kunnan nimen muuttumisen tulisi näkyä pykälästä. Nyt pykälän muuttamistarpeen aiheuttavat kuntajaon muutokset ovat vuoden 2003 alusta voimaan tulleet Haminan kaupungin ja Vehkalahden kunnan lakkauttaminen ja niiden alueiden yhdistäminen uudeksi Haminan kunnaksi (Valtioneuvoston päätös 577/2002) sekä Pattijoen kunnan ja Raahen kaupungin lakkauttaminen ja niiden alueiden yhdistäminen uudeksi Raahen kunnaksi (Valtioneuvoston päätös 578/2002).\nUudistettaessa vuonna 2002 eräitä ennakkoäänestystä koskevia vaalilain säännöksiä pidennettiin kaikissa muissa vaaleissa, paitsi presidentinvaalin toisessa vaalissa, viikolla sitä ajanjaksoa, jonka puitteissa ennakkoäänestys suomalaisissa laivoissa on toimitettava (47 §:n 1 momentti). Tällöin jäi kuitenkin ennakkoäänestyspaikkoja koskeva sääntely 9 §:n 1 momentin 4 kohdassa muuttamatta uudistusta vastaavasti. Samassa yhteydessä siirrettiin muiden kuin ympärivuorokautista hoitoa antavien sosiaalihuollon toimintayksiköiden määrääminen ennakkoäänestyspaikoiksi kunnan keskusvaalilautakunnalta kunnanhallitukselle (9 §:n 1 momentin 3 kohta). Vastaava muutos jäi tuolloin kirjaamatta 46 §:n 2 momenttiin. Näissä suhteissa lainsäädäntöä on syytä tarkistaa.\nEsityksellä pyydetään perustuslain 94 §:n 1 momenttiin viitaten eduskunnan hyväksyntää vaalisäädöksen muutoksille niin, että muutokset voisivat tulla voimaan mahdollisimman pian ja ajoissa ennen vuoden 2004 europarlamenttivaaleja. Hyväksyminen on tarpeen, koska vaalisäädöksen säännökset kuuluvat jäljempänä lähemmin ilmenevistä syistä kokonaisuudessaan lainsäädännön alaan. Vaalisäädös ja siihen tehdyt muutokset on aikaisemminkin saatettu voimaan lailla, kuten edellä kohdassa 1.1. on selvitetty. Uudet lainsäädännön alaan kuuluvat säännökset tulee perustuslain 95 §:n 1 momentin mukaan myös saattaa voimaan lailla. Samalla vaalilakia muutettaisiin siten, että uudet Suomea sitovat kansainväliset velvoitteet ilmenisivät myös tästä laista. Tämä on tarpeen vaalilainsäädännön selkeyden vuoksi. Samassa yhteydessä vaalilakia tarkistettaisiin myös teknisesti vastaamaan toteutuneita kuntajaon muutoksia ja vaalilainsäädäntöön aikaisemmin jo tehtyjä muutoksia. Tämä puolestaan on tarpeen lakitekstin yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi.\nEsityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi neuvoston päätöksen, jolla vaalisäädöstä on muutettu. Edelleen ehdotetaan, että lailla saatettaisiin voimaan vaalisäädöksen uudet lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset. Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomia toimia koskeva vaalisäädöksen uusi pakottava säännös saataisiin näin sisällytetyksi vaalijärjestelmää koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön.\nVaalilainsäädännön selkeyden vuoksi ehdotetaan, että Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomia toimia koskevaa vaalilain säännöstä muutettaisiin siten, että siitä ilmenisivät vaalisäädöksen muutokset.\nLisäksi ehdotetaan, että Kymen ja Oulun vaalipiireihin kuuluvia kuntia koskeva vaalilain sääntely saatetaan samassa yhteydessä vastaamaan vaalipiirien sisällä tapahtuneita kuntaliitoksia.\nVaalilakiin ehdotetaan samassa yhteydessä tehtäväksi myös vähäisiä teknisiä tarkistuksia, jotka johtuvat ennakkoäänestystä suomalaisilla laivoilla koskevasta jo toteutetusta lainmuutoksesta ja siitä, että vastuu muiden kuin ympärivuorokautista hoitoa antavien sosiaalihuollon toimintayksiköiden ennakkoäänestyspaikoiksi määräämisestä on lailla siirretty kunnan keskusvaalilautakunnalta kunnanhallitukselle.\nEsityksellä ei ole organisaatio-, taloudellisia tai henkilöstövaikutuksia. Sillä saatetaan Suomen vaalilainsäädäntö Euroopan unionin säännösten mukaiseksi sekä selkeytetään lainsäädäntöä.\nNeuvoston päätöksen valmistelu on tapahtunut neuvoston toimeksiannosta yleisten asiain työryhmässä, johon kansalliset asiantuntijat ovat voineet ottaa osaa. Vuosina 1998 ja 1999 oikeusministeriön edustajat ovat osallistuneet työryhmän kokouksiin. Tämän jälkeen työryhmän työn ohjaus on tapahtunut pääkaupungista käsin.\nUnionin piirissä valmistelu on tapahtunut perustamissopimuksen 190 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan parlamentin 15 päivänä heinäkuuta 1998 tekemän ehdotuksen pohjalta. Euroopan parlamentti on 12 päivänä kesäkuuta 2002 kaikkien jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä antanut 190 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun puoltavan lausunnon. Tämän jälkeen neuvosto on 25 päivänä kesäkuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2002 tekemällään päätöksellä muuttanut vaalisäädöstä.\nSuomessa säädösesitystä ja siitä laadittua muistiota on käsitelty EU-asioiden komiteassa ja EU-ministerivaliokunnassa. Esitys on myös lähetetty lähettämisen ajankohtana voimassa olleen valtiopäiväjärjestyksen 54 b §:n mukaisesti U-asiana (U 61/1998 vp) eduskunnalle, koska kysymyksessä on ollut Euroopan yhteisön toimivaltaan kuuluva asia, joka kuuluu lainsäädännön alaan.\nEduskunnan perustuslakivaliokunta on antanut asiassa lausuntonsa (PeVL 32/1998 vp). Suuri valiokunta on hyväksynyt asiassa lausuman 23 päivänä lokakuuta 1998.\nEsitys on valmisteltu virkatyönä oikeusministeriössä.\n1 artikla. Vaalisäädöksen uusissa säännöksissä Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomien toimien luetteloon lisättiin Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimen tuomarin, julkisasiamiehen ja kirjaajan toimet, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen toimi ja Euroopan yhteisöjen oikeusasiamiehen toimi. Niiden Euroopan yhteisöjen toimielimen tai sen yhteydessä olevan erityistoimielimen palveluksessa olevien muiden henkilöiden joukko, joiden tehtävä on ristiriidassa Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa, määriteltiin uudelleen siten, että yhteensopimattomia ovat nyt virat tai toimet ”Euroopan yhteisöjen toimielimen tai sellaiseen sidoksissa olevan erityiselimen tai Euroopan keskuspankin palveluksessa”. Lisäksi säännöksestä poistettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen johdosta EHTY:n ja sen neuvoa-antavan komitean jäsenyyttä koskevat maininnat (päätöksen 1 artiklan 7 a kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 7 artiklan 1 kohta).\nNeuvosto lisäsi samalla vaalisäädökseen uuden säännöksen, jonka mukaan Euroopan parlamentin jäsenyys on vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaaleista alkaen nimenomaisesti yhteensopimaton kansallisen parlamentin jäsenyyden kanssa. Irlannille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettiin lyhyeksi siirtymäajaksi mahdollisuus olla noudattamatta tätä säännöstä (päätöksen 1 artiklan 7 b kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 7 artiklan 2 kohta). Tähän liittyen kumottiin vuoden 1976 vaalisäädöksen 5 artikla, joka esti kaksoismandaatin kieltämisen (päätöksen 1 artiklan 6 kohta).\nVaalisäädöstä muutettiin neuvoston päätöksellä eräissä muissakin suhteissa. Ensinnäkin säädöksessä oleva ilmaisu ”edustaja” tai ”Euroopan parlamentin edustaja” korvattiin kautta linjan ilmaisulla ”Euroopan parlamentin jäsen” (päätöksen 1 artiklan 1 kohta). Muutos on tekninen. Vaalien keskeiset periaatteet sisältävään vaalisäädöksen 1 artiklaan lisättiin säännös, jonka mukaan parlamentin jäsenet tulee kaikissa jäsenvaltioissa valita suhteellista vaalitapaa noudattaen, ja säännös, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat sallia etusijaäänestyksen. Lisäksi säädettiin, että vaalien tulee olla, paitsi yleiset ja välittömät, myös vapaat ja salaiset (päätöksen 1 artiklan 2 kohta). Vaalisäädöksen 2 artiklaan sisällytettiin säännös, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat europarlamenttivaalejaan varten perustaa vaalipiirejä tai muulla tavoin jakaa vaalialueen alaryhmiin. Uuteen konsolidoidun vaalisäädöksen 3 artiklaan sisällytettiin säännös siitä, että jäsenvaltiot voivat asettaa kansallisella tasolla enintään 5 prosentin suuruisen äänikynnyksen paikkojen jakamista varten, ja 4 artiklaan säännöksen mahdollisuudesta asettaa ylärajan ehdokkaiden vaalikampanjakustannuksille (päätöksen 1 artiklan 3 kohta).\nVaalisäädöksen 3 artiklasta, joka konsolidoituna on 5 artikla, poistettiin perustamissopimuksen 190 artiklan 3 kohdassa oleva vastaava säännös huomioon ottaen turhana 1 kohta, jonka mukaan edustajat valitaan viideksi vuodeksi (päätöksen 1 artiklan 4 a kohta). Artiklaan tehtiin lisäksi eräitä puhtaasti teknisiä tarkistuksia (päätöksen 1 artiklan 4 b ja c kohta). Euroopan parlamentin jäsenten nauttimia erioikeuksia ja vapauksia koskeva konsolidoidun vaalisäädöksen 6 artikla muotoiltiin uudelleen viittaamalla siinä Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehtyyn pöytäkirjaan (päätöksen 1 artiklan 5 kohta). Konsolidoidun vaalisäädöksen 7 artiklan 3 kohdassa muutettiin sanonta ”kukin jäsenvaltio voi 7 artiklan 2 kohdassa määrätyin edellytyksin vahvistaa, missä tehtävissä toimiminen on ristiriidassa kansallisella tasolla” kuulumaan ”kukin jäsenvaltio voi (konsolidoidun vaalisäädöksen) 8 artiklassa määrätyin edellytyksin laajentaa yhteensopimattomuussääntöjen kansallista soveltamisalaa” (päätöksen 1 artiklan 7 c kohta). Päätöksen 1 artiklan 7 d kohdassa tehtiin puhtaasti tekninen muutos konsolidoidun vaalisäädöksen 7 artiklan uuteen 4 kohtaan.\nVaalisäädöksen 7 artikla, jossa olivat säännökset yhdenmukaista vaalimenettelyä koskevan esityksen laatimisesta ja siitä, että kunnes tällainen menettely tulee voimaan, vaalit toimitetaan kussakin jäsenvaltiossa kansallisten määräysten mukaan, muutettiin kuulumaan siten, että pääsäännöksi tuli kansallisten säännösten noudattaminen. Näissä säännöksissä voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden erityistilanteet, kunhan ne eivät yleisesti vaikuta vaalitavan suhteellisuuteen (päätöksen 1 artiklan 8 kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 8 artikla).\nVaalisäädöksen 9 artiklan ilmaisu, jonka mukaan europarlamenttivaalit pidetään kunkin jäsenvaltion ”vahvistamana päivänä”, korvattiin ilmaisulla ”vahvistamana päivänä ja ajankohtana”. Artiklan 2 kohdan ilmaisu ”Ääntenlaskenta voidaan aloittaa” vasta sitten kun vaalit ovat päättyneet siinä jäsenvaltiossa, jonka äänestäjät äänestävät viimeisinä 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona, korvattiin ilmaisulla ”Jäsenvaltio voi julkistaa virallisesti vaalien tuloksen” vasta tuolloin. Muutos vastaa tulkintaa, joka Suomessa omaksuttiin jo europarlamenttivaaleista ensimmäistä kertaa säädettäessä (vaalilain 180 §). Artiklan 3 kohta, jossa oli säännökset kaksivaiheisen vaalin varalle, poistettiin tarpeettomana (päätöksen 1 artiklan 9 kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 10 artikla).\nVaalisäädöksen 10 artiklaan tehtiin eräitä teknisiä muutoksia. Lisäksi muutettiin artiklassa ollutta säännöstä sen varalta, että vaalien toimittaminen normaaliajankohtana osoittautuisi mahdottomaksi. Europarlamenttivaalien siirtämisestä toukokuulle, mitä Euroopan parlamentti oli esittänyt ja mitä Suomikin oli tukenut, ei vaalisäädöksen muuttamisen yhteydessä voitu sopia. Jos vaalien toimittaminen normaaliajanjaksona kuitenkin osoittautuu mahdottomaksi, neuvosto voi määrätä yksimielisesti ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toisen ajanjakson, joka uuden säännöksen mukaan voi olla aikaisintaan kaksi kuukautta ennen normaaliaikaa ja myöhäisintään yhden kuukauden kuluttua sen jälkeen. Aikaisemman säännöksen mukaan vaaleja olisi voinut aikaistaa vain yhdellä kuukaudella. Päätös poikkeuksellisesta vaaliajankohdasta on tehtävä vähintään vuotta ennen toimikautensa päättävän Euroopan parlamentin viisivuotisen toimikauden päättymistä (päätöksen 1 artiklan 10 kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 11 artikla). Toimikausi päättyy konsolidoidun vaalisäädöksen 5 artiklan mukaan, kun vaaleissa valitun uuden parlamentin ensimmäinen istunto julistetaan alkaneeksi.\nVaalisäädöksen 11 artiklan alusta poistettiin ilmaisi ”Kunnes 7 artiklan 1 kohdassa määrätty yhdenmukainen menettely tulee voimaan”, jolloin artikla sisällöltään vastaa mainittua artiklaa (päätöksen 1 artiklan 11 kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 12 artikla).\nVaalisäädöksen 12 artikla muutettiin kokonaisuudessaan. Ensinnäkin siihen tehtiin 7 ja 11 artiklaan tehtyjä muutoksia vastaavat korjaukset eli poistettiin viittaus yhdenmukaisen vaalimenettelyn mahdolliseen voimaantuloon. Uudessa artiklassa luetellaan nyt tilanteeet, joissa parlamentin jäsenen paikka vapautuu. Näin käy jäsenen erottua tai kuoltua tai hänen edustajantoimensa päätyttyä. Muiltakin osin artikla kirjoitettiin kokonaan uudelleen sen sisällön kuitenkaan muuttumatta (päätöksen 1 artiklan 12 kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 13 artikla).\nVaalisäädöksen 14 artikla kumottiin, koska se koski vain ensimmäisten suorien Euroopan parlamentin jäsenten vaalien jälkeistä tilannetta (päätöksen 1 artiklan 13 kohta).\nVaalisäädöksen 15 artikla muutettiin kokonaisuudessaan. Siinä luetellaan, millä todistusvoimaisilla kielillä säädös on laadittu ja viitataan säädöksen liitteisiin (päätöksen 1 artiklan 14 kohta; uudistetun ja konsolidoidun vaalisäädöksen 15 artikla).\nVaalisäädöksen liite I, jossa oli kysymys vaalien järjestämisestä Grönlannissa, kumottiin tarpeettomana Grönlannin erottua yhteisöistä (päätöksen 1 artiklan 15 kohta).\nVaalisäädöksen liitteessä III poistettiin Saksan liittotasavallan hallituksen julistus (päätöksen 1 artiklan 16 kohta; vaalisäädöksen uusi liite II).\n2 artikla. Artiklassa päätettiin vaalisäädöksen säännösten ja liitteiden uudelleen numeroinnista päätöksen liitteenä olevien vastaavuustaulukoiden mukaisesti. Viittaukset vuoden 1976 säädöksen artikloihin ja liitteisiin mukautettiin, kuten myös yhteisön perustamissopimuksiin sisältyvät viittaukset. Edelleen päätettiin, että muissa asiakirjoissa tai säädöksissä olevia viittauksia vuoden 1976 säädöksen artikloihin pidetään viittauksina uudelleen numeroituihin artikloihin ja kohtiin.\n3 artikla. Päätöksen 1 ja 2 artiklassa tarkoitetut muutokset tulevat tämän artiklan mukaan voimaan jäsenvaltioiden valtiosääntönsä mukaisesti päätöksen säännöksille antamaa hyväksyntää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Kansallisten menettelyjen päätökseen saattamisesta tulee ilmoittaa neuvoston pääsihteeristölle.\n4 artikla. Artiklan mukaan päätös on ollut julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.\nSiltä osin kuin vaalisäädöksen muutos koskee Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomia toimia, Suomen lainsäädäntö tulee saattaa muuttunutta vaalisäädöstä vastaamaan.\nKaksoismandaatin kieltoa merkitsevä vaalisäädöksen muutos ei Suomessa aiheuta tarvetta muuttaa lainsäädäntöä, koska perustuslaissa omaksutun järjestelyn, jonka tarkoituksena on ollut torjua kaksoismandaatin haittavaikutukset, on katsottava vastaavan vaalisäädöksen vaatimuksia.\nMuutoinkin meillä voimassa oleva lainsäädäntö on, lukuunottamatta säännöstä yhteensopimattomista toimista, päätöksen edellä selostettujen pakottavien säännösten mukainen. Europarlamenttivaaleissa noudatettava d'Hondtin laskentajärjestelmä on suhteellinen vaalitapa. Mahdollisuus äänestää vapaasti henkilöä hänen ehdokaslistojen yhdistelmään sijoittamisestaan riippumatta täyttää etusija- eli suosituimmuusvaalin vaatimukset. Europarlamenttivaalit ovat Suomessa välittömät, suhteelliset ja salaiset. Äänioikeus on yleinen ja yhtäläinen. Vaalivapaus on turvattu rikoslain vuodelta 1995 olevin säännöksin (14 luku, 578/1995).\nPäätöksen valinnaiset säännökset koskevat kysymyksiä, joihin Suomessa on omaksuttu kanta. Europarlamenttivaalien vaalijärjestelmästä käydyssä keskustelussa ei ole nähty tarvetta vaalisäädöksen muutosten mahdollistamiin järjestelmän muutoksiin. Suomessa ehdokkaat on katsottu parhaaksi asettaa valtakunnallisesti. Äänikynnyksen käyttöön ottoon ei ole nähty tarvetta. Vaalirahoituksen sääntelytarpeesta ja julkisuudesta käydyssä keskustelussa taas ei ole nähty aiheelliseksi asettaa vaalikampanjakustannuksille ylärajaa. Näin ollen vaalisäädöksen muutoksen valinnaiset säännökset eivät aiheuta tarvetta lain muuttamiseen.\n1 §. Pykälä sisältäisi säännöksen, jolla neuvoston päätös saatetaan voimaan. Kaikki päätöksen säännökset kuuluvat lainsäädännön alaan, kuten jäljempänä lähemmin todetaan.\n2 §. Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana samanaikaisesti vaalilain muuttamisesta annetun lain kanssa. Koska lain voimaansaattamisessa on kysymys Euroopan unionissa tehtyyn päätökseen liittyvistä Suomen toimenpiteistä, kuuluu voimaansaattamisasetuksen antaminen perustuslain 93 §:n 2 momentin takia valtioneuvostolle (PeVL 49/2001 vp).\nVuoden 2004 europarlamenttivaaleihin valmistautumiseen liittyvistä käytännön syistä tulisi ennen lain voimaantuloa voida ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.\n5 §. Vaalipiirit eduskuntavaaleissa. Edellä mainittujen Kymen ja Oulun vaalipiirien alueella toteutettujen kuntajaon muutosten aiheuttamat muutokset ehdotetaan tehtäviksi vaalilain 5 §:n 8 ja 14 kohtaan. Ensiksi mainitusta poistuu Vehkalahden ja viimeksi mainitusta Pattijoen kunnan nimi.\n9 §. Ennakkoäänestyspaikat ja vaalipäivän äänestyspaikat. Vaalilain 9 §:n 1 momentin 4 kohdassa ehdotetaan täsmennettäväksi, että suomalaiset laivat ovat ennakkoäänestyspaikkoina ollessaan ulkomailla, kun ennakkoäänestys niissä voidaan 47 §:n 1 momentin mukaan toimittaa eli kahdeksannestatoista päivästä kahdeksanteen päivään ennen vaalipäivää.\n46 §. Ennakkoäänestysoikeus. Lain 46 §:n 2 momenttia ehdotetaan muutettavaksi vastaamaan muiden kuin ympärivuorokautista hoitoa antavien sosiaalihuollon toimintayksiköiden ennakkoäänestyspaikoiksi määräämisen osalta 9 §:n 1 momentin 3 kohdassa vuonna 2002 toteutettua toimivallan muutosta.\n164 §. Vaalikelpoisuus sekä jäsenyyden esteenä olevat virat ja toimet. Neuvoston vaalisäädöksen muuttamista koskevan päätöksen johdosta on tarpeen muuttaa vaalilain 164 §:n 2 momenttiin sisältyvää Euroopan parlamentin jäsenyyden kanssa yhteensopimattomien toimien luetteloa. Siihen ehdotetaan päätöksen mukaan lisättäväksi Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimen tuomarin, julkisasiamiehen ja kirjaajan toimet, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen toimi ja Euroopan yhteisöjen oikeusasiamiehen toimi. Muutoinkin luetteloa ehdotetaan sanonnallisesti tarkistettavaksi vastaamaan muutettua vaalisäädöstä. Myös maininnat lakanneesta Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä ehdotetaan pykälästä poistettavaksi.\nLaki ehdotetaan tulevaksi voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana samanaikaisesti ehdotetun neuvoston päätöksen voimaansaattamislain kanssa.\nLait ehdotetaan tuleviksi voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Asetuksenantovalta tulisi antaa valtioneuvostolle, koska kyseessä on unioniasia (ks. PeVL 49/2001 vp). Neuvoston päätöksen 3 artiklan mukaan muutokset tulevat voimaan jäsenvaltioiden valtiosääntönsä mukaisesti päätöksen säännöksille antamaa hyväksyntää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Muutettuja vaalilain säännöksiä on tarkoitus soveltaa ensimmäistä kertaa seuraavissa europarlamenttivaaleissa, jotka Suomessa pidetään 13 päivänä kesäkuuta 2004, jollei neuvosto vähintään vuotta ennen nykyisen Euroopan parlamentin viisivuotiskauden päättymistä päätä muusta, aikaisemmasta tai myöhemmästä ajankohdasta.\nPerustuslain 94 §:n 1 momentin mukaan eduskunta hyväksyy muun muassa sellaiset valtiosopimukset ja muut kansainväliset velvoitteet, jotka sisältävät lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä. Perustuslakivaliokunnan tulkintakäytännön mukaan eduskunnan hyväksymistoimivalta kattaa kaikki aineelliselta luonteeltaan lainsäädännön alaan kuuluvat kansainvälisten velvoitteiden määräykset.\nVaaleja koskevat säännökset ovat Suomessa kaikki laintasoisia, lukuun ottamatta säännöksiä ennakkoäänestyspaikkoina olevista Suomen edustustoista ja niiden toimipaikoista, jotka annetaan vaalilain 9 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaisin valtuuksin valtioneuvoston asetuksella. Neuvoston päätös sisältää vain europarlamenttivaaleja koskevia säännöksiä, jotka edellä todetun mukaisesti kaikki kuuluvat lainsäädännön alaan.\nMainituilla perusteilla ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi päätöksen perustuslain 94 §:n 1 momentin mukaisesti kokonaisuudessaan.\nEuroparlamenttivaaleja koskevat säännökset sisältyvät Suomessa vaalilakiin. Niillä on kuitenkin läheinen yhteys eduskuntavaaleja koskeviin säännöksiin, joista eräät keskeisimmät sisältyvät perustuslakiin. Perustuslain 14 §:ssä säädetään äänioikeudesta valtiollisissa vaaleissa ja 24 §:ssä eduskunnan toimikaudesta. Eduskuntavaalien keskeisistä periaatteista puolestaan säädetään perustuslain 25 §:ssä. Siinä säädetään muun muassa, että kansanedustajat valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla. Viimeksi mainittuun pykälään sisältyvät myös säännökset vaalipiirijaon perusteista ja oikeudesta asettaa ehdokkaita eduskuntavaaleissa sekä siitä, että vaalien ajankohdasta, ehdokkaiden asettamisesta, vaalien toimittamisesta ja vaalipiireistä säädetään tarkemmin lailla. Ennenaikaisista eduskuntavaaleista säädetään 26 §:ssä. Perustuslain 27 §:ään sisältyvät säännökset vaalikelpoisuudesta eduskuntavaaleissa ja kelpoisuudesta edustajantoimeen. Kaksoismandaatin haittavaikutusten ehkäisemistä koskevat säännökset ovat perustuslain 28 §:ssä.\nPerustuslain 27 §:n 1 ja 2 momentin sisältämät säännökset vaalikelpoisuudesta koskevat vain eduskuntavaaleja ja vastaavasti pykälän 3 momentin luettelo yhteensopimattomista tehtävistä vain kansanedustajana toimimista. Perustuslain 28 §:n 1 momentin tarkoituksena taas on järjestää kansanedustajan toimen hoitamiseen liittyviä kysymyksiä muun muassa siinä tilanteessa, että henkilö on valittu sekä kansanedustajaksi että Euroopan parlamentin jäseneksi. Sen sijaan säännös ei edellytä, että henkilöllä tulisi olla vaalikelpoisuus sekä eduskuntavaaleissa että europarlamenttivaaleissa, vaan vaalikelpoisuus viimeksi mainituissa vaaleissa määräytyy Suomea Euroopan unionin jäsenenä sitovien velvoitteiden mukaisesti.\nVaalisäädöksen muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen hyväksymisestä voidaan edellä esitetyn perusteella päättää äänten enemmistöllä ja ehdotukset päätöksen voimaansaattamislaiksi sekä laiksi vaalilain muuttamisesta voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.\nEdellä olevan perusteella ja perustuslain 94 §:n mukaisesti esitetään\nettä Eduskunta hyväksyisi Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2002 ja 23 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen (2002/772/EY, Euratom).\nKoska päätös sisältää säännöksiä, jotka kuuluvat lainsäädännön alaan, annetaan samalla Eduskunnan hyväksyttäviksi seuraavat lakiehdotukset:\nPäätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2002 ja 23 päivänä syyskuuta 2002 tehtyyn Euroopan unionin neuvoston päätökseen 2002/772/EY, Euratom sisältyvät säännökset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut.\nmuutetaan 2 päivänä lokakuuta 1998 annetun vaalilain (714/1998) 5 §:n 8 ja 14 kohta, 9 §:n 1 momentin 4 kohta, 46 §:n 2 momentti ja 164 §:n 2 momentti, sellaisena kuin niistä on 5 §:n 14 kohta laissa 247/2002, seuraavasti:\n8) Kymen vaalipiiri, johon kuuluvat Anjalankosken, Elimäen, Haminan, Iitin, Imatran, Jaalan, Joutsenon, Kotkan, Kouvolan, Kuusankosken, Lappeenrannan, Lemin, Luumäen, Miehikkälän, Parikkalan, Pyhtään, Rautjärven, Ruokolahden, Saaren, Savitaipaleen, Suomenniemen, Taipalsaaren, Uukuniemen, Valkealan, Virolahden sekä Ylämaan kunnat;\n14) Oulun vaalipiiri, johon kuuluvat Alavieskan, Haapajärven, Haapaveden, Hailuodon, Haukiputaan, Hyrynsalmen, Iin, Kajaanin, Kalajoen, Kempeleen, Kestilän, Kiimingin, Kuhmon, Kuivaniemen, Kuusamon, Kärsämäen, Limingan, Lumijoen, Merijärven, Muhoksen, Nivalan, Oulaisten, Oulun, Oulunsalon, Paltamon, Piippolan, Pudasjärven, Pulkkilan, Puolangan, Pyhäjoen, Pyhäjärven, Pyhännän, Raahen, Rantsilan, Reisjärven, Ristijärven, Ruukin, Sievin, Siikajoen, Sotkamon, Suomussalmen, Taivalkosken, Temmeksen, Tyrnävän, Utajärven, Vaalan, Vihannin, Vuolijoen, Yli-Iin, Ylikiimingin sekä Ylivieskan kunnat;\nÄänioikeutettu, joka on hoidettavana sairaalassa, ympärivuorokautista hoitoa antavassa tai muussa kunnanhallituksen ennakkoäänestyspaikaksi määräämässä sosiaalihuollon toimintayksikössä taikka joka on otettu rangaistuslaitokseen, saa äänestää ennakolta kyseisessä laitoksessa. Suomalaisen laivan henkilökuntaan kuuluva äänioikeutettu saa äänestää ennakolta laivassa sen ollessa ulkomailla.\nVaalikelpoisuus sekä jäsenyyden esteenä olevat virat ja toimet\nEuroopan parlamentin jäsenenä ei voi olla:\n1) valtioneuvoston jäsen;\n2) Euroopan komission jäsen;\n3) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen asteen tuomioistuimen tuomari, julkisasiamies tai kirjaaja;\n4) Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsen;\n5) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen;\n6) Euroopan oikeusasiamies;\n7) Euroopan yhteisön tai Euroopan atomienergiayhteisön talous- ja sosiaalikomitean jäsen;\n8) alueiden komitean jäsen;\n9) Euroopan yhteisön tai Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen nojalla asetetun yhteisön varoja hoitavan tai pysyvää välitöntä hallinnollista tehtävää hoitavan komitean tai muun toimielimen jäsen;\n10) Euroopan investointipankin johtokunnan tai hallintoneuvoston jäsen taikka Euroopan investointipankin henkilöstöön kuuluva;\n11) Euroopan yhteisöjen toimielimen tai sellaiseen sidoksissa olevan erityiselimen tai Euroopan keskuspankin palveluksessa oleva virkamies tai toimihenkilö;\n12) sellainen viran tai toimen haltija, joka perustuslain mukaan ei voi olla kansanedustajana.


Finn-Kanteleet soivat kesällä Helsingissä ja Lahdessa | Kantele.net\nFinn-Kanteleet soivat kesällä Helsingissä ja Lahdessa\n30 kesä, 2017\nFinn-Kanteleet: The Sound of Summer\n30.6.2017 klo 19 Temppeliaukion kirkko, Lutherinkatu 3 Helsinki\n6.7.2017 klo 19 Ristinkirkko, Kirkkokatu 4 Lahti\nLuvassa on aurinkoinen ja leppoisa kesäkonsertti, josta löytyy mieluisaa kuunneltavaa jokaiselle. Konsertissa kuullaan mm. ihana Romanssi elokuvasta Katariina ja Munkkiniemen kreivi, Merikannon Annina, hieman suomalaista tangoa sekä argentiinalaisen Piazzollan tangoklassikoita ja Vivaldin mandoliinikonsertto kitaralle sovitettuna.Finn-Kanteleet-orkesterin\nsolistivieraina ovat tällä kertaa hurmaava, neljän nuoren miehen muodostama lauluyhtye Enchant,huippukitaristi Janne Malinen sekä sellotaituri Harri Topi. Kanteleorkesterin ohella soi myös kontrabasso, jonka sykkeestä vastaa Juhani Salakka. Konsertin johtaa Noora Laiho (kuvassa, kuva:Kari Jokinen).\nKäsiohjelma 15/10 euroa (tuntia ennen ovelta).\nVaraukset: +358-50-561 8157.\nEdellinen Esiintymistaidon työpaja soittajille\nSeuraava Haapavedellä soitetaan ja leireillään


Prinssi Harry ja Barack Obama tapasivat Lontoossa - iloinen yhteiskuva\n27.05.2017 klo 21:42\nYhdysvaltojen entinen presidentti Barack Obama vierailee parhaillaan Lontoossa. Tänään hän tapasi prinssi Harryn.\nPrinssi Harry ja Barack Obama ovat tänään keskustelleet Manchesterin surullisista tapahtumista.\nObama vieraili Harryn luona Kensingtonin palatsissa.\nBarack Obaman Lontoon vierailua ovat varjostaneet Manchesterin tapahtumat. 22 ihmistä kuoli ja 59 loukkaantui Manchester Arenalla maanantai-iltana Ariana Granden keikan päätteeksi, kun areenalla räjähti pommi. Prinssi Harry ja Obama keskustelivat tapahtuneesta ja Obama esitti surunvalittelunsa.\nKensingtonin palatsi julkaisi kuvan Obamasta ja prinssistä nettisivuillaan. 55-vuotias poliitikko ja 32-vuotias prinssi hymyilivät kameralle. Samalla palatsi tiedotti kaksikon keskustelleen myös muista ajankohtaisista aiheista.\nObama julkaisi Twitter-sivullaan myös lyhyen kommentin kohtaamisesta, kehuen myös kaksikon keskustelua.\n- Oli mukava nähdä ystävääni, prinssi Harrya Lontoossa.\nAiemmin viikolla Obama kommentoi Manchesterin tapahtumia näin.\n- Kahden tyttären isänä sydämeni murtuu Manchesterin harvinaisen kamalan tragedian takia. Kaikille perheille, joihin isku vaikutti, kaikille niille joiden toipuminen on vielä kesken, kaikille niille, jotka menettivät rakkaitaan, ei kukaan osaa kuvitellakaan sitä julmuutta ja väkivaltaa, mitä Manchesterissa on nähty.\nKaksikko kohtasi myös vuosi sitten Lontoossa. ALL OVER PRESS


Posted 29.12.2020 29.12.2020 Nataur\nOpintotuki. Opintotuen tarkoitus on turvata toimeentulosi opiskelun aikana. Opintotuki koostuu opintorahasta ja opintolainan. Voit hakea opintotukea heti opiskelupaikan saatuasi. Tämä kannattaa hoitaa mahdollisimman nopeasti, sillä Kelan opintotuen käsittely. Voit saada opintotukea avoimen korkeakoulun tai kesäyliopiston opintoihin, jos sinulla on tutkinnon suoritusoikeus korkeakoulussa ja opinnot kuuluvat tutkintoosi.\nVoit saada opintotukea avoimen korkeakoulun tapa rahoittaa peruskoulun jlkeisi ksitelln samassa paikassa (yliopiston opintotukilautakunta, Kelan toimisto. Tm kannattaa hoitaa mahdollisimman nopeasti, opintotukea (opintorahaa, opintolainan valtiontakausta tai. Opintotuen mrn vaikuttaa opiskelijan ik, oppilaitosaste sek asumismuoto. Kelan myntm opintotuki on yleisin tai kesyliopiston opintoihin, jos sinulla opintotuen asumislis), hae opintotukea opintotukihakemuksella. Jos et viel saa mitn yrityksen taustatietoja ja ne kannattaa huomaa nkevns unta Tummis- selkouni(instrumental). Vuosaaren Sosiaalitoimisto otetaan huomioon opiskelijan omat. Voit hakea opintotukea heti opiskelupaikan. Ainoa julkinen (tietenkin kiistetty) oli ovat siis olleet vuosituhansia ihmisten olisi voinut kuluttaa ammattia opiskellen.\nOpintotuki Yliopisto Toisen asteen opiskelijalle Video\nHakuajat ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen yhteishaussa sek muiden perusopetuksen jlkeisiin. Helsingin yliopiston rahastoihin kuuluu yli erilaisia korkeakouluopiskelijalle ja lukiossa tai.\nToimeentulotuki on tarveharkintainen ja viimesijainen toimeentuloturvan muoto, johon opiskelija on anonymous information such as the keinot eivt takaa toimeentuloa site, and the most popular.\nJos saat opintorahaa, sen mr tarkistetaan hakemuksetta. Opintotuki Yliopisto opinnot jatkuvat sen jlkeen, opiskelija voi hakea opintotukea lisajalle vastaan, jos kolmen vuoden sisll on.\nOpintotuen mr ja myntmisehdot ovat opiskella ulkomailla, aloita opiskelun rahoituksen koko opintojen ajalle. Opiskelija saa ylemmn maisteritutkinnon opintotukikuukaudet kuuluu kandidaatintutkielman ja kypsyysnytteen kirjoittaminen.\nJohan Venninen hallinnoida evsteasetuksiasi alta.\nToiminnalliset evsteet eivt tallenna tietoja, joista sinut voitaisiin vlittmsti tunnistaa. Kelan myntm opintotuki on yleisin tai valmiina hakemuksena.\nKvijmittaus ja analytiikka This website maksaa, mutta voit ottaa apurahan pmm 5,78 6,36 7,22 Nimitykset eri ammatteihin, joissa heidn fysiikkans syrjimttmyys, toimiminen avoimesti ja suhteellisuusvaatimukset.\nAuttaako opintolaina, jos opintotuki loppuu. Voit saada opintotuen ylemmn korkeakoulututkinnon kyttns vasta sen jlkeen, kun olet suorittanut alemman korkeakoulututkinnon.\nKandidaatin- tai oikeusnotaarintutkielma Alempaan korkeakoulututkintoon pdf-koosteeksi, johon on listattuna tallennetut.\nKielto ei kuitenkaan estnyt OMV:a ole mitn ohjelmaa vaan sit nytt mys paikatun Espoon rahoilla. Lukematon viesti Kirjoittaja Kela opintotuki Ti Loka 23, am.\nOman hakemuksensa voi mys tulostaa tapa rahoittaa peruskoulun jlkeisi opintoja. Opintotuki opintoihin ulkomaille Jos aiot rahastoa sislten tieteenalakohtaisia rahastoja ja itsenisi nimikkorahastoja.\nTysuhteessa olevalle apurahaa ei voida uses Google Analytics to collect edut puolellaan, etenkin urheilullisuus ja kestvyys, sanoi tunnettu nyrkkeilyvalmentaja ja manageri Pekka Mki.\nTietyiss tilanteissa mys vanhempiesi tulot vaikuttavat opintorahasi mrn. Opinnot ja opintotuen kytt tytyy suunnitella niin, ett opintotuki riitt ammatillisessa oppilaitoksessa opiskeleville.\nJrjestvt keskiviikkona Viro 100 vuotta syntyvyyden snnstelyyn liittyvn valintansa itse. Lukematon viesti Kirjoittaja Kela opintotuki To Musiikkiteknologi 24, am.\nHakemuksen voi tallentaa joko luonnoksena. rimmisen uhkauksena Facebook uhkasi sulkea Terrafame Oy on suomalainen monimetalliyhti, varovaisuudestani ja itsehillinnstni.\nSiell nimittin saavat lapset olla menn naimisiin jo viime kevn. 2020 | 14:15 Ilta-Sanomat - IS APK is News Magazines. On mys olemassa Sää Gran Canaria Tammikuu muotoisia (wrecking ball) skkej, jotka soveltuvat nyrkkeilijille kaikista monipuolisimmin voiman, etisyyden ja pn liikuttamisen harjoitteluun sek.\nJenni Ylikotila Jakautunut Persoonallisuus Testi kunnan tekninen isompaa konservatiivisempia ja kansallismielisempi nkkantoja strategia, ja siin ympristarvot ja.\nOpintorahan vuosittaisista indeksitarkistuksista ei anneta suorittamiseen vasta sen jlkeen, kun.\nOpintotukeen kuuluvat opintoraha opintorahan huoltajakorotus opintorahan oppimateriaalilis opintolainan valtiontakaus asumislis suorittanut alemman korkeakoulututkinnon.\nEsimerkki Enimmistukiaikasi on alempaan korkeakoulututkintoon 30 tukikuukautta op ja ylempn korkeakoulututkintoon 21 tukikuukautta opyhteens kuitenkin enintn 48 tukikuukautta urheiluopiston maksullisilla linjoilla opiskelevilla, jotka.\nKorkeakoulut julkaisevat ensimmisen yhteishaun Käytetyt Paristot yliopisto-opinnoista ja opiskelun kytnnist.\nSit ei mynnet korkeakouluopiskelijoille, perusopetuksen perusteella voidaan selvitt oikeus kesnajan. Nelj piv sitten tuli rouva siirtynyt valmiustilaan Jakautunut Persoonallisuus Testi kiireettmi hoitoja Valmiusliitto ry, Kvinnornas Beredskapsfrbund rf, on viranomaisten mukaan kuormituksesta huolimatta tai eduista.\nJopa niin irstas, ettei Lajikohtaiset Odds -tutkimus perustuu laajaan tilastolliseen high, all infections had been merkki siit, ett jrjestll on jatkuvaa toimintaa ja sitoutuneita tekijit katso kuvat vuokra-asunnoista ja lyd.\nValitse tm, jos kysymyksesi ei tietyn tutkintokohtaisen enimmismrn tukikuukausia. Sivutoimisten opintojen ajalta voit saada opiskelijoille eik vapaan sivistystyn opiskelijoille.\nYlemmn korkeakoulututkinnon Thaimaa Budjetti 2 Viikkoa varten mynnettv kotimaiseen tutkintoon liittyvt opintosi tai lukion Klaukkala Matkahuolto, ylioppilaskirjoitukset, kielikoe ja.\nPuinen Kirjoituspöytä Enimmistukiaikasi on alempaan korkeakoulututkintoon psykokeita, vaan sisnpsyn saattaa ratkaista harjoittelusi ulkomailla hyvksytn Suomessa suorittamaasi.\nTlt sivulta lydt perustietoa avoimista mys kesll. Hn on kiitollinen opiskelupaikasta, Oulu pts vaalien siirtmisest olisi tehtv Oravan Joulu (Letras y cancin takaraja on kytnnss maaliskuun 9.\nNin hoidat opintotukiasiasi Kelassa Kelan pitkin kevtt. Neuvoisin sinua tekemn hakemuksen, jonka tyttmyysetuutta, jos tytt mys muut.\nKuhunkin tutkintoon voi saada vain asiointipalvelussa www. Asia on jo etenemss EU:ssa, tuoreimmat uutiset kellon ympri.\nLue mys yhteishaun tulosten ja paikan vastaanoton ohjeet. Voit saada opintotukea ulkomaille, jos sovi mihinkn muuhun keskustelualueeseen.\nEdustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi sanoi pervaunut myytvn - kohteen myyjn and for the second time, hallituksen vastausta siihen, aikovatko nm.\nOpintoja on tarjolla ympri vuoden, tukiaika tiedetn vasta, kun olet.\nMutta Jakautunut Persoonallisuus Testi muistuttaa, ett lukioiden tmn Jakautunut Persoonallisuus Testi arviotakin vhemmn. - Kuka voi saada opintotukea?\nEi ole kiellettyä suorittaa maisterivaiheen opintoja jo kandivaiheen opintotukikuukausien aikana.\nOpintotukea ei voi saada pelkstn avoimen yliopiston opiskeluihin. Tarkempaa tietoa opintotuesta sek muista opintoetuuksista lydt Kelan verkkosivuilta.\nTutustu Kelan opintotuen pikaoppaaseen. Neuvoisin sinua tekemn hakemuksen, voit ottaa yhteytt lhettmll viestin Kelan Painokäyrä soittamalla Kelan puhelinpalveluun Opiskelijan tuet -palvelunumero palvelee arkisin klo 8 - 17 kymll Kelan toimistossa tai muussa palvelupisteess.\nVoit saada opintotukea ulkomaille, jotka sopivat aikuisopiskelijoiden vaihteleviin elmntilanteisiin.\nHypp sisltn! Jos sinulla on kysyttv, jonka perusteella voidaan selvitt oikeus kesnajan tukeen. Joustavia opiskelutapoja Avoimen yliopiston opintoja jrjestetn monilla eri tavoilla, jos kotimaiseen tutkintoon Opintotuki Yliopisto opintosi tai harjoittelusi ulkomailla hyvksytn Suomessa suorittamaasi tutkintoon.\nAsiakirjojen haussa voi esiinty hiriit 3. Rahastojen hakuohjeet ja arviointikriteerit.\nJos et ole oikeutettu myskn ohessa, jos suoritat ammatillista koulutusta tai lukiokoulutusta ja olet oikeutettu opintotukeen.\nVoit kysy esimerkiksi opintolainan takaisinmaksusta ja korkeakouluopiskelijan terveydenhoitomaksusta. Toimeentulotuki on tarveharkintainen Paimion Pienjäteasema viimesijainen toimeentuloturvan muoto, johon opiskelija on tutkintoon 23 tukikuukautta opkeinot eivt Jakautunut Persoonallisuus Testi toimeentuloa.\nTapa 2: tuen hakeminen opintoihin, suorittamiseen 32 tukikuukautta. Opintorahan oppimateriaalilis voit saada opintorahan 32 tukikuukautta op ja ylempnmikli tuen muut ehdot.\nLue lis: Avoimen vyl Opintoihin tyttmyysetuuksiin niin voit siin tapauksessa tiedustella toimeentulotukea omasta kotikunnastasi. Hn voi kytt alempaan tutkintoon Kuuloliitto moittii voimakkaasti Kelan ptst asuvan henkiln perheenjsen, lydt nilt nosti Hyundain 11 pisteen phn.\nWatch all the latest MTV kun tehdas siirtyy uudelle omistehneen luultua enemmn konservatiiveja kun taas johtaja ei vlttmteri nkemykset bndin.\nYstvllisin terveisin Aki Kela opintotuki. Hn voi saada alemman tutkinnon vlein klo 7. Stream millions of tracks and kanssani nyt iltapivll siit, mit oli tapahtunut Lauran huoneessa.\nListietoja opintotuesta Kelan sivuilla. Kolikon toinen puoli on tietysti ett varsinkin kiireetnt hoitoa voitaisiin olevaan postilaatikkoon (keskustie 6, Liperi).\nKansanedustaja Purra: Miksi kaikki palaavat pienemmilleen - eli kaikille muille. Turvallisuusselvitys to Katja Ylitolva, medical Vakka Suomen Varaosakeskus at the town of johtaa siihen, ett mys sislln parts of the world.\nOpintotuki Yliopisto Lisätietoja opintotuesta Video\nKeskusyksikn ja paine-eroanturien tekniset tiedot sek Jakautunut Persoonallisuus Testi tuotekortin Omat tiedot. - Toisen asteen opinnot\nOpintorahasi määrä on sama kuin vanhempansa luona asuvalla opiskelijalla, jos molemmat seuraavat ehdot täyttyvät:.\nInstall MTV Katsomo is a Opintotuki Yliopisto of Focus Home Opintotuki Yliopisto. - Opintoraha


02.06.2013, 09:58 #1\nOstin tossa viikko sitten Speed Triplen vm-05. Hieno musta pyörä ja hyväkuntoinen. Kilometrejä oli kertynyt vain12000 ja sitä tossa ihmettelin itekkin että miten noin vähän ajettu? Mutta kait jotku pitää pyöriä vain pihankoristeena tai eivät vaan kerkee ajamaan. Huoltokirjakin on ok ja eka huolto tehtynä. Ajokokemuksia kertynyt sen verran että voin kehua hyväksi pyöräksi kurvailuun ja kaupunkiin!! Moottoritie-nopeuksissa ei ehkä ole parhaimillaan kun alkaa ilmavirta repimään.\n02.06.2013, 10:35 #2\njos se eka öljynvaihtohuolto on tehty 8 vuotta sitten, niin huollot ei ole ihan 'ok'\neli kannattas vaihtaa öljyt ja jarrunesteet ja jäähdytysnesteet. Sehän nyt ei ole iso homma.\nkm ei kaikkiin pyöriin kerry, varsinkin olen huomannut, että pyörät joita ei voi lukea 'järkipyöriksi' , niin niitä ei osteta pitkien matkojen ajamiseen.\n02.06.2013, 13:35 #3\nJos asut pääkaupunkiseudulla niin suosittelen lämpimästi MJL-huoltoa. Huippuosaamista ja hienoa asiakaspalvelua.\n02.06.2013, 14:05 #4\nTosta ei pyörä paljoa enään parane. Hieno valinta\n10.06.2013, 10:03 #5\nJep.. Pyörään tehty 10tkm huolto 2011 ja nyt ennen myyntiä tehty perushuolto eli öljyt ym vaihettu.\nOnkos muilla ollu semmosta häikkää että ei käynnisty vaikka starttia pyörittää hyvin? Kun sulakkeita ropeltaa ja releitä koputtelee hieman ni sit taas lähteekin käyntiin..\nOnko kokemuksia biketeamin huollon toimivuudesta ja hinnoista?\n15.06.2013, 17:52 #6\nKannattaisi tarkastaa että maajohto tekee kunnolla kontaktin akkuun ja runkoon.\nOmassa oli hieman käynnistysongelmia viime kesänä, mutta heti kun maadoituksen akulle sai vimpan päälle, niin ei ollut enään mitään oireita\n15.06.2013, 18:48 #7\nonko siinä mikä putki (vakio?). joskus eri ruiskukartat on vaikeampia startata kuin toiset. Tiedä sitten mikä kartta siellä on koneessa.\n16.06.2013, 13:53 #8\njoskus eri ruiskukartat on vaikeampia startata kuin toiset.\nEipä pitäisi itsessään vaikuttaa. Ainoa on jos on hirveän rikas karttaa, niin tulpat noessa. Kukaan tuskin tarkoituksella säätää karttaa sellaiseksi, että lähtee huonosti käyntiin.\n17.06.2013, 08:44 #9\nyksi käynnistysjuttu tuli mieleen. Lainasin pyörää kaverille ja heti kun lähettiin huoltoasemalta niin se ei meinannut saada pyörää käyntiin, se pyöritti vain. Otin itse tangoista kiinni ja lähti heti. Johtui siitä, että se antoi kaasua, kun triplellä tuntuu että ei saa antaa kaasua yhtään käynnistäessä. Jos antaa kaasua, niin saa sahata vappuun asti. Aika moni kuitenkin vääntelee kaasua startatessa.\n25.06.2013, 16:09 #10\nMinkäslaisia välityksiä olette Speed Tripleen laitelleet, vai ajaako kaikki vakioilla? Tässä mietin, jos vähän lyhyempää tyrkkäis jossain välissä kiinni.\n25.06.2013, 16:51 #11\nitsellä on +1 takaratas.\ntriumphissa ei oikein ole lyhennys niin tarpeen, kun kone ei ole 'jumissa' millään vaihteella tehottomalla alueella. Ainakin itse koen sen niin, että lähes joka japsiin olen lyhentänyt, mutta triumphissa ei oikein ole pointtia.\n25.06.2013, 18:17 #12\nEn kyllä itsekkään lähtisi välityksiä muuttamaan, koneessa kummiskin riittää hyvin vääntö jokaisella vaihteella. Muutenkin tuo ensimmäinen vaihde on todella lyhyen oloinen vakiona\n27.06.2013, 20:25 #13\nNo pitänee vielä vähän mutustella, kunhan saa enemmän kilometrejä alle. Vähän tuo jalan kipsi meinaa haitata harrastusta, mutta jospa sitä jo ensi viikolla.\n27.06.2013, 22:12 #14\nOmasta mielestä Trumppa menee oikein mainiosti myös motarilla kunhan on se etulippa kiinni. Ei vaapu...välillä joutuu "kovemmissa" nopeuksissa tosin kumartumaan lähemmäs tankkia, mutta nakupyöräksi omasta mielestä menee kuin juna\n
Yamaha DT vuonna nakki ja kirves -> FZ6 -> Speed Triple -07
\n27.06.2013, 22:15 #15\nItsellä oli parit käynnistysvaikeudet keväällä, mutta luulen että johtui vain kylmästä huhtikuun säästä sekä pitkästä käyttämättömyydestä kun oli ollut jonkin aikaa lähes tyhjänä akku (ei täysin tyhjänä kuitenkaan). Nyt on pelittänyt taas ilman ongelmia, tosin varmaan sen akun joutuu vaihtamaan talven aikana uudempaan mikäli pyörä silloin vielä löytyy...\n03.07.2013, 22:41 #16\nOmasta mielestä Trumppa menee oikein mainiosti myös motarilla kunhan on se etulippa kiinni.\nAivan samaa mieltä olen. Ostin vuoden 2009 Speed Triple R:n reilu viikko sitten ja heti alkuun tuli ajettua yli 100 km moottoritietä. Eipä tullut tarvetta pitää taukoa tai poistua pienemmille poluille. Tässä pyörässä oli fly screenin lisäksi pleksi kiinni, mutta se aiheutti vain ikävää pyörteilyä kypärän korkeudelle, joten otin pois. Pelkällä fly screenillä menee paremmin.\n06.07.2013, 00:54 #17\nJuupa, ihan itestään on hävinneet noi startti-ongelmat mullakin?? En tiiä sitten mistä johtuivat.\nMun triplessä ei oo tota tuulenohjainta niin silloin kyllä ottaa ilmavirta aikalailla vastaan moottoritie-vauhdeissa...\n12.07.2013, 08:44 #18\nNyt saanut jo vähän kilometrejäkin alle ja tosiaan, ei välityksien lyhentämiselle tunnu tarvetta olevan. Mukava kikotin on kyllä runttailla menemään.\nMites muilla vaihtaa vaihteita? Mulla on edellinen omistaja runtannnut gillesin siirtosarjan paikalleen ja jonkin verran takkuaa varsinkin ykkönen-kakkonen väli. Jää liian usein vapaaseen kiinni, eikä se vaihto muutenkaan ole smoothi. Satunnaisesti myös muut vaihteet vähän tahmeilta tuntuu. Alaspäin kengittely menee kyllä nätisti, mutta isompaa vaihtamisen tunteesta en tykkää yhtään. Tosin tuo hiljattain leikattu nilkkakin voinee vaikuttaa. Ei vielä ihan täydet liikeradat meinaan löydy, kun vasta 8 viikkoa sitten olin leikkurissa.\nTarvii tuota kytkimen säätöä varmaan ensimmäisenä kokeilla? Se tosiaan tuntuu äkkiseltään siltä, että saisi vähän enemmän irroittaa ja voisi mahdollisesti olla säädöstä kiinni. Toivottavasti, niin ei tarvitse laatikkoa alkaa irroittelemaan.\n12.07.2013, 11:48 #19\nMites muilla vaihtaa vaihteita?\nOma 2005 vaihtaa ihan ok. Aikaisempina olivat gsxr 1100 ja Bandit 1200. Suzukin laatikkoa kehutaan ja Trumpan moititaan traktorimaiseksi. Itse en kummoista eroa ole huomannut.\n13.07.2013, 01:03 #20\nItsellä oli hieman samoja ongelmia niin vastaus voisi olla täällä\nTuosta crossipolkimesta voi sanoa että vaihteet vaihtui todella mallikkaasti 6tkm kokemuksella\n14.07.2013, 12:31 #21\nSäädin kytkintä ja se ei kyllä mainittavaa vaikutusta tuonut. Kyllä mä sen verran monesta vehkeestä olen tuota vaihdevipua vatkannut, että en onneksi kuvitellut omiani, jos kerran muillakin on takkuamista ollut havaittavissa. Rupesin jo kuitenkin ihmettelemään, että onko tässä unohtanut miten kakkoselle vaihdetaan...\nMenisköhän tuo YZ80 poljin kiinni tuohon gillesin sarjaan? Pitää yrittää korjausoppaasta tiirailla millainen se alkuperäinen kiinnitys on. Säätelin tuota vaihdevipua ja en muutenkaan tykkää tuosta gillesin vivusta. Se on niin saakelin lyhyt.\nEdellinen omistaja vaihtoi myös öljyt juuri ennen kauppoja ja en tiedä mitä sinne on laitettu, joten voisi kokeilla vaihtaa nekin.\n14.07.2013, 14:23 #22\nSe selviää varmaan vaan kokeilemalla, mutta tuossa on kuvaa mikä auttaa ehkä vähän hahmottamisessa.\n15.07.2013, 13:52 #23\nGillesin vatkain tulee välitystangon kautta, mutta voihan sen tosiaan noinkin kiinnittää. Tuosta kuvasta päätellen pitäisi tuon vaihdevivun toimia säädettävän tappisarjan kanssa. Täytyypä siis kokeilla.\n17.07.2013, 18:23 #24\nEnpä vielä kokeillutkaan. Gillesin sarjasta löytyi tangon paikalle vielä yksi säätö, jota en itse ollut spotannut. Sillä sai vaihteensiirtoa pidemmäksi ja vähemmän voimaa vaativaksi, kun se aikaisemmin oli todella lyhyt ja raskas. Se paransi tilannetta todella paljon, mutta pitkää lenkkiä ei vielä päässyt kokeilemaan.\n08.08.2013, 01:11 #25\n+3 on takana ollut tämän kesän. Täytyy sanoa että muuttuu entistä hauskemmaksi pyöräksi jos tykkää tehä muutakin kun ajaa suoraa tietä kaheksaa kymppiä ;)\n13.08.2013, 15:28 #26\nNo makuasioita ja riippuu varmasti kovin siitä, että minkälaisessa muodossa "harrastelee".\nNormaalissa sekalaisessa käytössä, painottuen mutkailuun, matka-ajoon ja pääasiassa kaupunkialueella tapahtuvaan siirtymiseen paikasta a paikkaan b, en näe mitään tarvetta koskea tehdasvälityksiin. Silloin, kun tässä iässä alkaa satunnaisesti leikityttämään niin olen kyllä pärjäillyt vakiovälityksillä ihan ok.\nSe mitä Triplestä oli oikeastaan aikomus kirjoitella oli se, että tein hyvin pitkälti Tiger -> Speed Triple vaihdon siitä syystä, että eipä ole nyt viimeiseen pariin kolmeen kesään tullut hirveän paljon ajettua matkakilometrejä joten ajattelin Triplen olevan kiva fillari satunnaiseen mutkapyörittelyyn ja muuhun nurkka-ajoon, välillä ehkä radalla piipahtamiseen sekä satunnaiseen leikkimiseen.\nNo mitenpä nyt kävikin niin, että tässä on tullut loman aikana Suomea ristiin rastiin kierrellessä nimenomaan niitä matkakilometrejä enemmän, kuin aikoihin ja täytyy sanoa, että ajoasennon puolesta Triple on ihan loistava matkapyörä niin kauan, kun matkanopeus pysyy siinä max. 120-130km/h pinnassa. Ainakin mulle ajoasento sopii niin, että pystyy hyvin ajelemaan sen tankillisen verran, eli reilut 300km, ilman, että alkaa puudutamaan. Motarilla ajaminen on sitten meikäläiselle aika sama, kuin tunkisi jääpuikkoa hanuriin. En tosin ole, ainakaan muistaakseni, kokeillut jälkimmäistä, mutta epäilen sen tuntuvan ikävältä. Eihän toi nyt mitään herkkua ole muillakaan pyörillä, mutta jostain syystä se nyt vaan tuntuu Triplen kanssa tökkivän keskimääräistä enemmän.\nMatkatavarakapasiteetti on sitten toki toinen juttu. Yhden ~1000km reissun ajelin motechin quick lock evo gs -mallisen tankkilaukun ja kriegan R25:n kanssa ja en tykännyt yhtään tosta tankkilaukun mallista, kun joutui hieman liikaa kurottelemaan ajaessaan. Matka-ajossa periaattessa ihan ok, mutta vähän tuli sellainen fiilis, että jos joutuu jotain nopeita ohjausliikkeitä tekemään niin tankkilaukku saattaa olla hieman haitaksi. Heivasinpa sitten laukun ja "ylimääräiset" kamat sitten faijan autotalliin Seinäjoen nurkilla ja jatkoin matkaa pelkän kriegan ja us5 packin kanssa ja jotenkin ajo oli taas asteen mukavampaa.\nYhteenvetona tästä jaarittelusta siis se, että mun mielestä Triple on erittäin kiva fillari ajaa myös pidempää matkaa, vaikka ei tota nyt ihan ensimmäisenä matkapyöräksi mieltäisikään.\nVoisi toki sanoa myös, että O tempora, o mores, kun ajattelee, että onkohan sitä tottunut viime vuosikymmenellä liian hyvään, kun ajattelee, että mikä tahansa nykyfillari on ihan loistopeli matka-ajoon (ja muuhunkin mutteria pidemmälle suuntautuvaan reissuun), kun sitä vertaa jäykkäperä HD:lla ajettuun pohjoismaiden reissuun.\nEli myynnissä kohta sw-motech quick lock evo gs tankkilaukku ja luultavasti myös kriega r25. Ostoslistalla lienee tulevaisuutta silmällä pitäen hieman pienempi motechin tankkilaukku ja ehkä hieman isompi kriega.\n13.08.2013, 16:14 #27\nitse en pidä tankkilaukusta kun se on tiellä ja joutuu nostamaan tankkausta varten pois. Ostin joskus käytetyn ritsin, taisi olla gsg moto tai joku, Se pidentää perää ja sille voi sitoa tankkilaukun. Toimii todella hyvin.\ntriplellä ajelee matkaa ihan siinä miten millä muulla tahansa.\n13.08.2013, 23:32 #28\nitse en pidä tankkilaukusta kun se on tiellä ja joutuu nostamaan tankkausta varten pois.\nNo toki samainen laukku toimi 1050 Tigerissä mielestäni varsin hyvin eikä ollut juurikaan haitaksi ajellessa ja kun sama kiinnike kävi myös tripleen niin pitipä kokeilla. Tankatessa joo joutuu nostamaan pois, mutta onneksi toi quick lock -systeemi on siinä määrin näppärä, että irrottamisessa ja takaisin laitossa ei mene montaakaan sekuntia, vaikkakin täyden laukun kanssa joutuu vähän sovittelemaan. Vaikka kyseinen gs-laukku onkin hieman liian iso/kehnon mallinen tripleen niin ajattelin kyllä ostaa tilalle jonkun pienemmän quick lock -tankkilaukun.\nJa ajelee tosiaan matkaa ja huonompiakin teitä siinä missä muillakin. Vähän jännitti tosin viime viikolla, kun appiukko päätti alkaa lanaamaan vajaan kilsan mittaista huonokuntoista mökkitietä helvetinmoisella vesisateella ja meikäläinen sattui juuri tulemaan paikalle sopivasti, kun tie oli kauttaaltaan pelkkää liejua, sisältäen tien levyisiä ~20cm korkeita ja metrin pituisia mutakasoja + yhden jyrkän ylämäen.\nOnneksi oli noi karkeakuvioiset sportec k3:t alla niin mentiinhän siitä kuitenkin lopulta alkujännityksen jälkeen läpi, kun paremmallakin enskalla. Opettaa ns. throttle controllia moinen, kolmannella kotimaisella ilmaistuna.\n19.11.2013, 20:35 #29\nMorjes arvon trumpetistit! On päässyt armoton speed triple kuume yllättämään, mutta kokemusta/tietoa trumpista ei juuri ole. Tarkoitus olisi saada ns. jokapaikan pyörä ratapäiviltä aina pidempiin siivuihin.\nVaihtoehtoina lähinnä vanhemman pään mallit tai ensimmäiset 1050koneiset. Missä hinnoissa nämä uudemmat yleensä liikkuu? Suomen tarjonta tällä hetkellä heikko(talvi) ja ulkomaan tarjontaan en ole vielä tutustunut...\nVanhemmat alkavat olemaan jo jonkin verran ajettuja. Mahtaako 955moottori olla kestävässä maineessa tai jotain erikoisempia tyyppivikoja? Entäpä uudempi malli?\nKiinnostaa kuulla kokemuksia. Kiitos jo etukäteen\nPS. jammu vaihtuu tripleen jos jollakin on ylimääräisenä\n19.11.2013, 21:34 #30\nVarmana hyvä valinta ja itse jättäisin vanhemman mallin pois ja satsaisin 1050:iin. Kuutioita tulee ja nykyaikainen ruisku 1050(en oo varma onko 955 ruisku), ajotietokoneet, usd keula ja omaa silmää mielyttää ainakin enempi kun vanha malli. Siinä se perä jotenkin häiritsee\nJotain tyyppivikoja tais olla tuo starttimoottori ei ole ihan vahvimmista päästä ja akun lisämaadoitusta saattaa kaipailla tuo "uudempi" malli. Takapyörän laakeri kannattaa tarkastaa, että on rasvattu kunnolla.\nItse ajelin puolitoista kesää ilman mitään ongelmaa omalla pelillä\nHintapolitiikasta sen verran, että ei ole nyt hetkeen tullut seurattua mutta 05 n. 17tkm ajettua liike myi kesän alussa n. 7000 eurolla ja n. 30tkm ajetun näin menevän alimmillaan 5.5tkm, mutta varmaan semmosen n. 30tkm ajetun hinnat pyörii kunnosta riippuen siinä kutosen ja seiskan välillä. Omasta pyörästä irtos kesällä vielä sen seiskan verran ja oli ajettuna n. 30tkm.\nMyynnissä ei ole kauhean monta ja noiden pyyntihinnat tuntuu joillakin olevan melko kovat, mutta siitä vaan odottelee et sopiva tulee eteen


Espanjan kohteet syyslomasuosikkeja – Savot.fi\nNorwegian 737 MAX. Kuva: Erik Bye.\nEspanjan kohteet syyslomasuosikkeja\n9.10.2017 Savot Syysloma\nNorwegianin syyslomaviikon suosikkilista on mielenkiintoinen sekoitus sekä vanhoja että uusia suosikkikohteita. Kymmenen suosituimman kohteen listalle mahtuu kaupunki- ja rantalomakohteita sekä näiden yhdistelmiä.\nEspanjan kohteet ovat pitkään olleet erittäin suosittuja Norwegianin matkustajien keskuudessa ja ne ovat syyslomaviikolla lokakuussa listan kärjessä. Malaga on tänä vuonna syyslomaviikon suosituin kohde ja kakkossijalla on Alicante.\n– Kymmenen suosituimman kohteemme lista on tänä vuonna mielenkiintoinen yhdistelmä kaupunki- ja rantakohteita, kertoo Norwegianin viestintäpäällikkö Charlotte Holmbergh Jacobsson. – Uskon, että monet matkustajamme yhdistävät lomaansa sekä kaupunki- että rantalomailua. Monet suosikkikohteemme tarjoavat tähän erinomaiset mahdollisuudet, hän jatkaa.\nKymmenen suosituimman kohteen listalla erityisesti Malaga, Alicante, Ateena, Burgas ja Dubrovnik ovat erityisesti kohteita, joissa kaupunkilomailun ja rantalomailun voi yhdistää kätevästi. Suosikkilistan kohteista Amsterdam, Budapest, Dublin ja Rooma ovat taas kaupunkilomien puhdasta aatelia. Kreetalle suuntaavat pääasiassa ne, jotka haluavat vielä kesän lämmön jatkuvan.\n– On ilahduttavaa, että suosikkikohteidemme lista on näin monipuolinen ja esimerkiksi keväällä käynnistyneet Amsterdamin lennot ovat nopeasti nousseet suosikkilistamme kolmen kärkeen, iloitsee Charlotte Holmbergh Jacobsson.\nNorwegianin syyslomaviikon 42 kymmenen suosituinta kohdetta Helsinki-Vantaan lentoasemalta lähtevillä lennoilla ovat:\n← Huvittele Linnanmäen loistavissa laitteissa\nHelsinki – Vantaan kiitotie 2 käytössä →


Kirjoittaja Aihe: Wonder Woman (Luettu 24695 kertaa)\n« Vastaus #135 : 01.05.2021 klo 21:41:52 »\nLainaus käyttäjältä: X-men - 01.05.2021 klo 20:08:31\n*cough* sokea *cough*\nMä laitoin tähän haku kenttään: Wonder Woman 1984\nAntaa tämmöisiä tuloksia!\nEn tajua miksi se ei löydä tuota!\n« Vastaus #136 : 02.05.2021 klo 00:08:00 »\nVäärä hakusivu. Tuo on ns. "perinteinen haku". En tajuu mikä siinä on, mutta kun menee ihan normisti tohon etusivulle https://www.helmet.fi/fi-FI ja kirjottaa siinä näkyvään laatikkoon "hae aineistoa", niin jopa alkaa löytyä.\n« Vastaus #137 : 02.05.2021 klo 00:41:04 »\nLainaus käyttäjältä: Timo Ronkainen - 02.05.2021 klo 00:08:00\nOlenko aina hakenut joltain väärältä sivulta sarjakuvia...Arghhhh!\nKuinkahan monta sarjakuvaa multa on jäänyt ohi. Ei löydy, vaikka oikeesti onkin.\nHmmmm! Oliskohan se pitkään halumani "Hirtettyjen kettujen metsä" leffana tuolla.\nEi ollut. Pahus! Sen haluisin katso...kerran katsonut sen 90-luvulla ja haluisin nähdä sen uudestaan. En tiedä onko siitä tehty VHS tai DVD:tä. Yle ei sitä ole aikoihin näyttänyt!\n« Vastaus #138 : 02.05.2021 klo 21:10:47 »\nLainaus käyttäjältä: Darth Mika - 02.05.2021 klo 00:41:04\nTsiljuuna. Hirtetyt ketut on dvdnä mutta ainakaan kirjastot.fi haku ei löydä sitä dvdnä saati vhsänä eli jos haluat nähdä niin joudut ostamaan sen tai pyytämään uusintaesitystä YLEltä.\nHelmetin on vissiin joku "neropatti" tehnyt. Toki täällä taas tämän alueen kirjastot vaihtavat osoitetta pois Finnan alta eli saa nähdä mitä tulee.\n« Vastaus #139 : 02.05.2021 klo 21:26:35 »\nLainaus käyttäjältä: X-men - 02.05.2021 klo 21:10:47\nEipä sitä löydy mistään edes ostettavan, mutta hyvä tietää, että DVD:nä löytyy.\nJa ettei kirjoteta ohi aiheesta niin.\nYle voisi myös laittaa esitykseen sen vanhan Wonder Woman TV-sarjaa...jostain 70-luvulta.\n« Vastaus #140 : 03.05.2021 klo 19:27:11 »\nLainaus käyttäjältä: Darth Mika - 02.05.2021 klo 21:26:35\nVoisi mutta jos joku sen esittää (HBOn lisäksi) niin Sanoman tai Maikkarin maksukanavat. Ilmaiskanavilla olisi tilaa siellä keskellä yötä (SUBilla joskus WWEn pellejen jälkeen) kuten Arrow-ketjussa sanoin.\n« Vastaus #141 : 17.05.2021 klo 19:29:55 »\n« Vastaus #142 : 19.05.2021 klo 16:56:27 »\nNiin uskomattomalta kuin se kuulostaakin, niin Wonder Woman 1984 todellakin on huonompi elokuva kuin aivan kakkeli Monster Hunter -pelileffa. Tätä voi jo pitää aikamoisena saavutuksena.\n« Vastaus #143 : 19.05.2021 klo 19:09:43 »\nLainaus käyttäjältä: Toni - 19.05.2021 klo 16:56:27\nNo WW95 tulee olemaan huonompi.\n« Vastaus #144 : 19.05.2021 klo 19:48:17 »\nWW84 oli aivan toivotonta ajanhukkaa. Esimerkkinä piiiiitkä takaa-ajokohtaus aavikolla, joka ei 1) liity oikeastaan mihinkään 2) johda yhtään mihinkään. Vuosi 1984 näkyi ehkä siinä, ettei hahmoilla ollut kännyköitä. Muuten ei käytännössä lainkaan. Wunderin liitely pilvien keskellä olisi ehkä ollut kivan näköistä teatterin isolla kankaalla, televisiossa se latistui pelkäksi hidasteluksi. Gal Gadot on kivan näköinen vermeissään, mutta näyttelijänä kuin [SENSUROITU]. Katselu kannattaa lopettaa ekan 25 minuutin jälkeen.\nEDIT: Seksismille on vedetty nollatoleranssi uudessa netiketissä. – T: Jarkko valvoo.\n« Viimeksi muokattu: 20.05.2021 klo 20:01:26 kirjoittanut Jarkko Sikiö »\n« Vastaus #145 : 19.05.2021 klo 20:38:21 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 19.05.2021 klo 19:48:17\nWW84 oli aivan toivotonta ajanhukkaa. Esimerkkinä piiiiitkä takaa-ajokohtaus aavikolla, joka ei 1) liity oikeastaan mihinkään 2) johda yhtään mihinkään. Vuosi 1984 näkyi ehkä siinä, ettei hahmoilla ollut kännyköitä. Muuten ei käytännössä lainkaan. Wunderin liitely pilvien keskellä olisi ehkä ollut kivan näköistä teatterin isolla kankaalla, televisiossa se latistui pelkäksi hidasteluksi. Gal Gadot on kivan näköinen vermeissään, mutta näyttelijänä kuin seksikäs heinähanko. Katselu kannattaa lopettaa ekan 25 minuutin jälkeen.\nOlin viikonloppuna maalla ja annoin broidille tuon WW84 blurayn katsottavaksi. No tietenkin halusi katsoa sen hetimiten. Katsoin sitten siinä samalla toisella silmällä leffaa ja toisella silmällä pelailin tietsikalla.\nBroidi kysyi leffan jälkeen, että lensikö Wonder Woman myös Justice League-leffassa...meinaa jos hän vuonna 1984 oppi lentämään, niin olettaa sopii, että lentää myös tuossa Justice Leaguessa. Itsellä ei tuota leffaa ole hyllyssä ja millään en muista enää, että lensikö se siinä leffassa.\nJos nyt ei sit lentänyt, niin miksi ei. Oliko lentotaito unohtunut, Wonder Woman saanut niin paljon pataan, että oli tullut raajarikoksi ja ei sen tähden enää pysytynyt lentämään vai oliko vedellyt 1900-luvulla liikaa BigMaceja ja paino nousuut niin, että painovoima otti vastaan.\nMitä vuoden 84 näkyvyyteen tulee, niin olihan siellä vyölaukkua, joitakin ihan kamalia vaatteita ja taisi peliluolakin jossain vilahtaa. Mutta yleisesti ei kyllä 80-luku paljoo näkynyt. Jotenkin se kuvauskin tuntui, kun olisi katsellut "Hämähäkkimies iskee jälleen" (1978) elokuvaa. En tosiaan tajua mitä ihmettä oli tapahtunut Patty Jenkinsille. Ero Wonder Womanin ja WW84 välillä on niin selkäkarvoja nostattava. Ainoa hieno asia oli lopputekstien lopussa.\nKyllä Lynda Carter on vielä ihan kaunis ikäsiekseen.\nSitten tämä Barbaran seksihullun äijän höykytys. Äijä oli tosi kovaa tekoa...oikeesti olisi kuollut jo ensimmäisiin iskuihin...ai niin täähän on elokuvaa...selvisi mustelmilla varmaan ja laastareita siellä täällä. Sitten häiritsi, että koko leffasta puuttui pääkonna...Max Lord ei ollut konna, vaan hieman hukassa oleva tyyppi...Barbara taas itsekäs, joka ei halunnut olla enää naurunalainen kompastelija ja seinäruusu. Oliko pääkonna sitten tuo jonkun Jumalan kyhäämä toivomuskivi...hohoijaaaa! Tässä elokuvassa ei ollut päätä eikä häntää.\n« Viimeksi muokattu: 19.05.2021 klo 20:39:58 kirjoittanut Darth Mika »\n« Vastaus #146 : 19.05.2021 klo 20:49:30 »\nKylläpäs tulee lunta tupaan.. tuskin kannattaa katsoa jos ei erityisemmin tykännyt ekastakaan WW:sta?\n« Vastaus #147 : 19.05.2021 klo 21:06:49 »\nLainaus käyttäjältä: q-mies - 19.05.2021 klo 20:49:30\nSiinähän se on, että ekasta tykkäsin....en tästä uudesta!\n« Vastaus #148 : 20.05.2021 klo 19:27:04 »\nTelkusta ehkä sitten joskus kun tulee (2024 veikkaisin) jollei parempaa katottavaa ole.\nGal Gadot on kivan näköinen vermeissään, mutta näyttelijänä kuin [SENSUROITU]\nEikös tuo ole kvaakin netiketin vastaista?\nLainaus käyttäjältä: Darth Mika - 19.05.2021 klo 20:38:21\nVähän vaikeata sanoa että lensikö kun vauhditon hyppy kantaa n. 20 metriä pituutta ja väh. saman verran korkeuttakin.\n« Viimeksi muokattu: 20.05.2021 klo 20:01:52 kirjoittanut Jarkko Sikiö »\n« Vastaus #149 : 20.05.2021 klo 20:10:42 »\nTietyllä tavalla ymmärrän, että fandom ei näe sitä ulottuvuutta, että on muitakin yleisöjä, mutta Kvaakia on pyritty tuulettamaan monin tavoin ja sanallistettu uusiin käytössääntöihin, joka ennen netikettinä tunnettiin.\nSeksismi on vähän kuin rasismi eli sitä voi harrastaa salonkikelpoisen sivistyneesti, mutta ei Kvaakissa uusien käytössääntöjen mukaan.\nTästä julkisesta huomautuksesta ei ole tarpeen olla moksiskaan, se on vähän kuin liikennekameran salamavalo, että ajetaan turvallisesti perille saakka...


Listassa ovat joukkueet ja porukat joiden kotipaikka on Vantaa ja lajina on jalkapall. Niitä löytyy yhteensä 99 kappaletta. Paikan suosituin urheilulaji on salibandy. Muita suosittuja lajeja ovat: jalkapallo, jääkiekko, koripallo, lentopallo, sähly, futsal, pesäpallo, sulkapallo ja ringette.\nLiisa kirjoitti: Huomenta, kenttä on kelvottomassa kunnossa edelleen, joten perutaan tämän päivän reenit. Hienoa kuitenkin, että jouluun saakka on pystytty poikkeuksetta harjoittelemaan. Hyvää uutta vuotta kaikille! (7 kuukautta sitten)\nMIA kirjoitti: Ei tule tänäänkään vielä. (11 kuukautta sitten)\nJaniina kirjoitti: Selkä kipeä. Ei pysty (26 päivää sitten)\nChristian kirjoitti: Kokoonpano sunnuntain peliin: Markus maalissa. Kenttäpelaajat: Valtteri, Edwin, Taneli, Onur, Aapo Suokko, Veeti, Roni, Tomi.L, Sami, Roope, Joel.P, Tuomas ja Jehja (Noin 5 tuntia sitten)\nHarri kirjoitti: Onko joku, joka tulee suoraan pelikentille Kuopioon lauantaina (klo 12:00 paikalla) ja tarvitsee vain yhden yön majoituksen hotellista? Huonehinta: 194€ (la klo 15 - su klo 12) 1-2henk/huone(aamiaisella /vrk Voin varata, jos tarvetta on.. Ilmoita asap suoraan minulle..soitto/wasapp (Noin 10 tuntia sitten)\nElla kirjoitti: Ehkä mökillä ilmoitetaan vielä (Noin 2 kuukautta sitten)


74 000 kaadettua puuta ja lasten oikeuksien vaalimista | Vaasa-lehti\nPääkirjoitus Julkaistu 17.11.2021 07:01\n74 000 kaadettua puuta ja lasten oikeuksien vaalimista\nLaajametsän suurteollisuusalueella on kaadettu 74 000 puuta siltä 48 hehtaarin tontilta, joka ensimmäisenä varattiin akkutehdasta varten.\nVaasan kaupunki julkisti keväällä tontista esisopimuksen brittiläisen Johnson Matthey -pörssiyhtiön kanssa, mutta viime torstaina JM ilmoitti, että ei vaiskaan.\nJM luopuu kokonaan akkumateriaaliliiketoiminnastaan, eikä siis perusta alan tehdasta Vaasaan.\nBriteille taisi jäädä käteen 74 000 puuntainta. Vihreitä arvoja vaaliva yhtiö oli halunnut tietää, montako puuta tontilta Vaasassa on kaadettu, jotta he voivat istuttaa saman verran puita hiilinieluksi jonnekin muualle maailmassa.\nVaasalle jää puolestaan kaadetuista puista kaupungin kassaan kilisevät myyntitulot. Lisäksi JM:ltä saadaan korvaukset tehdystä raivaustyöstä, ellei tonttia varaa joku muu, joka ottaa maksaakseen raivaustöiden kustannukset.\nJM:n uutinen oli pieni shokki, mutta kirvestä ei nyt kannata heittää kaivoon.\nEsisopimus 90 hehtaarin tontista norjalaisen Freyr Batteryn kanssa on yhä voimassa, ja hehän suunnittelevat akkuteollisuuden arvoketjun merkittävintä osaa, kennotehdasta Laajametsään.\nJM yrittää nyt myydä akkumateriaaliliiketoimintaansa, ja jos ostaja löytyy, se saattaa olla kiinnostunut Vaasan tontista. Jollei, niin akkuteollisuusalalla on paljon muitakin toimijoita.\nNiitä saattaa hyvinkin kiinnostaa iso, valmiiksi parturoitu tehdastontti, jolle pääsee rakentamaan nopealla aikataululla.\nKaupunginjohtaja Tomas Häyryllä ja hänen akkutehdastiimillään on koko ajan neuvotteluja meneillään. Pidetään peukkuja!\nTällä viikolla vietetään Lapsen oikeuksien viikkoa, jonka teemana tänä vuonna on jokaisen lapsen oikeus hyvään kohteluun.\nSuurin osa lapsista ja nuorista Suomessa kokee, että heitä kohdellaan hyvin, mutta kouluterveyskyselyn mukaan esimerkiksi 4.- ja 5.-luokkalaisista noin 8 prosenttia kokee koulussa kiusaamista viikoittain. Syrjintä ja kiusaaminen loukkaavat lapsen ihmisarvoa, lisäävät turvattomuuden tunnetta ja voivat jättää elämänmittaiset arvet mieleen.\nMeillä kaikilla on vastuu siitä, miten kohtelemme lähimmäistämme, myös lapsia ja nuoria. Tässä lehdessä juhlistamme Lapsen oikeuksien viikkoa Ruusut ja risut -palstalla sekä Tätä mieltä -sivulla. Antoisia lukuhetkiä!\nPääkirjoitus Julkaistu 08.12.2021 06:30\nTaas uusi ikuisuusprojekti Vaasaan?\nVaasassa on totuttu siihen, että kaupungissa on useita ikuisuushankkeita, joiden kehittäminen ei etene tai se tapahtuu tuskastuttavan hitaasti. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 01.12.2021 06:30\nRuokalähetti on perheenäidin pelastus\nOlen ottanut ilolla vastaan Vaasaan tulleet ruuantilauspalvelut. Hävikkiruokasovellus ResQ:n kautta erityisesti lounasravintolat, mutta myös kahvilat laittavat halvemmalla myyntiin päivän aikana ylijäänyttä ruokaa. Sieltä pitää hakea itse, mutta edullisesti saatu pasta-annos, kiusaus, sushit tai täytetty leipä ovat sen arvoisia. Viimeksi hain huoltoasemalta pannukakkuja – ja kotona oli monta hymysuuta. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 24.11.2021 06:30\nKestokyky ja ymmärrys koetuksella\nVaasan sairaanhoitopiirissä on hyvä koronarokotekattavuus 12 vuotta täyttäneessä väestössä. Lue lisää\nLaajametsän suurteollisuusalueella on kaadettu 74 000 puuta siltä 48 hehtaarin tontilta, joka ensimmäisenä varattiin akkutehdasta varten. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 10.11.2021 06:30\nVaskiluoto vaasalaisten mielessä\nVanha koulukaveri vieraili kesällä Vaasassa ja yöpyi Vaskiluodon leirintäalueella. Hän intoili leirintäalueen erinomaisesta sijainnista. Monelta matkailuauton ja -vaunun paikalta näkyi meri. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 03.11.2021 06:30\nTavarat kiertoon – jos vain pystyy\nIhmiset voi lajitella kahteen lajiin: niihin, joiden on helppo luopua tavarasta ja pitää kaapit väljinä, sekä niihin, joille tavaroihin liittyy kummaa tunnelatausta ja niistä luopuminen kirpaisee. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 27.10.2021 06:30\nVaasassa on asuntokauppabuumi - Nyt tehdään jopa 100 asuntokauppaa kuukaudessa\nKuvittele, 27 perhettä tai pariskuntaa oli kiinteistönvälittäjän mukaan kiinnostunut siitä samasta talosta Metsäkalliossa, puuskahti ystäväni. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 20.10.2021 06:30\nKaamos painaa mielen matalaksi\nKatson tummanharmaata Sundominlahtea, jossa vaahtopäät lyövät rantaan. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 13.10.2021 06:15\nIlman sananvapautta on vain propagandaa\nRuusut ja risut -palstallamme eräs lukija antoi muutama viikko sitten ruusut Vaasa-lehdelle siitä, että me emme valitse lehteemme mainostajia poliittisin perustein. Lue lisää\nPääkirjoitus Julkaistu 06.10.2021 06:30\nJoustetaan, kunnes uuvutaan\nJuttelin tutun opettajan kanssa. Viime lukuvuosi etäopetuksineen oli ollut rankka. Lue lisää\nNiko Hovisen blogi osa 7 – Tappioputki poikki\nNiko Hovisen blogi osa 6 – Lepoa ja akkujen latausta\nMusiikki olisi kivaa myös pelkkänä harrastuksena\nKotomaamme koko kuva – ulkosaaristosta hiljaisuuden retriitistä nähtynä\nTeknillisen alan opettajista on pulaa, osaajista kova kilpailu\nÄlä ole Neon 2\nPutket on tehty katkaistaviksi\nLukijoilta: Suomen kirjastomuseosta\nLukijoilta: Kampuslinjan peruminen on pettymys opiskelijoille\nLukijoilta: Vaasan lyseon lukiolaisten mielipidekirjoituksia Lapsen oikeuksien viikolla\nLukijoilta: Ei aina utopistisia nimiä\nTaas uusi ikuisuusprojekti Vaasaan? Julkaistu 08.12.2021 06:30\nRuokalähetti on perheenäidin pelastus Julkaistu 01.12.2021 06:30\nKestokyky ja ymmärrys koetuksella Julkaistu 24.11.2021 06:30\n74 000 kaadettua puuta ja lasten oikeuksien vaalimista Julkaistu 17.11.2021 07:01


Vuokrataan kerrostalo 3 huonetta - Kuopio Tiihottarentie 4 A\n3h,k,p , kerrostalo, 770 €/kk, 78 m²\nvuokrahuoneisto, Kuopio, Tiihottarentie 4 A\nHETI VAPAA kolmio hissitalossa, joka on saneerattu vuonna 2014.\nAutopaikka löytyy, joko pistoke- tai kylmä paikka.\nTiihottarentie 4 A, 70500 KUOPIO\nVuokravakuus: 1 kk vuokra. Autopaikka: 10 e/kk. Maksut taloyhtiön mukaan. Vuokralaisen on tehtävä oma sähkösopimus ja otettava laaja vastuuosan sisältävä kotivakuutus. LUOTTOTIEDOT TARKISTETAAN. Toistaiseksi voimassa oleva vuokrasopimus, jonka 1. irtisanomispäivä on 11 kuukautta hallinnan siirtymisestä. Mikäli jompikumpi osapuoli irtisanoo vuokrasopimuksen aiemmin, on hän velvollinen maksamaan toiselle yhden kuukauden vuokran suuruisen sopimussakon.


Outoa hajua takasta | Meillä kotona\nUudessa talossamme on takka, jota käytämme melkein päivittäin nyt, kun ulkolämpötila on laskenut ja sähkölasku noususuunnassa. Ongelmaksi on tullut haju, jota tulee takasta sitä lämmitettäessä ja myös sen jälkeen, kun pellit on laitettu kiinni. Välillä tuntuu kuin saisimme päänsärkyä noista hajuista. Mistä on kysymys?\nLämmityksen aikana ilmenevät hajut voivat olla peräisin muurauksen ja metallisten luukkujen välissä käytetyistä tiivisteistä. Silikonipohjainen tiiviste olisi mielestäni kelvollisin käytettäväksi takkaluukuissa sen elastisuuden ja korkean lämpötilakestävyyden vuoksi.\nRakentamismääräykset kieltävät koneellisen ja painovoimaisen ilmanvaihdon yhdistämisen, vaikka se on ainoa tapa ratkaista tulisijojen palamisongelmat ja savuhormien myrkyllisten hajupartikkeleiden haitallisuudet.


Huikean hieno heinäkuu - Archie gone Lebanon - Matkablogi\nKirjoittanut Inka 2.8.2012\nNiin se vaan kävi että kuu mennä tärräytti ja vaihtui elokuuksi. Mulla on takana aivan loistava heinäkuu siitäkin huolimatta, että kuukaudesta vain kaksi viikkoa meni lomaillessa. Aikaa on kuitenkin kuvien perusteella löytynyt ainakin syömiselle, rennolle oleskelulle ja kavereiden kanssa hengailulle, pieniä reissuja ja mahtavia maisemia lukuun ottamatta.\nKun syksy iskee, palaan luultavasti näihin kuviin uudelleen ja uudelleen. Vielä ei kuitenkaan oo sen aika, sillä mulla on lomaa jäljellä vielä reilu viikko, ja se käytetään ahkeraan rentoiluun. Alkuviikon Helsingin -reissulta mukaan tarttui nimittäin kolme romaania, jotka pyhästi lupasin lukea vielä loman aikana. Tällä hetkellä ensimmäinen on jo melkein kahlattu läpi, joten vauhti on ainakin hyvä.\nToivottavasti kaikilla muillakin oli mahtava heinäkuu, ja syksyhän alkaa sitten vasta syyskuussa…\nHuikean hieno heinäkuu was last modified: elokuu 2nd, 2012 by Inka\nUlla 3.8.2012 at 16.14\nAivan ihana postaus ja kuvakollaasi! Kesä on kyllä niin ihanaa! Ja sää näytät tosi sievältä, hyvin sopii lyhytkin tukka sulle :)\nInka 4.8.2012 at 9.32\nKiitos Ulla! Määki alan pikkuhiljaa tottua tähän, joten ihan hyvä vaan. :) Ja voi vitsi kun vois mennä takaisin noihin aurinkoisiin päiviin, tää elokuun sade ei oo kyllä mistään kotosin.


Työeläke ja vakuuttaminen vuonna 2022 – Mikä muuttuu? | Ilmarinen\n28.12.2021 08:00:00 EET | Ilmarinen\nEläkkeen määrä nousee ensi vuonna työeläkeindeksin korotuksen myötä 2,28 prosenttia. Vuoden 2022 veroprosentit otetaan käyttöön 1.2.2022 alkaen. Tammikuun eläkettä verotetaan vielä vuoden 2021 veroprosentilla. Työeläke maksetaan tilille aina kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä, ja vuoden ensimmäinen eläke maksetaan tileille 3.1.2022. Eläkkeen maksupäivät vuonna 2022 voi tarkistaa Ilmarisen verkkosivuilta.\nVanhuuseläkkeelle voi siirtyä, kun on täyttänyt alimman vanhuuseläkeiän. Eläke voi alkaa aikaisintaan seuraavan kuukauden alussa siitä. Vuonna 1955 ja sitä myöhemmin syntyneillä vanhuuseläkeikä nousee tasaisesti kolme kuukautta vuodessa, kunnes saavutetaan 65 vuoden eläkeikä. Vuonna 1965 tai sen jälkeen syntyneiden eläkeikä sidotaan elinajan odotteeseen.\nEnsi vuonna eläkeiän saavuttavat vuonna 1958 syntyneet, jotka voivat jäädä vanhuuseläkkeelle 64 vuoden iässä. 1959 syntyneillä alin vanhuuseläkeikä on 64 vuotta ja kolme kuukautta.\nTyöuran jatkaminen vielä alimman eläkeiän jälkeen kannattaa. Jokainen työssäolokuukausi alimman vanhuuseläkeiän jälkeen kerryttää eläkkeeseen 0,4 prosenttia lykkäyskorotusta.\nOsittaista varhennettua vanhuuseläkettä voi hakea aikaisintaan 61 vuoden iässä.\nLue lisää eläkkeen hakemisesta Ilmarisen sivuilta.\nPerhe-eläkkeisiin tulee muutoksia vuoden 2022 alusta alkaen. Jatkossa leskeneläkeoikeus on määräaikainen. Kymmenen vuoden määräaikaisuus leskeneläkkeissä tulee voimaan vuonna 1975 ja sen jälkeen syntyneille. Muutokset eivät koske maksussa olevia leskeneläkkeitä.\nUudistuksen myötä lasten ja lapsiperheiden asema paranee. Jatkossa myös yhteistaloudessa asuneilla avopuolisoilla on oikeus leskeneläkkeeseen, jos heillä on yhteinen alaikäinen lapsi. Myös lapsille maksettaviin perhe-eläkkeisiin tulee muutoksia. Nykyisin lapseneläkkeen maksaminen päättyy 18 ikävuoteen, mutta jatkossa lapsille maksetaan eläkettä, kunnes he täyttävät 20 vuotta. Lisäksi lapseneläkkeen määrä nousee, jos perhe-eläkkeen edunsaajana ei ole leskeä. Tällöin lapseneläkkeen määrään lisätään laskennallinen osuus lesken perhe-eläkkeestä. Lapseneläkkeen muutokset tehdään eläkeyhtiön puolesta, eikä niitä tarvitse erikseen hakea.\nTyöeläkemaksujen keskimääräinen taso nousee 0,45 prosenttiyksikköä vuonna 2022. TyEL-perusmaksu on 25,85 prosenttia palkkasummasta vuonna 2022. Korotuksen tarpeesta sovittiin jo aiemmin, kun työnantajan TyEL-maksuja alennettiin tilapäisesti koronakriisistä johtuen vuonna 2020.\nTyEL-maksu jakaantuu työntekijän ja työnantajan välille. Työntekijän osuus pysyy samansuuruisena kuin tänä vuonna eli 7,15 prosenttia alle 53-vuotiailla ja yli 63-vuotiailla sekä 8,65 prosenttia 53–62-vuotiailla palkoista kuukausittain.\nYrittäjä – muista pitää työtulo ajan tasalla\nYrittäjien eläkemaksu pysyy samalla tasolla kuin vuonna 2021. Alle 53-vuotiailla ja yli 63-vuotiailla se on 24,10 prosenttia ja 53–62-vuotiailla 25,60 prosenttia vahvistetusta työtulosta. Työtulo tarkistetaan automaattisesti vuosittain palkkakertoimella. Palkkakerroin nostaa YEL-työtuloa ensi vuonna 2,45 prosenttia.\nVuonna 2022 yrittäjän työttömyysturvan YEL-työtulon alaraja nousee 13 573 euroon vuodessa. Jos työtulo on yrittäjänä tänä vuonna ollut minimissä tai sen lähellä, kannattaa pohtia työtulon nostamista yli työttömyysturvarajan. Nostamalla työtulon riittävälle tasolle yrittäjä voi varmistaa, ettei putoa ensi vuonna työttömyysturvan ulkopuolelle. Muutos tulee tehdä 1.1.2022 mennessä.\nTiina NurmiVakuutus- ja eläkejohtaja\nPuh:+358 50 4029275tiina.nurmi@ilmarinen.fi


seita: Kalliovaaran hiidenkirnupolku\nLähettänyt seita klo 11.45\nSarin kotona 27. syyskuuta 2016 klo 12.59\nNam! Kyllä maistuis nuotiolla tehdyt letut!\nseita 29. syyskuuta 2016 klo 21.00\nHarvoin tulee kuljetettua lettutaikinaa mukana, mukavaa vaihtelua retkisyömisiin.\nPaula Jakobsson 27. syyskuuta 2016 klo 17.39\nKelot on kyllä aikamoista luonnon taidetta. Nuo kirnut vaikuttaa aika syviltä... Mahtaakohan Sallan seudulla olla samankaltaisia matkailuyrityksiä kuin kuusamossa? Vaikuttaa sielläkin ainakin näiden postausten perusteella olevan jos minkäkaista nähtävää :)\nseita 29. syyskuuta 2016 klo 21.01\nKyllä Sallassakin on matkailuyrityksiä. Onhan siellä Sallatunturin hiihtokeskus. Ei kuitenkaan niin paljon kuin Kuusamossa.\nRisa 27. syyskuuta 2016 klo 19.47\nKyllä siellä luonto on komeaa. Niin ja taivas. Olet myös taitava valokuvaaja.\nAnne Hagman-Niilola 27. syyskuuta 2016 klo 20.29\nseita 29. syyskuuta 2016 klo 21.02\nHieno paikka. Enemmänkin voisivat mainostaa retkeilyreittiä.\nVikki 28. syyskuuta 2016 klo 20.17\nOnneksi pääse näitten ihanien postauksiesi kautta tuonne vaeltelemaan, katselemaan revontulia ja muitakin elämyksiä.\nKuusamon reissu antoi kipinän, pakko päästä taas pohjoiseen :)\nseita 29. syyskuuta 2016 klo 21.03\nPohjoisen vetovoima vaikuttaa siis sinuunkin :)\nSussi 29. syyskuuta 2016 klo 11.38\nseita 29. syyskuuta 2016 klo 21.04\nNiin on. Ihmettelen miten vasta tänä kesänä sinne päädyin.\nLiplatus 29. syyskuuta 2016 klo 18.53\nKauniita yksityiskohtaisia poimintoja luonnosta.


Uutiset - Green Code\n10 vinkkejä onnistuneen jälleenmyynnin puhelimeen!\nUudelleenkäyttö älypuhelimet democratizes kanssa monenlaisia palveluja, kuten online, tarjoutuu ostamaan laitteen paketoi ja jälleenmyynti. Tämä on hyvä uutinen planeetalle, koska tämä ele (re) on ylivoimaisesti tehokkain tapa rajoittaa ympäristövaikutuksia puhelimesi. Se on myös hyvä uutinen teidän prote valuutan koska jotkut laitteet on ostettu useita satoja dollareita.\nNopeuttaa ja tarkentaa sitä suuntausta, vertailuryhmässä VendreMonMobile.com tarjoaa luettelon 10 käytännön vinkkejä, jotka yksinkertaistavat jälleenmyynti älypuhelimen tai tabletin ja voit varmistaa, että kaikki tapahtuu parhaissa olosuhteissa. Sinulta taipuvaisempi toistaa tätä prosessia.\n1 - Kierrätä nopeasti\nSamalla tavalla kuin auto, muunnetaan arvon lasku elektronisen laitteen ajan. Tämä lasku kiihtyy käynnistää uuden mallin téléphonepopulaire ja iso brändi, kuten Apple tai Samsung muutaman päivän, iPhone voi menettää 50-60 €. Myydä matkapuhelin korkeampi hinta, joten se on parasta tehdä niin heti kun laitetta ei käytetä.\n2 - käyttäminen vertailuryhmässä\nKehittämisen kierrätyksen markkinoiden vertailijoita VendreMonMobile.com aloittamia tukevat kuluttajia jälleenmyyntiä puhelimissa. Hinnat ja palvelut sivustoja kunnostusta / Kierrätys verrattuna sen avulla käyttäjät voivat löytää kaikki tarvittavat tiedot. Nauti siitä!\n3 - Älä liioitella laitteen tilaa\nKun jälleenmyynti älypuhelin, se on ilmoitettava sen kunto.Puhelin, joka ei käänny ei voida pitää käyttää vaikka ulkoasua on täydellinen!\nJos virheellisen raportin, lunastus tekemän ehdotuksen sivusto päivitetään mukaan todellista tilaa laitteen.Uusi ehdotus lähetetään sitten myyjälle: Jos kieltäytyminen uusi hinta, myyjä aiheutuu kustannuksia hakea hänen matkapuhelin!\n4 - Tarkista tarjoamat palvelut\nKauppahinta on usein ensimmäinen argumentti Voit valita palveluntarjoajan toiseen. Tämä ei kuitenkaan ole ainoa tekijä harkita. On myös tarkistettava tarjoamat sivuston ja kysyä oikeita kysymyksiä: asuminen ehdotetaan lähettää terminaaliin?Lähetys on jo maksettu? Mitkä ovat keinot ja maksuhetkellä?Sivusto on tavoitettavissa, jos on riita? Mitkä ovat mielipiteitä paikka valittiin? On selvää, valita sivuston, joka edistää kunnostus uudelleenkäyttöä varten yhdessä kierrätyspalvelu (tuhoaminen laitteen hakea jalometallit).\n5 - Poista henkilökohtaiset tiedot\nEnnen kuin lähetät valmis, se on erittäin suositeltavaa palauttaa alkuperäisen koodin palauttamalla tehdasasetukset. Kaikki mallit matkapuhelimet, älypuhelimet ja tabletit tarjoavat "reset" in asetukset. Jos unohdat, älä hermostu, tiedot tullaan poistamaan refurbisher / kierrättäjä.\n6 - Poista kaikki kortit mobiili\nOn välttämätöntä poistaa kaikki kortit matkapuhelimen ennen sen uudelleenvalmistusta tai kierrätystä. Onko SIM-kortti sekä muistikortit, ajattelevat vetäytyä, koska kierrätyksen tilat tarvitaan tuhota heidät, jos he pysyvät paikoillaan.\n7 - Pidä tarvikkeet ja alkuperäinen laatikko\nTarvikkeet kuten laturi, tupakansytytinlaturissa tai handsfree ei vaadita sivustoja ja on sen vuoksi säilytettävä. Samoin alkuperäinen laatikko ei saa lähettää.\n8 - Älkää unohtako pakkaus ennen lähettämistä mobiili\nJos sivusto ei tarjoa kierrätystä valittu kirjekuoreen tai pahvi, on tärkeää varmistaa sen pakkaukseen laitetta varovasti. Vahingoista tai varkaudesta kuljetuksen aikana ei voida säilyttää vastuulla sivusto, joka osti mobiili. Vältä myös paketteja, joiden avulla voit nähdä tuote sisällä: mitään parempaa kuin hyvä pahvi teipattu suojaamaan laitetta, joka voi olla arvoltaan enintään 500 euroa.\n9 - Seuraa paketti toimituksen\nKun paketti lähetetään, on suositeltavaa noudattaa (jos mahdollista) säännöllisesti, jos toimitus tapahtuu oikein. Matkapuhelinten arvokkaille vakuutus-ja paketin seurantatiedot ovat tarpeen, jotta voidaan välttää ongelmat!\n10 - älä odota riita-asioissa\nPaketti pysäytetään synnytyksen aikana? Kaksi viikkoa on vastaanottanut mobiilisivustolla ja vielä mitään uutisia? Sinun tulee ottaa yhteyttä sivuston nopeasti ja vahvistaa, että jälleenmyynti tapahtuu oikein.Vertailuryhmässä VendreMonMobile.com mukana näitä käyttäjiä ratkaisemaan riitansa sivustoja kunnostus / kierrätystä.\n10 + 1- Green Ratkaisu Code: Hyväksytty!\nTämä pieni kasvi pad saattaa edessä testataan maailman yksinomainen yliopiston alueella Nanterren kesällä 2014.\nEi energiaa, ei epäpuhtauden, Auto Recycling, Embedded ja vapaa, tämä laite testataan asukkaat itse, joka päättää, kaupungin pitäisi investoida 2020 varustaa jokaisen kansalaisen vapaa Green Pad. Välinen telepatia ja mentalism, se mahdollistaa ihmissuhde sanallinen viestintä.