Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Sosiaali- ja terveyslautakunta Sotep/ - PDF Free Download\nHelsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Sosiaali- ja terveyslautakunta Sotep/\nDownload "Helsingin kaupunki Esityslista 12/2013 1 (13) Sosiaali- ja terveyslautakunta Sotep/6 03.09.2013"\n1 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) 6 Helsingin terveydenhuollon asukaskohtaiset kustannukset vuonna 2012 HEL T Päätösehdotus Esittelijä Kustannusvertailun sisältö päättänee merkitä tiedoksi Helsingin asukaskohtaiset terveydenhuollon kustannukset vuodelta 2012 sekä yhdentoista suurimman kaupungin kustannuksista laaditun vertailun. Suomen Kuntaliitto on vertaillut suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannuksia vuodesta 1996 lähtien. Tiedot ovat olleet vertailukelpoisia kaupunkien kesken vuodesta Vertailukuntina olivat aluksi Espoo, Helsinki, Jyväskylä, Kotka, Kuopio, Lahti, Oulu, Pori, Tampere, Turku ja Vantaa. Vuonna 2010 Kotkan sijasta vertailuun tuli mukaan Kouvola. Selvitys suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannuksista vuonna 2012 on tämän päätöksen liitteenä numero 1. Mukana olevien kaupunkien kustannukset on yritetty saada vertailukelpoisiksi riippumatta kaupungin sosiaali- ja terveystoimen organisaatioista ja siitä kuuluvatko tietyt kustannukset sosiaali- vai terveydenhuollon puolelle. Tämän vuoksi vertailuun on otettu mukaan terveydenhuollon kustannusten lisäksi sosiaalihuollosta ympärivuorokautinen hoito (vanhainkodit ja tehostettu palveluasuminen), kotihoito (pois lukien lapsiperheiden kotipalvelu) sekä mielenterveyskuntoutujien asumispalvelut. Tätä kokonaisuutta vertailussa kutsutaan lisätyksi terveydenhuolloksi. Tässä esitetyt luvut ovat kaikki ns. lisättyä terveydenhuoltoa. Lisäksi Kuntaliiton vertailussa kustannukset on ikävakioitu ja aikaisempien vuosien kustannukset on deflatoitu julkisen talouden terveystoimen kertoimien mukaisesti. Kustannuksia ei ole tarvevakioitu. Siten palvelutarpeista johtuvia mahdollisia kuntakohtaisten erojen vaikutuksia ei ole vertailussa huomioitu. Kustannusvertailussa mukana oleva aineisto on jaoteltu perusterveydenhuoltoon ja erikoissairaanhoitoon ja näiden ryhmien sisällä vielä edelleen avohoitoon ja ympärivuorokautiseen laitoshoitoon. Perusterveydenhuollon avohoito jaetaan avoterveydenhuoltoon, hammashuoltoon ja kotihoitoon. Ympärivuorokautinen hoito sisältää terveystoimen laitoshoidon sekä sosiaalitoimen ympärivuorokautisen\n2 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Helsingin aineisto Perusterveydenhuolto, avohoito Avoterveydenhuolto Kotihoito Hammashuolto hoidon (vanhainkodit, tehostettu palveluasuminen). Erikoissairaanhoitoon sisältyvät somaattinen ja psykiatrinen avohoito ja laitoshoito. Sosiaalitoimen mielenterveyskuntoutujien asumispalvelut sisältyvät psykiatrian avohoitoon. Suomen Kuntaliitto on antanut kustannusten kohdentamisesta yhtenäiset ohjeet ja tarkkuustason voidaan olettaa näin laaja-alaisessa selvityksessä liikkuvan kunkin kaupungin kohdalla euron marginaalilla asukaskohtaisissa kokonaiskustannuksissa. Helsingin aineisto on jaoteltu vuonna 2012 voimassa olleen terveyskeskuksen palveluluokituksen mukaisesti seuraavasti: Omasta toiminnasta avoterveydenhuoltoon otetaan mukaan terveysasemien lääkärin ja hoitajan vastaanotot, neuvolatoiminnat, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto, lasten puheterapia, aikuisten ja lasten terveyskeskuspäivystykset, kuntoutuspoliklinikka, epidemiologinen toiminta ja lääkinnällinen kuntoutus mukaan lukien apuvälineet. Sosiaalihuoltolain mukaiset vammaisneuvola ja selviämishoitoasema eivät ole mukana vertailussa (yhteensä n. 3,4 milj. euroa). Avoterveydenhuollon ostopalvelut sisältävät mm. seuraavat kustannukset: lääkärivälitys, keskitetyt neuvontapalvelut, Terhokodin avopalvelut, Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön palvelut, huumeongelmaisten erityispalvelut (A-klinikkasäätiön Vinkki, Diakonissalaitos, Hiv-toimintakeskus), Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen laitoksen palvelut, lääkinnällisen kuntoutuksen ja rintamaveteraanien avokuntoutuksen palvelut, Helsingin pelastuslaitoksen sairaankuljetus, Vantaan yritysterveydenhuollon ostot, ulkokuntalaskutus sekä avohoitoon luettavat järjestöjen avustukset. Kotihoito sisältää myös yökotihoidon, kotihoidon tukipalvelut, kotihoidon lääkäripalvelut, kotihoidon ostopalvelut ja kotihoidon ulkokuntalaskutuksen. Hammashuolto sisältää suun terveydenhuollon oman toiminnan ja ostopalvelut sekä suun terveydenhuollon ulkokuntalaskutuksen.\n3 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Perusterveydenhuolto, ympärivuorokautinen hoito Erikoissairaanhoito Kustannusten laskenta Perusterveydenhuollon ympärivuorokautinen hoito sisältää terveyskeskuksen oman vuodeosastohoidon sekä tämän toiminnan ostopalvelut. Vuodeosastotoiminta sisältää akuuttihoidon, päivystyksen ja kuntoutuksen osastot sekä kotisairaalatoiminnan. Sosiaalitoimesta mukana on oma vanhainkotihoito (laitoshoito) ja tehostettu palveluasuminen sekä tämän toiminnan ostopalvelut. Kuntaliiton vertailussa ovat mukana myös keskiraskaan palveluasumisen kustannukset. Helsingillä ei ole keskiraskasta palveluasumista. Somaattinen erikoissairaanhoito, avohoito Omaa somaattista erikoissairaanhoitoa ovat sisätautien, geriatrian, neurologian ja fysiatrian poliklinikat, Haartmanin ja Malmi-Marian päivystyspoliklinikat lukuun ottamatta terveyskeskuspäivystyksiä, foniatrian toiminta sekä silmäseula. Ostopalveluihin sisältyvät HUS:lta ostetut somaattisen avohoidon palvelujen kustannukset. Somaattinen erikoissairaanhoito, laitoshoito Helsingillä ei ole omaa somaattisen erikoissairaanhoidon vuodeosastohoitoa. Tähän kohtaan kuuluvat kustannukset ovat HUS:n tuottamaa vuodeosastohoitoa. Psykiatrinen erikoissairaanhoito, avohoito Oma psykiatrinen avohoito sisältää terveyskeskuksen psykiatrian poliklinikat, ryhmäterapiakeskuksen, psykiatrian päivystyspoliklinikan, päiväsairaanhoidon, asumiskuntoutuksen ja perhehoidon. Sosiaalivirastosta kustannuksiin sisältyvät mielenterveyskuntoutujien asumispalvelut. Ostopalvelut sisältävät psykiatrisen avohoidon ostot HUS:sta sekä mm. ostot Niemikotisäätiöltä, psykiatriaan kuuluvat järjestöjen avustukset ja tähän toimintaan kuuluvan ulkokuntalaskutuksen. Psykiatrinen erikoissairaanhoito, vuodeosastohoito Terveyskeskuksen oman akuuttipsykiatrian, kuntoutuspsykiatrian ja psykiatrian päivystyksen vuodeosastojen kustannukset sisältyvät tähän osuuteen. Ostopalvelut ovat HUS:n tuottaman palvelun kustannuksia.\n4 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Väestö Vuoden 2012 vertailun tulokset Terveystoimen eri toimintojen kustannukset lasketaan poimimalla HoitoDW:stä ns. lopputuotteiden käynnit ja hoitopäivät. Tiedot poimitaan ikäryhmittäin. Käyntien ja hoitopäivien määrät kerrotaan toimintavuoden toiminnallisen tilinpäätöksen yksikkökustannuksilla. Sellaisten ostopalvelujen kustannukset, joita ei saada potilastietojärjestelmistä, lisätään laskentaan manuaalisesti. Osa tiedoista (esim. kotihoidon käynnit ikäryhmittäin) otetaan EcomedAnalyzer -raportointijärjestelmästä. Kustannukset täsmäytetään toiminnallisen tilinpäätöksen loppusummaan. Oman erikoissairaanhoidon kustannuksista on vähennetty asiakasmaksut (vuodesta 2011 lukien), jotta kustannukset olisivat vertailukelpoisia sairaanhoitopiirien kustannusten kanssa. Sosiaalitoimen kustannukset lasketaan samalla periaatteella. HUS:n kustannukset saadaan HUS:n tiedoista ja ne täsmätään kuntalaskutuksen summaan. Vertailussa suurten kaupunkien väestö on ikävakioitu. Perusväestönä on mukana olevien kaupunkien yhteinen väestöpohja. Ikävakioinnissa tiedot on vakioitu tulosten esittämistavan mukaisissa ikäluokissa (0 6- vuotiaat, 7 14-vuotiaat, vuotiaat, vuotiaat, vuotiaat, vuotiaat ja yli 85-vuotiaat). Ikävakioinnilla saatetaan eri kaupunkien kustannukset vertailukelpoisiksi. Yli 65-vuotiaiden osuus suurten kaupunkien vuoden 2012 väestöstä vaihtelee Espoon 12,6 %:sta Kouvolan 22,4 %:iin. Myös Oulussa ja Vantaalla yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä oli alle 14 %. Yli 20 %:n osuuksiin pääsivät Kouvola, Pori ja Lahti. Koko maan väestöstä yli 65- vuotiaita oli 18,5 %. Helsingissä osuus oli 15,8 %. Vertailukaupunkien korkeimmat terveydenhuollon ikävakioidut asukaskohtaiset kustannukset euroa olivat Oulussa. Seuraavina olivat Tampere euroa ja Kuopio euroa. Helsingin kustannukset olivat neljänneksi suurimmat euroa. Pienimmät kustannukset olivat Espoossa euroa. Lahden kustannukset olivat euroa ja Vantaan euroa. Kustannuksiltaan kalleimman ja halvimman kaupungin välinen ero oli 325 e/asukas. Vuonna 2011 ero oli 329 e/asukas. Helsingin asukaskohtaiset ikävakioidut kustannukset ovat olleet suurten kaupunkien korkeimmat vuodesta 1997 vuoteen Vuonna 2011 kustannukset olivat toiseksi kalleimmat, samansuuruiset\n5 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Tampereen kanssa ja nyt vuoden 2012 vertailussa neljänneksi kalleimmat. Kuvio 2: Suurten kaupunkien ns. lisätyn terveydenhuollon ikävakioitu ja vakioimaton asukaskohtainen kustannus vuonna 2012 Kuvio 3: Suurten kaupunkien ns. lisätyn terveydenhuollon ikävakioitu asukaskohtainen kustannus v Vertailukaupunkien asukaskohtaiset kustannukset olivat keskimäärin 3 euroa (0,1 %) korkeammat kuin vuonna Helsingin\n6 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) asukaskohtainen kustannus laski edellisestä vuodesta 16 euroa (-0,7 %). Suurimmat asukaskohtaisten kustannusten alenemat olivat Espoossa (-2 %), Turussa (-1,7 %) ja Vantaalla (-0,9 %). Suurimmat asukaskohtaiset kustannusten nousut tapahtuivat puolestaan Kouvolassa (5,8 %), Lahdessa (2,9 %) ja Tampereella (2,6 %). Myös Oulun kustannukset kasvoivat edellisestä vuodesta 1,3 %. Kuvio 4: Suurten kaupunkien ns. lisätyn terveydenhuollon ikäryhmittäinen kustannus vuonna 2012 Helsingin kustannukset Helsingin ns. lisätyn terveydenhuollon asukaskohtaiset kustannukset eivät yllä missään ikäryhmässä korkeimmiksi tarkasteltaessa eri ikäryhmien kustannuksia suhteessa ikäryhmän suuruuteen. Ikäryhmittäiset kustannukset alkavat selvästi kasvaa 65-vuoden jälkeen ja ovat suurimmat yli 85-vuotiaiden ikäryhmässä. Helsingin kaikkien ikäryhmien (ikävakioimaton) keskimääräinen kustannus oli e/asukas, mikä on alle suurten kaupunkien mediaanikustannuksen. Ikävakioimattomat asukaskohtaiset kustannukset ovat korkeimmat Kouvolassa, Porissa ja Turussa, joissa on myös suhteellisesti eniten yli 65-vuotta täyttäneitä sekä myös yli 85-vuotiaita.\n7 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Helsingin ns. lisätyn terveydenhuollon kokonaiskustannukset olivat vuonna 2012 yhteensä 1,34 miljardia euroa. Kustannukset ovat samaa tasoa kuin vuoden 2011 deflatoidut kustannukset. Väestömäärän kasvulla (8584) on myös vaikutus asukaskohtaiseen kustannuksen muutokseen. Kustannukset eivät ole nousseet väestömäärän kasvua vastaavasti. Vuonna 2010 Helsingin kustannukset ikäryhmässä 7 14-vuotiaat olivat vertailukaupunkien kalleimmat kun vielä vuonna 2008 Helsingin kustannukset olivat kalleimmat kaikissa muissa ikäryhmissä lukuun ottamatta 0 6-vuotiaita ja vuotiaita. Vuonna 2012 missään ikäryhmässä Helsingin kustannukset eivät olleet enää vertailun korkeimmat. Helsingin asukaskohtaiset ns. lisätyn terveydenhuollon kustannukset ovat strategian mukaisesti lähentyneet suurten kaupunkien mediaanikustannusta. Vuonna 2003 ero oli 24,3 %, vuonna 2011 se oli 2,2 % ja vuonna 2012 enää 1,1 %. Vuonna 2008 kustannusten ero vertailukuntien mediaaniin oli 90,3 milj. euroa. Vuonna 2012 ero oli kaventunut 15,6 milj. euroon. Kuvio 5: Helsingin ja suurten kaupunkien mediaanikustannus e/as v Helsingin asukaskohtainen kustannus oli mediaanikustannusta korkeampi hammashuollossa, kotihoidossa, perusterveydenhuollon ympärivuorokautisessa hoidossa, somaattisessa avohoidossa ja psykiatrian laitoshoidossa.\n8 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Suurimpia eroja mediaanikustannuksiin oli kotihoidossa 17,6 milj. euroa, ympärivuorokautisessa hoidossa 39,2 milj. euroa. Avoterveydenhuollon kustannukset olivat 13,9 milj. euroa pienemmät kuin mediaanikustannukset. Samoin koko erikoissairaanhoito oli 33 milj. euroa alle mediaanikustannusten. Taulukko 1: Helsingin ja suurten kaupunkien mediaanikustannukset toiminnoittain e/asukas v ja Helsingin erot mediaaniin Helsingin asukaskohtaisissa terveydenhuollon kustannuksissa huomiota kiinnittää erikoissairaanhoidon somaattisen laitoshoidon pienet kustannukset ja vastaavasti perusterveydenhuollon laitoshoidon (mukaan lukien sosiaalitoimen ympärivuorokautinen hoito) korkeat kustannukset. Helsingillä on poikkeuksena useimpiin suuriin kaupunkeihin omat Suomen suurimmat päivystykset ja niitä tukevat päivystyksen osastot. Mikäli Helsingin oman somaattisen päivystyksen vuodeosastojen kustannukset siirretään perusterveydenhuollon ympärivuorokautisesta hoidosta somaattisen erikoissairaanhoidon laitoshoitoon, muuttuu perusterveydenhuollon ympärivuorokautisen hoidon asukaskohtaisen\n9 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) ikävakioidun kustannuksen eron mediaaniin 11,3 prosentista yhdeksi prosentiksi (1%). Vastaavasti somaattisen erikoissairaanhoidon vuodeosastohoidon 17,1 prosentin alle mediaanin ero pienenee viiden prosentin (5%) alitukseksi. Ikäryhmittäin tarkasteltuna ero mediaanikustannukseen on vuotiaden ikäryhmissä 41,8 miljoonaa euroa vuotiaiden kustannukset ovat 27,3 miljoonaa euroa alle mediaanikustannusten. Suun terveydenhuollossa Helsingin asukaskohtaiset hammashuollon kustannukset ovat vanhemmissa ikäryhmissä (yli 65-vuotiaat) korkeat verrattuna muihin kaupunkeihin. Kotihoidon asukaskohtaiset kustannukset ovat Helsingillä korkeimmat. Helsingin oman kotihoidon käyntihinta Kuusikkovertailussa (Kuuden suurimman kaupungin vanhusten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja kustannusten vertailu 2012) on kuusikkokuntien keskitasoa (43,1 euroa). Kotihoidon kustannukset sisältävät Helsingissä kotihoidon lääkärikustannuksia 3,3 miljoonaa. Suurimmista kaupungeista Oululla ja Turulla on kotihoidon lääkärikustannukset kotihoidossa. Helsingin kotihoidon henkilöstöön kuuluu erityistyöntekijöitä, mm. seitsemän muistikoordinaattoria ja kaksi haavanhoitajaa, joiden kustannukset ovat kotihoidossa. Lisäksi vuoden aikana kotihoito osti kaupunginsairaalalta fysioterapia- ja toimintaterapiapalveluja lähes 0,7 miljoonalla eurolla. Vaikka kustannukset on pyritty saamaan kaupunkien kesken vertailukelpoisiksi, saattaa henkilökuntarakenteessa oli erilaisuuksia. Kotihoidon asiakkaille jaettavien hoitotarvikkeiden kustannusten tulisi kaikilla sisältyä kotihoidon kustannuksiin, Helsingissä ko. summa oli 1,4 milj. euroa. Oman toiminnan käyntejä Helsingin kotihoidossa oli lähes 2,5 miljoonaa. Taulukko 2: Helsingin ja suurten kaupunkien mediaanikustannukset ikäryhmittäin e/asukas Helsinki Mediaani Mediaanin suht erot milj. e 0-6 v , v , v , v , v , v , ,9 Kaikki ,6\n10 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Kuusikkokuntien vertailua Edellä esitetyssä vertailussa oli mukana 11 Suomen suurinta kaupunkia. Seuraavassa vertailupohjana ovat ns. kuusikkokaupungit, joihin Helsingin lisäksi luetaan Espoo, Vantaa, Tampere, Turku ja Oulu. Vuonna 2000 Helsingin kustannukset poikkesivat kuuden suurimman kaupungin keskiarvosta 10,1 %. Vuonna 2012 ero oli 1,1 %. Vuonna 2000 Helsingin ikävakioidut asukaskohtaiset kustannukset olivat kalleimmat kaikissa muissa toiminnoissa lukuun ottamatta hammashuoltoa, kotihoitoa, sosiaalitoimen ympärivuorokautista hoitoa ja somaattista laitoshoitoa. Vuonna 2012 Helsingin asukaskohtaiset kustannukset olivat kalleimmat kotihoidossa ja psykiatrian laitoshoidossa. Taulukko 3: Helsingin ikävakioitujen asukaskohtaisten kustannusten ero kuuden suurimman kaupungin keskiarvoon Ero keskiarvoon ,10 % ,03 % ,72 % ,39 % ,07 % Kuvio 6: Kuuden suurimman kaupungin ikävakioidut asukaskohtaiset kustannukset vuonna 2012.\n11 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Yksityinen terveydenhuolto Suomen Kuntaliitto on vertaillut myös yksityistä terveydenhuoltoa KELA:n tilastojen pohjalta. Mukaan on otettu kustannukset yksityisistä lääkäripalveluista sekä yleis- että erikoislääkärien osalta, hammaslääkäripalveluista sekä tutkimuksesta ja hoidosta. Tietoja ei ole saatavilla työterveyshuollosta, koska kustannuksia ei voida kohdentaa asiakkaan kotikunnan mukaan. Yksityisen terveydenhuollon ikävakioidut asukaskohtaiset kustannukset kasvoivat edellisestä vuodesta n. 2 %. Suurinta kasvu oli Kuopiossa, Turussa ja Porissa. Yksityisen terveydenhuollon asukaskohtainen kustannus laski Lahdessa ja Jyväskylässä. Helsingissä kasvu oli 1,7 %. Kuvio 7: Suurten kaupunkien Kelan korvaaman yksityisen terveydenhuollon ikävakioidut kustannukset e/asukas (KELA-tilastot)\n12 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) Yhteenveto Yksityisen terveydenhuollon asukaskohtaisissa kustannuksissa edellisen vuoden tapaan Helsingin kustannukset olivat vuonna 2012 Espoon jälkeen toiseksi korkeimmat. Alimmat kustannukset olivat Jyväskylässä, Kuopiossa ja Lahdessa. Suomen Kuntaliiton vertailussa Helsingin ns. lisätyn terveydenhuollon kustannukset vuonna 2012 olivat yhteensä n. 1,3 miljardia euroa. Asukasta kohti laskettuna kustannus oli 2238 euroa. Helsingin asukaskohtaiset kustannukset alenivat edellisestä vuodesta 0,7 %. Toisena vuonna peräkkäin Helsingin kustannukset eivät enää olleet vertailukaupunkien kalleimmat. Helsingin terveyskeskuksen yhtenä strategisena tavoitteena on ollut lähentyä asukaskohtaisissa kustannuksissa viiden seuraavaksi suurimman kaupungin keskiarvoa. Tämä tavoite on toteutunut. Vertailun tuloksista luotettavimmat ovat kokonaiskustannuksista lasketut asukaskohtaiset kustannukset. Toimintojen sisällä kustannusja palvelurakenne poikkeavat vertailukaupungeissa toisistaan, jolloin toimintojen väliset kustannukset eivät kaikilta osin sellaisenaan ole\n13 Helsingin kaupunki Esityslista 12/ (13) vertailukelpoisia. Kaikissa kunnissa merkittävin erä on henkilöstökustannukset. Niiden osuus Helsingissä on n. 63 %. Esittelijä Lisätiedot virastopäällikkö Matti Toivola Outi Väistö, erityissuunnittelija, puhelin: outi.vaisto(a)hel.fi Riitta Simoila, osastopäällikkö, puhelin: riitta.simoila(a)hel.fi Liitteet 1 Suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannukset vuonna 2012


Terveet tilat -työpajapäivässä pureuduttiin ajankohtaisiin sisäilma-asioihin - Sisäilmauutiset\nTyöpajapäivä alkoi Terveet tilat 2028 -ohjelman hankejohtaja Katja Outisen toivottaessa yli 200 ilmoittautunutta osallistujaa tervetulleeksi tilaisuuteen. Päivän puhujista ensimmäisenä virtuaaliselle lavalle astui projektipäällikkö Marko Suomela Maakuntien tilakeskuksesta. Suomela avasi puheenvuorossaan vetämänsä Kuntien tilatieto -hankkeen työtä. Hanke tuottaa valtakunnallisesti vertailukelpoista tietoa kiinteistönpidon strategiseen kehittämiseen, tilajohtamiseen ja tuottavuuden parantamiseen.\nPäivän toisen alustuksen piti Puolustuskiinteistöjen sisäilma-asiantuntija Jouni Vuohijoki. Osallistujat saivat katsauksen Puolustuskiinteistöjen rakennuskantaan, jonka kautta päästiin tutustumaan sisäilmatoimintaan tehtyihin panostuksiin. Vuohijoki esitteli asiantuntijoista koostuvan sisäilmatiimin tehtäviä ja toimintamallia, jonka avulla tarkoitus on vahvistaa kokonaisvaltaista toimintakulttuuria ja asennetta suhtautumisessa sisäilmahaasteisiin.\nPaneelikeskustelussa tarkasteltiin sisäilmakysymyksiä erilaisista näkökulmista\nOwal Group Oy:n Mia Toivanen tiivisti omassa puheenvuorossaan Terveet tilat 2028 -ohjelman kehittävän arvioinnin tulokset. Samalla julkaistiin myös arvioinnin pohjalta syntynyt raportti, johon voit käydä tutustumassa ohjelman sivuilla. Tulokset vahvistavat, että ohjelman tavoitteita pidetään laajasti tärkeinä ja se on tuonut selkänojaa sekä systemaattisuutta kehittämistyöhön. Lisää tukea tarvitaan erityisesti kuntien toimintatapojen kehittämiseen.\nAamupäivän ohjelma päättyi paneelikeskusteluun, jossa syvennyttiin tarkastelemaan sisäilma-asioiden nykytilaa ja kehitystä. Paneelin juontajana toimi ympäristöministeriön yli-insinööri Timo Lahti, ja edustettuina olivat monipuolisesti sisäilmakysymysten eri osa-alueiden asiantuntijat. Aiemmin päivän aikana puhuneiden Marko Suomelan ja Jouni Vuohijoen lisäksi keskustelemassa olivat Vantaan kaupungin tilakeskusjohtaja Pekka Wallenius sekä Työturvallisuuskeskuksen asiantuntija Miia Puukka. Keskustelussa esiin nousi sisäilmatyön monialaisuus ja sen tuoma laaja tarve osaamisen kehittämiselle.\nTyöpajoissa syvennyttiin päivän teemoihin\nIltapäivällä webinaarin osallistujat jakaantuivat pienempiin työpajoihin, joissa päivän teemoihin päästiin pureutumaan yksityiskohtaisella tasolla. Työterveyslaitoksen asiantuntijoiden vetämän session aiheena olivat sisäilmaan liittyvät terveysasiat, oireilu ja moniammatillinen yhteistyö. Muissa työpajoissa tarkasteltiin puolestaan ilmanvaihtosäädösten päivitystarpeita ja julkisia hankintoja rakentamisen puolella.\nTerveet tilat 2028 -ohjelman kehittävä arviointi


MIETINTÖ ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EU) 2015/848 liitteissä A ja B olevien maksukyvyttömyysmenettelyitä ja selvittäjiä koskevien luetteloiden korvaamisesta\nMenettely : 2016/0159(COD)\nAsiakirjan elinkaari : A8-0324/2016\nehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EU) 2015/848 liitteissä A ja B olevien maksukyvyttömyysmenettelyitä ja selvittäjiä koskevien luetteloiden korvaamisesta\n– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0317),\n– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 81 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0196/2016),\n– ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0324/2016),\n(3) Asetus (EU) 2015/848 sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat sen vuoksi tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.\n(3) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on 1 päivänä syyskuuta 2016 ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.\nTarkistuksessa otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan kanta komission ehdotukseen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) nojalla. Yhdistynyt kuningaskunta osallistui maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EU) 2015/848 hyväksymiseen ja soveltamiseen.\nTarkistuksessa otetaan huomioon Irlannin kanta komission ehdotukseen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) nojalla. Irlanti osallistui maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EU) 2015/848 hyväksymiseen ja soveltamiseen. Irlannilla on vielä tämän asetuksen (EU) 2015/848 liitteiden A ja B muuttamisesta annetun uuden asetuksen antamisen jälkeenkin mahdollisuus hyväksyä se edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan nojalla.\nSitä aletaan soveltaa 26 päivänä kesäkuuta 2017.\nTarkistus on luonteeltaan tekninen, ja sillä sovitetaan yhteen tämän muutosasetuksen ja maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EU) 2015/848 – jota ensiksi mainitulla aiotaan muuttaa – soveltamisen alkaminen. Näin parannetaan oikeusvarmuutta.\nMaksukyvyttömyysmenettelyistä 20. toukokuuta 2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/848 (uudelleenlaadittu)(1) tuli voimaan 26. kesäkuuta 2015. Asetusta sovelletaan 26. kesäkuuta 2017 alkaen, lukuun ottamatta kansallisten maksukyvyttömyysrekisterien yhteenliittämisjärjestelmää koskevaa osaa, jota sovelletaan 26. kesäkuuta 2019 alkaen.\nAsetuksen liitteisiin sisällytettiin luettelot asetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisistä maksukyvyttömyysmenettelyistä ja selvittäjistä. Asetuksen (EU) 2015/848 liitteessä A on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista maksukyvyttömyysmenettelyistä. Liitteessä B on luettelo 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista selvittäjistä.\nPuola ilmoitti komissiolle joulukuussa 2015 kansallisen rakenneuudistuslainsäädäntönsä merkittävästä, 1. tammikuuta 2016 voimaan tulevasta uudistuksesta ja pyysi, että asetuksen liitteissä A ja B esitettyihin luetteloihin tehdään vastaavat muutokset. Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan, 2 artiklan 4 kohdan ja johdanto-osan 9 kappaleen mukaan kansalliset menettelyt voidaan asetusta sovellettaessa katsoa ”maksukyvyttömyysmenettelyiksi” vain, jos ne luetellaan asetuksen liitteessä A.\nAsetuksen liitteitä voidaan muuttaa vain tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen alkuperäisen asetuksen oikeusperustan eli SEUT-sopimuksen 81 artiklan nojalla annettavalla asetuksella.\nKomissio tarkasteli, täyttääkö Puolan pyyntö asetuksen vaatimukset, ja esitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen sen varmistamiseksi, että uudelleenlaaditun asetuksen soveltamisala mukautetaan vastaamaan Puolan maksukyvyttömyyslainsäädännön nykyistä säädöskehystä sen soveltamiseen mennessä. Komission ehdotus on luonteeltaan puhtaasti tekninen. Se ei aiheuta muutoksia asetuksen asiasisältöön.\nEsittelijä on samaa mieltä ehdotuksen tarkoituksesta ja yleisesti ottaen sen sisällöstä. Esittelijä kuitenkin katsoo, että siihen olisi tehtävä kolme luonteeltaan teknistä tarkistusta. Kahdessa ensimmäisessä tarkistuksessa otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin kanta komission ehdotukseen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) nojalla. Kolmannella tarkistuksella sovitetaan yhteen muutosasetuksen ja asetuksen (EU) 2015/848 soveltamisen alkaminen.\nEUVL L 141, 5.6.2015, s. 19.\nMaksukyvyttömyysmenettelyt ja selvittäjät


Pohjois-Suomen valmiustoimikunta: Abiturienttien lähiopetus sallittava ja rokotuksia kiirehdittävä\nkeskiviikko 3.3.2021 | 04:10\nVuoden koulutusvaikuttaja -tunnustus on jaettu vuodesta 2010 asti. Kuvituskuva.\nTi 19.1.2021 klo 16:30 | päivitetty ti 16:31\nPohjois-Suomen valmiustoimikunta otti tiistaina kantaa abiturienttien lähiopetuksen sallimisen puolesta.\nValmiustoimikunta evästi koronakoordinaatioryhmiä, että ylioppilaskirjoituksiin ja muihin loppututkintoihin valmistava lähiopetus toisella asteella sekä alle 18-vuotiaiden lasten ja nuorten harrastustoiminta tulisi sallia paikallisilla päätöksillä.\nValmiustoimikunta sekä kunta- ja sotejohtajien verkosto evästivät tiistaina kokoontuvia sairaanhoitopiirien koordinaatioryhmiä arvioimaan alueellista tilannetta ja suosituksia tilanteen mukaisesti.\n– Väsymiseen ja herpaantumiseen rajoitusten noudattamisessa nyt ei ole varaa. Hyvä tilanne alueella säilyy vain, kun jokainen noudattaa suosituksia ja ohjeita virusturvallisesta käyttäytymisestä edelleen. Nyt korostuu erityisesti rajojen terveysturvallisuus, kuten matkustusrajoitukset, testaukset, karanteenit ja jäljitys. Näillä vähennetään muuntoviruksen vaikutuksia Suomeen, toteaa valmiustoimikunnan puheenjohtaja Terttu Savolainen.\n– Kaikki ponnistelut rokotusten nopeuttamiseksi ovat nyt tarpeen, Savolainen korosti.\nPohjois-Suomen aluehallintoviraston 10 hengen yleisten kokousten ja yleisötapahtumien rajoitus Pohjois-Pohjanmaalla on voimassa 1. helmikuuta saakka, ja Kainuussa on voimassa 20 hengen kokoontumisrajoitus 9. helmikuuta saakka.\nEpidemiologinen tilanne on vakautunut loppiaisen jälkeen. Suurimmassa osassa Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun kuntia tautitapauksia on ilmennyt 0–2. Tilanne on pahin Oulun seudulla.\nAjankohtaisen asiantuntijapuheenvuoron rokotusten tämänhetkisestä valtakunnallisesta tilanteesta käytti THL:n erityisasiantuntija Mia Kontio.\n– Tiedonkulku kunnissa ja alueella on erittäin tärkeää. Eri ryhmien rokotuksissa voidaan edetä joustavasti rinnakkain ja tarvittaessa myös kotikunnasta riippumatta, Kontio kertoi.


Kannattajat bitcoin-rahaa - Kustannukset bitcoin atm\nNäin hallituksen toimia vastustavat poliittiset työtaistelut laajenevat 5 Työasussaan Roosa nauha -kampanjan symbolia pitänyt lentokenttätyöntekijä sai potkut Turvatarkastajien ulosmarssi ei aiheuttanut ruuhkia Näytä lisä. Louhinta LUO rahaa tyhjÄSTÄ, kuka tahansa voi luoda uusia Bitcoineja omalla tietokoneellaan. Kasvattamalla lohkon kokoa pyritän siis kasvattamaan lohkoketjun kapasiteettia ja tukemaan kryptovaluutan skaalautuvuutta massojen käyttön. Kyseessä ei ole mikän nörttien kapina Wall Streetia vastaan, vaan pelissä ovat isot rahat. Helsinkiläisessä HUG BikeShopissa on voinut kolmen vuoden ajan maksaa ostoksensa bitcoineilla. Jari Pussinen / Yle.\nKäytössäsi on kahden viikon tutustumistilaus. Mielestäni Bitcoin-sisällissota herätti monet ajattelemaan etenkin kryptovaluuttojen todellisia hallitsijoita.\nNäkymiä bitcoin-rahaa, Blockchain lompakko bitcoin-rahaa haarukka,\nVirtuaalivaluutan arvo perustuu tietokoneiden laskentatehoon ja lujaan uskoon. Asiantuntijat käyvät läpi 15 netistä tuttua väitettä Tilaajille 8 Patrik Leppänen, 22, ei totellut työnantajan käskyä ottaa Roosa nauha pois rintapielestän lentoaseman turvatarkastuksessa ja sai potkut Halusin osoittaa tukea äidilleni 9 It-veteraani kirjoitti koodaajien palkkaongelmasta Jos tekijöistä on kerran pulaa, miksi heistä ei synny palkkakilpailua? Keskuspankin puuttuessa Bitcoinin arvo märäytyy puhtaasti kysynnän ja tarjonnan perusteella, joten heilahtelut voivat olla jatkossakin suuria. JP Morganin Jamie Dimonista tuli esim. Funktiota ei voida kulkea toiseen suuntaan eli on käytännössä mahdotonta keksiä merkkijono, joka tuottaisi juuri halutun tiivisteen. Jos tuo johdannaismarkkina alkaa toimia, niiden varaan tullaan rakentamaan perinteisempiä sijoitustuotteita. Mitä tapahtuu, jos viime viikon kaltainen sisällissota yhdistetän Wall Streetin manipulointiin? Epäilyttäväksi Onecoinin tekee se, ettei valuutan arvo märäydy vapailla markkinoilla, vaan yhtiön sisäisessä pörssissä.


Prosessien kehittämissuunnitelma Ahaa–mainos Oy:lle - Theseus\nProsessien kehittämissuunnitelma Ahaa–mainos Oy:lle\nKivistö, Jussi (2012)\nOpinnäytetyön tavoitteena on kehittää kohdeyrityksen toimintaan liittyviä prosesseja. Työn alusta löytyvässä johdannossa käsitellään taustaa, tavoitteita ja tutkimusmenetelmiä.\nTeoriaosuudessa käsitellään prosesseja, organisaatiomalleja ja sähköistä liiketoimintaa. Prosesseista perehdytään tuotantoprosesseihin ja palveluprosesseihin. Organisaatiomalleissa esitellään muutamia organisaatiomalleja, sekä pohditaan organisaation kehittämistä. Sähköinen liiketoiminta keskittyy yrityksen sisäisten ja ulkoisten sähköistämistoimenpiteiden lisäksi dokumenttien hallintaan, asiakkuuksien hallintaan ja tuotannonohjausjärjestelmiin.\nEmpiria koostuu kohdeyrityksen esittelystä, nykytilasta, sekä kehittämissuunnitelmasta. Nykytila-osiossa kuvataan yrityksen prosesseja ja työmääräyslomakkeen käyttöä osana yrityksen prosesseja. Lisäksi haastatellaan muutamia kohdeyrityksen asiakkaita ja selvitetään heidän tyytyväisyyttään kohdeyrityksen tuottamiin palveluihin.\nKehittämissuunnitelmassa käsitellään kohdeyrityksen prosesseja ja tarjotaan ratkaisumalleja prosesseissa ilmenneisiin kehityskohteisiin. Tärkeimpiä kehityskohteita palveluprosessissa ovat viestinnän merkityksen korostaminen, sekä huolellisuus. Tuotantoprosessissa tärkein kehityskohde vastaavasti on läpiviennin nopeuttaminen. Suunnitellaan yrityksen käyttämän työmääräyslomakkeen sähköistämistä ja mietitään lomakkeeseen liittyviä kehittämiskohteita ja kehittämistoimenpiteitä. Lomakkeen sähköistäminen on yksi suurimmista tekijöistä, joka vaikuttaa tuotantoprosessin nopeuttamiseen.\nTyön viimeinen osuus johtopäätökset käsittää yhteenvedon opinnäytetyöstä ja oman pohdinnan opinnäytetyöprosessista.


Poliisilaitokset saivat 2,5 miljoonan euron työllistämisruiskeen - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nPoliisilaitokset saivat 2,5 miljoonan euron työllistämisruiskeen\nPoliisilaitokset saavat 2,5 miljoonan euron lisämäärärahan työllistämistä varten. Poliisijärjestöjen liitto pitää lisämäärärahaa "murusina".\nPoliisit etsivät puukottajaa Helsingin Rautatieaseman lähistöllä puukotuksen jälkeen huhtikuussa. (KUVA: Timo Jaakonaho Lehtikuva)\nJulkaistu: 1.7.2014 12:37\nPoliisilaitoksille on jaettu 2,5 miljoonan euron lisämääräraha työllistämistä varten. Kovin pitkäaikaiseksi avuksi määrärahasta ei ole, sillä se vastaa sadan poliisin palkkaamista loppuvuoden ajaksi. Rahan käyttämisestä vastaavat laitosten poliisipäälliköt.


Vedonlyöjät tienasivat Suarezin puraisulla\nPäivitetty: kesä 25, 2014\nAinakin kaksi norjalaista iloitsi, kun Suarez törttöilli kentällä tiistaina.\nLuis Suarezin purtua Giorgio Chiellinia tiistaina jalkapallon MM-kisoissa Brasiliassa, ainakin kaksi norjalaista iloitsi tapauksesta. Jalkapallofanit olivat lyöneet vetoa siitä, että kahdesti aiemminkin muita pelaajia purrut Suarez puree jotakuta kisojen aikana.\nBrittilehti Metron mukaan toinen miehistä oli laittanut kohteeseen 32 Norjan kruunua ja Norjan TV2:n mukaan toinen mies uskoi puremistapaukseen panostamalla siihen 100 kruunulla. Kerroin kohteelle oli 175, joten veikkaajat keräsivät mukavat voitot Suarezin ikävän tempun ansiosta.\nMetron mukaan 32 kruunulla veikannut tienasi 5 600 kruunua eli noin 670 euroa. Norjan TV2:n mukaan enemmän veikannut voitti 17 500 kruunua eli noin 2 100 euroa.\n”Se oli aika epätodellista. Istuin katsomassa peliä ja aloin saada viestejä kavereiltani, jotka tiesivät minun veikanneen. Aika hauskaa”, kommentoi isomman voiton saanut Richard Helmersen norjalaiskanavalle.\n”Aloin vain nauraa. Ajattelin, että onko hän oikeasti niin tyhmä, että tekee niin uudestaan”, 24-vuotias jatkoi.\nLähde: Metro, Norjan TV2


Pahvilaatikot, paperikeräyslaatikot ja aaltopahvit Tarjous Hinnat alk. 0,24€ - ECO-toimistotarvikkeet verkkokauppa\nTukeva laatikko säilytykseen, pakkaamiseen jne. Korkeus "säädettävissä" taitteen kohdalta. Ei sormikoloja. Valmistettu vähintään 50% kierrätysmateriaalista.\nHinta 59,73€ / RLA\nHinta 76,98€ / RLA\nAaltopahvi 1500mmx100m aaltopahvirulla. Se on tasokas toimistotarvike, jonka toimitus hoidetaan heti kun sitä saapuu varastoon (n. viikko). . Luotettava kuljetuspalvelumme toimittaa aaltopahvin toimitusosoitteeseen klo 8 - 15 välillä. Kuopio, Turku, Helsinki... eli kaikkialle Suomeen. Aaltopahvirulla ...\nAaltopahvi 300 mm 100 m rakenne 0100 laatu OB\nHinta 42,98€ / RLA\nHinta 6,41€ / NIP\nHinta 8,36€ / NIP\nHinta 15,05€ / NIP\nHinta 52,50€ / NIP\nPahvilaatikko 160x140x115mm 25kpl/nippu hinta 0,24€\nPahvilaatikko kilpailukykyiseen hintaan 0,24 €\nPahvilaatikko 160x140x115mm 25kpl/nippu. Se on tasokas toimistotuote, jonka verkkokauppatilauksen toimitus perille kestää 1-2 päivää. Tukeva laatikko säilytykseen ja pakkaamiseen. Pahvilaatikot ovat valmistettu vähintään 40 % kierrätetystä materiaalista ja valmistetaan Euroopassa Euroopan standardien mukaan. Nopea toimituspalvelumme kuljettaa pahvilaatikon toimitusosoitteeseen kello 8.00 - 15.00. Helsinki, Pori, Espoo, Vantaa... siis minne tahansa Suomeen.\nPahvilaatikko 160x140x115mm tiedot\n1021 kpl (Päivitetty: 23.07 2021)\nIlmainen toimitus yli 120 € tilauksille! Eco-toimistotarvikkeet on taloudellinen ja erinomainen pahvilaatikoiden verkkokauppa toimistoon. Kotimainen verkkokauppamme on helposti käytettävä ja tuotteet toimitetaan nopeasti tarjoushintaan. Verkkokaupastamme tilaat pahvilaatikot toimistoon helposti rekisteröitymättä! Ekologinen ja tasokas pahvilaatikko on valmistettu ympäristöystävällisesti ja kierrätys huomioon ottaen.\nPahvilaatikko 160x140x115mm. Ekologiset toimistotarvikkeet yrityksille valikoima on laajentunut nyt yli 10.000 edullista toimistotarviketta.\nPahvilaatikko 160x140x115mm 25kpl/nippu on ympäristöystävällinen toimistotuote. Tämä valmistaja tai tuote on saavuttanut seuraavat ympäristömerkit, ympäristötunnukset sekä laatusertifikaatit. Laatusertifikaatti takaa tuotteen erinomaisen laadun. Ekotoimistotarvikkeet verkkokaupan valikoimaan on valittu lukuisia laatusertifioituja tarvikkeita. Suosi ympäristöystävällisiä tuotteita!\nMinimitilaus: 25 KPL 6€\nEkologiset toimistotarvikkeet, kuten pahvilaatikot, paperikeräyslaatikot ja aaltopahvit kannattaa tilata netistä. Econ verkkokaupasta halvalla paljon ympäristöystävällisiä konttoritarvikkeita työpaikalle ja koti-toimistoon. Nopea perille toimitus, tilaajapalkkio, laaja valikoima, verkkolaskutus ja paljon muita etuja verkkokauppaa käyttävälle. On ekologista hankkia kaikki toimiston tuotteet samalla toimituksella, näin rahaa säästyy myös toimitusmaksuissa.


Kuluttajan ja tuottajan liitto, Maistuvaa maakunnasta | Petri Sarvamaa\nKuluttajan ja tuottajan liitto, Maistuvaa maakunnasta\nKauniina keskikesän päivänä Huittisten kirkkopuistossa järjestetyssä SuomiAreena -keskustelussa kiteytyi ensiarvoisen tärkeä asia. Suomalaisella ruoalla voi olla loistava tuleviasuus, mutta vain siinä tapauksessa, että me teemme sen tulevaisuuden.\nTavoite on tärkeä, ja sen saavuttaminen on yhteinen vastuumme. Maailmalla syntyy parasta aikaa edellytykset puhtaan ruuan kysynnän huimalle kasvulle tulevaisuudessa. Tästä on jo nähtävissä merkkejä mm. ruokaskandaalien aikaansaamissa asenteiden muutoksissa. Suomella olisi tuohon kysyntään paljon tarjottavaa, mutta vain jos panostamme oikeisiin asioihin.\nMinun nähdäkseni oikeat asiat liittyvät lähiruokaan. Erinomaisia uusia elintarviketuotteita syntyy jo nyt ympäri Suomea, mutta niiden kehittäjät painivat usein toimeentulon rajoilla. Ruokakaupan keskittyminen ”kahden kaupaksi” on pienelle, innovatiiviselle tuottajalle se kolmannen korvapuusti.\nEnsimmäinen, ja samalla ehkä tärkein tehtävä lankeaa kuluttajalle. Me suomalaiset olemme jo ilmoittaneet erilaisissa kyselyissä ja tutkimuksissa, että arvostamme ja haluamme enemmän lähiruokaa. Myös luomun kannatus on lähtenyt kasvuun. Nyt meidän täytyy vastata huutoomme ja valita itse useammin juuri se suomalainen lähituote.\nToinen tehtävä liittyy ensimmäiseen. Meidän täytyy vahvistaa tuottajan asemaa arvoketjussa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi muutaman viikon perustarpeiden tilaamista ja ostamista suoraan tuottajalta. Jos ja kun myös siinä suuressa ruokamarketissa täytyy asioida, pitäisi sielläkin äänestää ostopäätöksellä. Suosi suomalaista, vaadi lähisuomalaista.\nKuluttajien valintoja auttamaan myös kansallisten päättäjien täytyy kantaa kortensa kekoon. Kaupan keskittymisen purkamiseksi ja aidon kilpailun lisäämiseksi riittää vielä paljon tehtävää. Myös kansallinen RuokaSuomi -startegia on vielä kirjoittamatta. Itse toisin siihen mukaan tehtäviä kouluille ja kodeille, sillä Suomen ruoan tulevaisuus lähtee hyvien ja tuoreiden raaka-aineiden ja niistä valmistetun ruoan arvostamisesta.\nRuokaSuomi -strategiassa ei saisi unohtaa myöskään ruokaosaamisen terävintä kärkeä, maamme parhaita huippukokkeja. Mielikuvien tärkeys ammattitaitomme myymisessä on oleellista, ja yksilöiden menestys maailman tunnetuimmilla areenoilla luo menestystä koko suomalaisen ruoan konseptille. Kun suomalainen kokki jonakin päivänä voittaa maailman tarvostetuimman kilpailun, Bocuse d’Orin, nostaa se tunnettavuutta koko kotimaiselle ruokabrändille, raaka-aineista tuottajiin. Maailman lehdistössä on jo nähty merkkejä siitä, että Helsingin ravintoloiden viime aikoina saama Michelin-tähtien rypäs on herättänyt kiinnostusta ruokakulttuuriamme kohtaan maamme ulkopuolella.\nTällainen RuokaSuomi -startegia vaatii paitsi eri tahojen mukaantulon, myös toteutuksen. Jos haluamme, on Suomi tulevaisuudessa maailman mallimaa myös ruoan suhteen, kuten nyt koulutuksen. Alkaen tuottajan tilalta, aina kuluttajan lautaselle asti.\nItse pyrin vaikuttamaan Euroopan parlamentissa siihen, että EU:n maatalouspolitiikka antaisi Suomelle mahdollisimman hyvät eväät tavoitteen toteuttamiselle. Siksi vein parlamentissa läpi esitykseni Etelä-Suomen kansallisen tuen oikeusperustan siirtämisestä EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Tämä varmistaa osaltaan mahdollisuuden hallittuun siirtymäaikaan, matkalla kohti menestyksekästä suomalaista ruokabrändiä.\nJulkaistu Maistuvaa maakunnasta 21.11.2013.


DNA aloittaa Nokia LUMIA 920 -älypuhelimen ennakkomyynnin\nDNA aloittaa Nokia LUMIA 920 -älypuhelimen ennakkomyynnin keskiviikkona 31.10. verkkokaupassa. Se on myös tilattavissa puhelimitse DNA Kaupan palvelunumerosta. Nokia LUMIA 920 LTE-ominaisuutta pääsee hyödyntämään DNA:n nopeassa 4G-verkossa.\nNokia LUMIA 920 saapuu DNA Kauppoihin ja DNA:n valikoitujen edustajien myymälöihin 22.11.2012, jolloin alkavat myös ennakkoon tilattujen puhelimien toimitukset. Nokia LUMIA 920-puhelinta myydään lähes kaikkiin DNA-liittymiin, ja se on saatavissa myymälöistä myös käteishinnalla ilman liittymää.\nLaitteessa on markkinoiden parhaat hämäräkuvausominaisuudet PureView-teknologian ansiosta, markkinoiden kirkkaimman ja herkimmän näytön kiitos PureMotion HD+-teknologian, sisäänrakennetun langattoman latauksen sekä Nokia City Lens -paikkatietopalvelun. Entistä nopeampaa tiedonsiirtoa hyödyntävä Nokia Lumia 920 -älypuhelin toimii DNA:n nopeassa 4G LTE-verkossa.\n“DNA asiakkaat saavat nyt täydet tehot irti Nokia Lumia 920 -älypuhelimesta. Laite toimii nopeassa 4G LTE-verkossamme jo nyt ja tuomme samalla uudet entistä nopeammat liikkuvan laajakaistan lisäpalvelut käyttöön”, sanoo DNA:n puheliiketoiminnasta vastaava johtaja Cedric Kamtsan.\nLumia 920 on Suomessa saatavilla keltaisena, punaisena, valkoisena ja mustana. Puhelimen hinta on DNA:lla 23 euroa/kk 24 kuukauden sopimuksella. Käteishinta ilman liittymää on 599 euroa.\nDNA Kaupan palvelunumero on 0800 55 00 44. Lue lisää Nokia LUMIA 920 -puhelimesta Nokian sivuilta tästä.\nElisan ilmastoraportti on pohjoismaisten teleoperaattoreiden paras\nElisa Oyj, lehdistötiedote, 22.10.2012\nElisa saavutti ensimmäisen sijan omalla toimialallaan pohjoismaisessa ilmastoindeksissä, joka arvioi yrityksiä niiden päästöraportoinnin perusteella. Indeksi on osa voittoa tavoittelemattoman Carbon Disclosure Projectin (CDP) vuosittaista Nordic 260 -selvitystä. Elisa sijoittui 26 parhaan pohjoismaisen yrityksen joukkoon Carbon Disclosure Leadership -listalla.\n– Tämä on hieno tulos, joka heijastelee paitsi Elisan omaa päästöjen vähentämiseen tähtäävää työtä, myös yleisemmin ICT-alan tärkeää roolia ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Asiakkaiden päästöjen vähentäminen liitettiin osaksi Elisan liiketoimintastrategiaa kolme vuotta sitten. Pääsy Leadership-listalle on hieno osoitus siitä, että suunta on oikea. Vuonna 2011 Elisan palveluilla, kuten videoneuvotteluilla, saavutettiin 15 232 hiilidioksiditonnin päästösäästöt, mutta tämä on vasta alkua: ICT-palveluilla on arvioitu voitavan vähentää maailmanlaajuisesti hiilidioksidipäästöjä jopa 15 %, toteaa Elisan toimitusjohtaja Veli-Matti Mattila.\nElisa oli tuloksellaan 89/100 pistettä Carbon Disclosure Leadership -listan ainoa teleoperaattori, mutta suomalaiset yritykset kokonaisuudessaan pärjäsivät erinomaisesti: puolet listan yrityksistä on suomalaisia. Korkea pistemäärä on osoitus yrityksen hyvästä sisäisestä tiedonhallinnasta sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten ymmärtämisestä. Raportin virallinen julkistamistilaisuus on Helsingissä 31.10.2012.\nVuosittain yli 3 000 yritystä ympäri maailmaa raportoi päästöistään. Pohjoismaista kyselyyn vastasi tänä vuonna 145 yritystä. Pohjoismaisia yrityksiä käsittelevän Nordic 260 -raportin voi ladata osoitteesta www.cdproject.net.\n– Olemme uudistaneet kartan ulkoasun ja toiminnallisuudet lähes täysin. Eri tekniikoiden värikoodit erottaa nyt selvästi toisistaan ja harmaapohjainen karttapohja selkeyttää näkymää. Osoitehaulla selviää yhdellä vilkaisulla kuinka hyvin osoitteessa toimii GSM, 3G tai 4G eri tekniikoilla. Myös zoomauksen tarkkuutta ja peittotietojen oikeellisuutta on parannettu, kertoo henkilöasiakkaiden laajakaistaliittymien liiketoimintajohtaja Matias Castrén Elisalta.\n– Saamamme asiakaspalautteen mukaan kuuluvuuskarttapalvelu on asiakkaille merkittävä apu esimerkiksi ostopäätöstä tehtäessä. Haluammekin tarjota aina ajantasaisen ja helposti saatavan tiedon siitä mikä mobiilitekniikka asiakkaan osoitteessa toimii parhaiten, Castrén jatkaa.\n5.10.2012 – TomTom (www.tomtom.com/fi_fi/) julkaisi älypuhelimilla navigointia varten uuden TomTom Navigation for Android -sovelluksen. Google Play -kauppapaikasta hankittava sovellus on saatavana välittömästi ja rajoitetun ajan jopa erikoishintaan!\nSuomalainen miljoonarahoituksen kerännyt Jongla julkisti palvelunsa iPhonelle tänään.\nSuomalainen mobiilipalveluyhtiö Jongla on julkistanut tänään torstaina pikaviestipalvelunsa iPhonelle.\nDatapohjaiseen mobiiliviestintään perustuva Jongla IM -palvelu on yhtiön mukaan pian saatavilla myös muilla alustoilla.\nJongla sai syyskuussa yli 1,2 miljoonan euron rahoituksen Tekesiltä sekä joukolta yksityisiä enkelisijoittajia. Sijoittajina ovat muun muassaSanoma-konsernin entinen toimitusjohtaja Hannu Syrjänen, talousneuvos Kalevi Sivonen sekä yrittäjä ja sijoittaja Janne Leino. Kaikkiaan Jongla on kerännyt 2,5 miljoonan euron rahoituksen.\nJonglan pääomistajia ovat lisäksi muun muassa yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja Arto Boman, hallituksen puheenjohtaja Juha Halttunen, hallituksen jäsen Henry Sjöman sekä kauppaneuvos Matti Kallio.\nYhtiön tavoitteena on haastaa palvelut kuten WhatsApp ja Viber. Jongla tähtää erityisesti Aasian markkinat.\nLumia-omistajille nopeampi Xpress-selain\nNokia on julkaissut uudesta mobiiliselaimestaan Lumioille suunnatun beetaversion. Xpress for Lumia (Beta) lupaa nopeuttaa mobiilisurffaamista optimoimalla siirrettäviä datamääriä.\nYhtiö julkisti selaimen aiemmin, kertoessaan uusista Asha-malleistaan, jotka on suunnattu etenkin kehittyvien maiden markkinoille.\nNokian mukaan datan pakkaaminen ”jopa 85 prosenttia” pienemmäksi säästää käyttäjän aikaa ja puhelimen akkua. Nokia perustelee selaintaan lisäksi sillä, että kulutetun datasiirron pohjalta mobiililaajakaistastaan maksaville se säästää myös rahaa.\nMonet selaimen toiminnot on ajateltu siten, että käyttäjä voi surffata huolettomammin wifi-yhteyden saadessaan kuin mobiililaajakaistaa käyttäessään.\nSivuja voi tallentaa puhelimeen myöhempää lukemista varten. Paljon kaistaa käyttävän videon voi tallentaa myöhempää katselua varten Microsoftin SkyDrive-palveluun. Datankäyttöään voi seurata selaimen pitämistä tilastoista.\nEniten käytetyille sivuille pääsee QuickLinks-näytön kautta. Selain osaa myös kääntää sivut kymmenelle eri kielelle.\nBT Conferencing ja Dolby parantavat puhelinkonferenssien äänenlaatua\nPilottihankkeen odotetaan lisäävän yhteistyötä, vähentävän matkakuluja ja jäntevöittävän kokouksia, joissa kaikki eivät ole fyysisesti läsnä.\nBT Conferencing ja Dolby Laboratories Inc. tekevät yhteistyötä pilottihankkeessa, jossa neuvottelupuheluja tehostetaan saamalla ne kuulostamaan ja tuntumaan fyysisiltä kokouksilta. Pilottihankkeessa Dolbyn signaalinkäsittelyä ja ihmisten psykoakustista hahmotusta koskeva asiantuntemus yhdistetään BT:n yhtenäistetyn viestinnän osaamiseen.\nBT:n Dolby Voice ‑tekniikkaa hyödyntävä konferenssijärjestelmä luo tilaäänikentän, jonka avulla osallistujat voivat osallistua dynaamiseen, virtaavaan keskusteluun. Tämä luo vaikutelman, että ääni tulee määrätystä kohdasta huonetta siten että osallistujat voivat helposti tunnistaa kuka puhuu ja mitä sanotaan.\nLisätietoja saat englanninkielisestä lehdistötiedotteesta BT:n verkkosivuilla.


ihmejatavis: lokakuuta 2015\nHuomasin juuri äsken että oloni on täydellinen.\nMakasin sängyssä ja tyttäreni oli juuri nukahtanut kainalooni. En vielä viitsinyt liikahtaa ja nousta. Katselin kynttilöiden valoa joka näkyi keittiöstä, kuuntelin pientä kolinaa joka kuului alakerrasta miehen rempatessa. Katselin ja kuuntelin kauneinta näkyä mitä olen koskaan nähnyt, tytärtämme. Tyttömme ilta nukutus meni aika myöhään, käytiin vielä kaupassa kun mies tuli kuuden jälkeen töistä, syötiin iltapalaa rauhassa, höpsöteltiin ja naurettiin yhdessä tytön hassuille juteille. Sängyssä luettiin vielä kirjoja ja hassuteltiin lisää. Koko illan tunnelma oli erittäin rento, rauhallinen ja kiireetön. Miten musta on edes tullut näin rauhallinen ja lempeä. Ennen halusin että kaikki tapahtuu aina samaan aikaan ja samallalailla. Taisin jopa hikeentyä ettei yöpuku ja iltajutut tehty juuri siihen ja siihen aikaan. Tiukkis. Perjantai ilta.\nPäivämmme oli ollut tavallisen ihana. Aamulla leikkipuistossa, ruuan laittoa, päikkäreitä ja äidin suklaalla herkuttelua, riemua tytön ajaessa omalla pyörällä, muumien katselua sohvalla. Kun makasin tytön nukahdettua sängyssä, mietin miten oloni on näin tyyni, rauhallinen ja onnellinen. Mulla oli kaikinpuolin hyvä olla, olen onnellinen ihanasta miehestä ja tytöstä. Meidän arjesta. Siitä että meillä on yksi lapsi. Siitä että me saadaan olla yhdessä. Just täällä, tässä talossa, jossa riittää hommaa. Ja kaikki on kesken. Silti mikään ei oikeestaan ole kesken.\nMulla ei ollut tuona hetkenä kiire mihinkään. Mulla ei ole nykyisin oikeestaan koskaan kiire mihinkään kun nukutan tyttöä tai hän on juuri nukahtanut. Toki kotityöt, ruuan laitot ym aina odottaa ja ne teenkin kun olen nukuttanut tytön. Mutta mulla ei ole kiire mihinkään ja mikään ei ole pakollista. Mä olen äiti ja mun tärkein ja ihanin työ on hoitaa tyttöä. Mun paikkani on nyt tässä.\nKun tyttömme syntyi katsoin vielä vähän telkkaria, iltaisin joskus harmitti kun ei ehtinyt tiettyyn aikaan telkkarin ääreen kun imetin tai nukutin pitkään tyttöä. Lopetin telkkarin katselu yritykset pian. Ehkä mä tajusin jotain paljon suurempaa tästä elämästä. Mä nautin tästä tunteesta, ettei mun tarvitse, tai en edes halua olla muualla, illalla yhdeksän aikaan, kuin tyttäreni kanssa sängyllä kikattamassa ja pian jo kuuntelemassa neidin tasaista tuhinaa. Miten vapauttavaa ja tekee mielestä erittäin tyynen. Ja ennen kaikkea onnellisen.\nSeuraavien 9kk aikana minä aion\n●tehdä päivittäin ruokaa ja muita kotihommia\n●nauraa kätkättää tyttäreni kanssa\n●tehdä tytön kanssa just sitä mitä huvittaa\n●leikkiä erittäin monta tuntia\n●lukea tosi tosi paljon satuja\n●ottaa vastaan monta kiukkukohtausta\n●valvoa liian myöhään\n●tehdä päikkäriaikaan pihahommia\n●lohduttaa pientä tyttöni ja kuivata monen monta kyyneltä\n●koitan olla entistä kärsivällisempi äiti\n●koitan olla yhtä lempeä kuin nytkin\n●nukuttaa rakkaan tyttäreni viereeni tai syliini aina kun hän haluaa (toivottavasti edelleen tosi usein)\n●edelleen jättää kotihommat kakkoseksi, siivota pikaisesti ja leikkiä ja laulaa pitkään ja hartaasti.\n●käydä kerran viikossa jumpassa\n●viettää aikaa iltaisin mieheni kanssa (silloin kun hän remppahommilta ehtii)\n●SEURAAVAT 9KK minä aion viettää tyttäreni kanssa kotona, nauttien täysin hänen seurastaan. Vielä SEURAAVAT 9KK saan olla KOTIÄITI<3\nMikään ei ole ihanempaa!\nLähettänyt Unknown klo 13.18 4 kommenttia:\nLauantaina juhlittiin aurinkoisen pikkuneidin synttäreitä. Synttärit oli kivat ja kakku oli hyvää! Sankarin äiti ja isä olivat järjestäneet ongintaa, aarteen etsintää ja pinjatan. Meidän pikkuneiti oli ihmeissään kun sai käteensä lakupötkön, mikähän tämä on? :D Kyllähän me sitten oltiin samiksia. Kiva lauantain kaikinpuolin.\nSunnuntaina aamulla vietiin tyttö mummille, jossa häntä odotteli kummit. Neiti pääsi ulkoilemaan kummien kanssa ja me suunnattiin kirppareille. Tällä kertaa ostettiin paljon kaikenlaista. Löysin itselleni talvitakin, tytölle ihanan haalarin, kirjoja, lattiapalapelejä, tytölle vaatteita, itselleni mekon.. Ja mies osti lehtiä ja elokuvia. Kirppari reissun jälkeen päästiin valmiiseen pöytään syömään, kiitos mummille. Sitten me tytöt kotiin, neiti unille ja isi lähti vielä hakemaan tytölle uutta keinua (tai siis kirppari kama tuokin oli).\nUnien jälkeen edessä oli perinteinen viikon ruokaostokset. Loppu päivä viettiin kotona, kaikki olohuoneen lattialla leikkien. Tosi kiva viikonloppu, mutta aika väsyttävä. Tänään oltiin avoimessa päiväkodissa ja minä kävin vielä rentoutumassa hammaslääkärissä. Meinasi kyllä uni tulla. Nyt kelpaa taas hymyillä.\nTai hammahoitajahan tuo oli.\nMutta kuitenkin, tytöllä oli ensimmäinen käynti tällä viikolla.\nHomma sujui aikalailla niin kuin olin arvellutkin. Tyttömme on käynyt koko ikänsä verikokeissa, noin kerran kuussa, näistä käynneistä hänelle on tullut voimakas pelko kaikkia terveydenhoito juttuja kohtaan. Kun hänet kutsuu huoneeseen joku valkotakkinen tai vastaava saa aikaan paniikin. Nytkin tilanne oli sama, pikkuneiti alkoi välittömästi itkemään ja takertui minuun kuin pieni apina. Ei auttanut selittelyt ettei ole verikoetta ym. Noh hoitaja oli fiksu ja kurkkasi suuhun heti, aukihan se oli kun neiti itki ja sanoi että menee samoilla itkuilla. Tyttö kyllä ehti purra hoitajaa oikein kunnolla, hampaat saatiin kurkattua ja niin neiti rauhoittui. Hoitaja yritti viedä tytön huomiota muualle ennen kuin katsoo suuhun ja antoi pienen peilin tytölle käteen, tyttö viskasi sen raivoissaan huoneen toiseen nurkkaan.\nSitten tyttö sai valita hammasharjan, ja hän valitsi sinisen. Tämän jälkeen hoitaja halusi jutella ruokailutottumuksista, hampaiden hoidosta, tutista, tuttipullosta ja sokerista. Hän kyseli syökö tyttö karkkia tai juoko limua. Ei ole maistanut kumpaakaan. Ainoa mikä oli meidän ruokajutuissa "ei niin hyvä juttu" oli rusinat. Tyttö rakastaa rusinoita ja syö niitä välillä, mutta niistä saatiin noottia. Hampaita koitamme hoitaa parhaamme mukaan. Toisinaan tytöllä on kausia jolloin hän inhoaa todella paljon hampaiden pesua. Silloin tuntuu ettei mitkään kikat auta, ei laulut, leikit, ryhmä haut eikä mitkään. Uskon ja luulen että nämä liittyvät aina uusien hampaiden tuloon. Käytössä meillä on herra hakkaraisen pastillit ja niitä syödään aina ruokailun päätteeksi. Tuttipulloa meidän tytöllä ei ole ollut koskaan, hän siirtyi tissistä suoraan nokkamukiin juomaan piimää. Tutista neiti joutui luopumaan 1v9kk iässä. Hoitaja sanoi että hyvä kun on luopunut ennen 2v synttäreitä. Sokerista juteltiin pitkään ja siitä ajattelin kirjoittaa joskus enempi. Ehkäpä neidin synttäreiden jälkeen :D Meidän tyttö on syönyt jo jäätelöä, keksiä, kakkua ja pullaa. Mutta tästä aiheesta lisää sitten kun ehdin.\nTänään taas tämä marevan-mummo lähti aamulla pyöräilemään kohti labraa ja verikokeita. Olipas aika synkkä aamu ja vettä tihutti, aikas mukava tuulikin pyöräillä, leipä roikkui huulessa ja sitä järsin matkalla. Verikokeet tuli otettua, tällä kertaa jonossa oli ennen minua VAIN 30 muuta marevan mummoa... Sitten taas ratsun selkään ja kohti Kelaa, hetken piti miettiä kyllä että missä ihmeessä se edes on. Mutta löytyihän se. Kävin vielä Goodmanissa hakemassa yhden synttärilahjan, tytön kaverille, ja itselleni paidan. Oli pakko ostaa jotain siistiä ja uutta, nämä kotihupparit on ehkäpä mukavia, mutta joskus pakko pukea muutakin. Kirpparilta koitin eilen etsiä siistiä paitaa, mutta ei löytynyt. Tänään kaikki vaateet näytti jotenkin mummo vaatteilta, (öhöm, paraskin puhuja) ja mitään kivaa ei meinannut löytyä. Kaikki vaatteet oli musta kaupoissa jotenkin synkän värisiä ja jotenkin hippimäisiä :) kaippa tuo on muotia nyt. Minä kun en mitään muotia seuraa, joten enpä tiedä mitään. Noh, paita löytyi ja tytölle myös söpö body. Molemmat raidallisia, saapa nähdä ollaanko ihan samiksia synttäreillä.\nTyttö oli nautiskellut tuon aikaa mummin seurasta, mummille heipat ja me tytöt sisälle syömään. Tai täytyy myöntää, että tänään tein poikkeuksen ja olin vain seuralaisena ruokapöydässä ja söin vasta kun tyttö nukkui päikkäreitään. Niin ja niille jotkaa ajattelee, että söin vain salaattia, söin jälkkäriski tummaa suklaata. Tavallista suklaata en voi syödä, vaikka sekin kyllä maistuisi.\nUnien jälkeen lueskeltiin pitkään ja hartaasti kirjoja. Käytiin pieni happihyppely vesisateessa, tyttö nautti kun sai lotrata vedellä ämpärin ja lapion kanssa. Leikittiin dubloilla ja tehtiin pieni temppurata. Illalla menin viiden viikon tauon jälkeen jumppaan, mutta ehdin onneksi itse nukuttamaan tytön. Ehdottomasti illan paras hetki on tytön unille laitto, ihana kun pieni oikein painaantuu kiinni minuun kun käy nukkumaan.\nKuvan otin aamulla ikkunan läpi\nLuin jokunen aika sitten yhdestä blogista äidin kuoleman pelosta. Siitä miten hän pelkää koko ajan että kuolee tai lapsi sairastuu tai mies joutuu onnettomuuteen, tai jotain vastaavaa. Moni äiti oli myös tuntenut samoja tunteita, ilmeisesti erityisesti odotus ja vauva aikana. Moni äiti kertoi jo odotusaikana pelkäävänsä sairastuvan syöpään ja miehen tukehtuvan leipään ym. Ja lapsen synnyttyä vauvan hengitystä tarkkaillaan vähän väliä.\nMinä myös kuuntelin ja kokeilin hengittääkö tyttö monta kertaa yössä kun hän oli vauva. Nykyisinkin aina kun menen nukkumaan tarkistan tytön, öisin heräilen ja kuuntelen tytön suloista tuhinaa. Ihanaa ja turvallista nukkua samassa huoneessa. Odotus aikana en osannut pelätä kuin vauvan puolesta. Pelkäsin jos syön jotain väärää tai liikun väärin tai jotain. Olin huolissani vauvan kasvusta ja kehityksestä masussa ja mietin jatkuvasti miten voin itse antaa hänelle parhaan paikan kasvaa. Söin paljon ja hyvin ja tyttöhän kasvoi :)\nSynnytyksessä en oikeastaan pelännyt mitään. En osannut. Tuntui myös etten ole yksin ja olo oli ihanan jännittynyt ja onnellinen. Synnytys oli pitkä, mutta silti luotin siihen että olen turvassa ja vauva myös. Tuntui luonnollisesta, vaikka synnytys käynnistettiin, mutta synnyttäminen itsestään tuntui niin luonnollisesta jutulta, että kyllä tästä selvitään. Ja olinkin rento ja yllättävän tyyni, huomioiden minun luonteeni. Vain ponnistusvaiheessa kipu otti vallan ja luulin todella repeäväni kahtia, enpä revennyt. Synnytyksen jälkeen kun saimme tiedon tytön sairaudesta, olin hämmilläni. Mietin miten tyttö kehittyy ja kasvaa, lääkäri sanoi että kehitys voi jäädä jälkeen. Mietin miten hän pärjää. Pääseekö hän tavalliseen kouluun. Sattuuko häntä. Millaista arki tulee olemaan ym.\nTyttömme on kehittynyt hyvin kaikin puolin ja olen siitä erittäin kiitollinen. Suoraan sanottuna olen aina ollut ylpeä kun hän aika iso! Ja nykyisin halkean onnesta kun hän kiljuu ja juoksee, hän voi hyvin!\nTytön syntymän jälkeen olen toki pelännyt kaikenlaista ja ollut huolissani tytöstä. Mutta suurin huoleni tuli yllättäen viisi viikkoa sitten. Niinkai ne huolet yleensä tulee, yllättäen. Makasin ensihoidossa, olin juuri kuullut keuhkoemboliastani, mietin tyttöäni, miten hän pärjää. En vielä osannut pelätä omaa kohtaloani. Järkytyksen jälkeen totuus iski vasten kasvoja. Olo oli todella kipeä. En saanut liikkua, hengitys oli työlästä, rintaa pisti todella ja kuume nousi. Vasen puoli olo heikko ja päänsärky kova. Olo oli voimaton. Sairaalassa tunsin oloni todella yksinäiseksi ja olisin halunnut vastauksia tai edes jonkun juttu kaverin. Ensimmäisenä yönä pelkäsin enemmän kuin koskaan ennen. En nukkunut hetkeäkään, en tiedä olisinko edes pystynyt, mutta en uskaltanut. En uskaltanut nukahtaa. Pelkäsin etten heräisi enää koskaan. Pelkäsin sitä todella paljon. Pelkäsin että kuolisin sairaalaan yksin. Pelkäsin etten koskaan enää saisi lastani syliin. Pelkäsin etten koskaan enää pääse kotiin. Silloin pelkäsin enemmän kuin koskaan. Keuhkoveritulppa on hengenvaarallinen ja kaikki olisi voinut päättyä toisin.\nNyt viisi viikkoa tapahtumasta, mä olen onnelllinen. Mä olen niin pirun onnellinen että olen hengissä ja tästä kaikesta mitä mulla on! Mä tahtoisin että kaikki hyppis mun kanssa tasajalkaa ja kiljuis onnesta, mä elän! Mun olo on tyyni ja rauhallinen. Iltaisin kyllä välillä edelleen pelkään, mutta pahimmat pelot haihtuivat kun kivut hävisivät muutama päivä sitten. Nyt en kaipaa yhtään mitään muuta elämääni. Kun vain saadaan olla yhdessä ja terveinä. Ehkäpä ensimmäistä kertaa voin sanoa etten kaipaa muuta. Toki tulevaisuuden varalle on suunnitelmia, mutta ei nyt. Me olemme tässä ja nyt, ja se riittää. Ja nautin. Nautin hetkistä. Olen huomannut että olen myös paremmalla tuulella kuin ennen. Arjesta on tullut erityisen hauskaa, tytön kanssa unille menokin on nykyisin pelkkää kätkätystä kun meillä on niin hauskaa. Nauran tytön höpsöille jutuille enkä jaksa olla mikään tiukkis äiti. Mä olen iloinen ja onnellinen äiti ja vaimo\nOnni on nyt tässä.\nMeillä ulkoillaan joka päivä, paitsi ei tietty kipeinä. Mä ihan suoraan sanottuna rakastan ulkoilua, etenkin syksyllä. Ilma on ihanan raikas, ja takuulla saa punaiset posket. Aurinkoisina syyspäivinä on kiva ihailla ihania syksyn värejä. Syksy on musta myös ihanaa aikaa retkeillä, me retkeillään kahdestaan paljon. Metsät on molempien lemppareita. Tytön mielestä kaikki metsät on nyt noitametsiä ja aina tokaiseekin että "sisään" kun mennään metsään. Jotenkin suloinen tapa ajatella, että metsään "asustaan sisään". Eväät tietysti kuuluu retkiin mukaan.\nUlkoillaan aamulla ja iltapäivällä, yleensä ainakin toinen ulkoilu puistoillaan. Tyttö viihtyy hyvin leikkipuistoissa. Lempparitouhut on liukuminen ja keinuminen. Puistokaverit on kivoja, mutta toisinaan tytöstä on selkeesti kiva olla ihan vain kahdestaan puistossa. Omalla pihallakin ulkoillaan paljon, meillä on liukumäki, keinu, hiekkalaatikko ja tietysti leluja pihassa. Me kuljetaan arkisin pyörällä tai kävellen. Pyörän kyydissä tyttö viihtyy tosi hyvin, rattaissa ei niin hyvin, mielummin hän kävelee. Ihme jaksaa jo kävellä aika pitkiä matkoja, tosin välillä pitää tutkia jokainen kivi matkan varrella. Tyttö viihtyy ulkona hyvin ja sateella lempparipuuha on tietysti lätäköissä hyppiminen. Aina tyttö ei lähde innoissaan ulos, mutta aina ulkona on kuitenkin kivaa, pukeminen taitaa olla tylsää.\nNyt nautiskellaan syksystä ja pian päästään toivottavasti ihmettelemään lunta!\nMä en ole sisustaja tyyppi. En ainakaan tällä hetkellä. Mua ei tässä elämäntilanteessa oikeen kiinnosta kodin laitto, haluan keskittyä tyttöön. Käytän tytön uniaikaa paljon siihen että suunnittelen meille askartelu, jumppa tai retkijuttuja. Meillä on ihana koti, mies on rempannut tästä hienon. Me ei olla panostettu kuitenkaan pahemmin sisustamiseen, joten meillä näyttää ihan perus siistiltä. Joskus varmasti tykkään laitella kaikenlaista, mutta nyt ei ole sen aika. Tyyliltä me ollaan myös sellaisia pikkuhiljaa laittajia. Taulujakaan ei ole vielä montaa seinällä ja tavarat hakee paikkojaan. Me myös pohditaan pitkään ja hartaasti. Mies ei kuitenkaan ole mitenkään hidas remppahommissa, päinvastoin. Hän on tehnyt älyttämän paljon hommia.\nTässä tulee mun lemppari jutut meidän kodissa. En kaikkia juttuja kuvannut enkä kaikki luettele, mutta tässä joitain. Makkarista en kuvannut mitään kun pikkuneiti nukkui sielä. Ja esittelen kyllä teille kaikki huoneet yksitellen kun ehdin. Eniten tykkään meidän lattioista, jotka ovat valkoista laminaattia. Eteisessä, vessassa ja keittiössä meillä on mustaa laattaa, ja nekin on kivat. Tykkään kovasti myös meidän valkoisesta katosta ja valoista. Musta tuntuu välillä että nuo valot on miehelle oikein intohimo, kun hän jaksaa niitä suunnitella ja näperrellä. Mutta hyvä kun jaksaa, lopputulos on aina hieno.\nTähtitaivas on ihana\nJa nämä eteisen valot on myös mun mieleen.\nKeittiössä lemppareita on tuo saarekkeen kylki\nJa sitten vielä tämä, mikälie kattiloiden jäähdytys paikka, mutta kivan näköinen se on juuri siinä.\nOlkkarissa tykkään takasta, tästä tuolista\nTuosta miehen tuunaamasta hyllystä\nJa tapetista :) Harmaa kimaltava.\nTytön huoneessa lemppari juttuja on tuo ovistoppari koira (joka oli näköjään eksynyt hyllyyn)\nJa tämä vihertävä seinä on ihanan pirtee. Tytön huone on muutenkin ihana kun se on niin värikäs. Ja sieltäkin löytyy kiva valaistus kaappien yläreunasta.\nlemppari juttuja on valojen lisäksi isot kaapit peileillä ja miehen näpertelemä seinä (näkyy tuossa pallo valaistus kuvassa)\nsuosikkeja on kimaltava tapetti ja iso peili, kivoilla kehyksillä. Niin ja valot. :)\nPuhumattomat kolmevuotiaat uusi ilmiö, some varastaa vanhempien huomion.\nJes! Jes! Hihkuin kun näin tuon otsikon. Olen monesti miettinyt asiaa ja olin erittäin tyytyväinen kun asia tuotiin julki. Toivon että mahdollisimman moni on lukenut kyseisen jutun ja erityisesti ne "somen suurkuluttajat". Mun mielestä juttu oli täyttä asiaa ja olen samaa mieltä. Yritin olla kirjoittamatta asiasta, mutta en pystynyt. Sain jo aikaan aikamoisen hulapaloon kun avasin aiemmin asiasta suuni. Mutta, älkää ottako itseenne. Pohtikaa ja miettikää mielummin. Moni kuitenkin onneksi osaa tämä asian hyvin eikä tämä ole ongelma. Ja kertokaa toki omat mielipiteet. Mua on useamman kerran harmittanut lasten puolesta, silloin kun vanhempi lukee facebookkia ja lapsi hokee vieressä tuu kattoo mato, tuu kattoo, tuu, tuu nyt. En vaan voi sille mitään että mulle tulee paha mieli näistä jutuista. Musta tuntuu niin pahalta jos kerta toisensa jäljeen lapsi jää ilman huomiota. Silloin kun lapsi sitä tarvitsisi. Silloin kun aikuisella ei ole oikeasti mitään tärkeää meneillään. Silloin kun aikuinen ei voi edes hetkeksi laskea puhelintaan, katsoa lasta silmiin ja sanoa "joo mennään yhdessä katsomaan matoa". Tai sanoa edes odota hetki. Kovinkaan moni asia ei voi olla tärkeämpi kuin oma pieni.\nKoskaan ei voi tietää koko totuutta. Silti mun silmään pistää yksin hiekkalaatikolla nököttävä pikkupoika ja vähän matkan päässä istuva äiti puhelin kädessä. Ja kun tilanne on ollut sama jo reilun puoli tuntia, ja viime viikolla ja kuukausi sitten. Molemmat hiljaa.\nMä tiedän tapauksia joissa vanhemmat on koneella paljon. Koneella kun lapsi on hereillä, kun pieni lapsi pyytää ja tarvitsee huomiota. Mä tiedän myös ettei osa ymmärrä asiaa, osa ei osaa. Joku ei jaksa, toista ei kiinnosta. Joku ei edes huomaa koko asiaa. Tiedän myös että joku siivoaa koko päivän ja pieni lapsi touhuaa yksin koko päivän. Tiedän myös että joku ei puhu lapselleen oikeastaan mitään koko päivänä, kun eihän se lapsi osaa edes puhua. Näen bussissa ja lääkärin odotustilassa vanhempia ja lapsia jotka ei puhu sanaakaan toisilleen.\nJoo ja mä tiedän, kaikki on erilaisia. Ei kokoajan tarvitse puhua. Pointtini on siinä, että lapsi tarvitsee läsnäolevan aikuisen. Ihmisen joka kuuntelee, puhuu ja on kiinnistunut. Kiinnostunut siitä madosta jota lapsi haluaa esitellä. Ja enkä todellakaan tarkoita että koko ajan pitää puhua tai kokoajan leikkiä yhdessä. Jokainen varmasti ymmärtää. Eikä kokoajan tarvitse olla läsnä, aikuisen täytyy osata huomata tilanteet jolloin voi olla omissa ajatuksissaan ja puuhissaan. Lapsen ikä myös mielestäni vaikuttaa paljon, isompien kanssa on varmasti jo ihan eri tilanteet, lutta pienien kanssa musta puhuminen ja läsnä olo on tosi tärkeää. Isommat myös varmasti touhuu paljon omiaan, jolloin vanhemmat luonnollisestikin touhuaa omiaan. Kyllähän ihan pienetkin touhuu omiaan, jos huomaa että ei huomiota saa vaikka kuinka yrittäisi.\nMä en ole täydellinen, ja moni asia on rempallaan, mutta tästä mä olen ylpeä. Tämä multa sujuu. Käytän nettiä pääsääntöisesti vain kun tyttö nukkuu. Telkkari meillä on auki vain pikkukakkosen aikaan lapsen ollessa hereillä. Olen aina leikkinyt ja lukenut paljon tytön kanssa. Ja höpöttänytkin, vaikka eihän tuo tietenkään vauvana vastannut. Mä olen viime aikoina ollut erityisen ylpeä meistä, kun bussissa kaikki istuu hiljaa, myös vieressä äiti ja poika, mun puhelias tyttöni höpöttää koko matkan ja niin minäkin. Mä en ole kovinkaan puhelias tai rohkea, enemmänkin tosi ujo, mutta tuo tyttö saa mut puhumaan ihan missä vaan. Ja erityisen ylpeä olen ollut kun meiltä on tultu nyt monesti kysymään että minkä ikäinen tyttö on, kun hän puhuu noin hirveän paljon. Hän on kohta kaksi, mutta osaa puhua paljon!\nMe tykätään askarrella. Minun lempparijuttuja on korttien askartelu. Teen usein kaikki kortit itse. Mulle korttien teko on mukavaa ja rentouttavaa puuhaa. Lopputulos ei yleensä ole sellainen kuin olen ajatellut mutta kelpaa silti :) Tämä on ehkä taas mulle sellainen, tärkeintä ei ole lopputulos vaan tekemisen riemu, juttu. Kutsutkin aina näpertelen itse, koska se vaan on niiin kivaa. Hienompiahan niistä luultavasti tulis kun tilaisi tai laittais vaan viestin.\nTytön kanssa tulee askarreltua joka viikko. Tällä viikolla tehtiin kortteja tuleviin synttärijuhliin. Ihme pääsi liimaushommiin. Pupu korttiin tyttö sai itse maalata ja laittaa silmät ja napit. Nämä kortit on kuvissa vielä keskeneräisiä, mutta ovat hyviä pohjia joihin voi tehdä mieleisiä juttuja. Pinkille junakortille ei ole vielä saajaa, joten se muokkaantuu myöhemmin. Siniseen junakorttiin lisäsin jo kynttilät vaunuihin. Tälläisiin juttuihin on helppo ottaa mukaan alle 2v ja lapsikin pääsee osallistumaan. Aikuisen kannattaa pitää mielessä että lapsen jäljet saa näkyä eikä kannata asettaa tavoitteita liian korkealle. Meillä tyttö saa soveltaa ja käyttää omaa mielikuvitustaan askartelussa. Ei kannata myöskään hermostua jos asiat ei mene ihan suunnitelmien mukaan tai syntyy sotkua.. Kuten meille kävi :) hah, olikohan tuo koko askartelun hauskin osuus.\nTäällä arki on ollut vähän erilaista kuin ennen. Suurin muutos on ollut tuo oma jaksaminen, en jaksa vielä paljon liikkua enkä touhuta samallalailla kuin ennen. Mutta ihmekkös tuo, oli se hengenlähtö sen verta lähellä. Olen silti nauttinut arjesta, toisinaan on vain harmittanut kun ei ole jaksanut, niin tekisi mieli touhuta kaikenlaista. Jonkun verran olen jo ollut tytön kanssa kahden, aikas ihanaa taas.\nOlen kuitenkin halunnut että tytön arki pysyisi mukavana ja, niin paljon kuin mahdollista, ennallaan. Ollaan käyty pari kertaa avoimessa päiväkodissa, bussilla tosin, vielä en jaksa enkä voi sinne polkea. Muskarissakin käytiin viime viikolla ja samalla reissulla kirpparilla. Ihana veljeni on ollut meillä leikkimässä tytön kanssa, kummisetä on tytön lemppari. Mummi on ollut auttelemassa. Ja ystäväperhe on kyläillyt, ulkoiltu ollaan paljon omalla pihalla ja kotona askarreltu kortteja tuleviin juhliin.\nYhtenä päivänä oloni oli niin virkeä että lähdimme kahdestaan lähimetsään retkelle. Meillä oli tosi hauskaa! Syötiin eväitä, leikittiin kotileikkiä, kiipeiltiin, kerättiin askartelu tarvikkeita luonnosta. Lauantaina meillä oli oikein kiva päivä. Aamulla ulkoiltiin pitkään koko perhe, tavattiin monta ihanaa koiraa ja siliteltiin niitä ja käytiin leikkipuistossa. Päikkäreitten jälkeen lähdettiin kaikki retkelle, mentiin autolla pidemmälle leikkipuistoon. Ei oltu ennen käyty sielä ja todettiin kyllä kivaksi puistoksi. Syötiin eväitä ja leikittiin, oli tosi lämmin ja aurinkoinen sää. Olipa kiva kiireetön lauantai. Sunnuntaina oltiin miehen siskon perheen luona, mies teki remppaa ja minä leikin muksujen kanssa. Oikein mukava päivä sekin. Ja tyttö nautti kovasti serkkujen seurasta. Onneksi tytöllä on serkkuja, ja toivottavasti tulee lisää.\nIhme on innostunut imuroimisesta, aina kun lattialla on roskia hän haluaa imuroida. Vielähän tuo on -roska sieltä, roska täältä- touhua, innokkuus on ihailtavaa. Meidän tytön labra arvot ovat muuten viimein erinomaiset, ja sen kyllä huomaa. Tyttö on täynnä energiaa, aurinkoinen, reipas ja ihanan hupsu. Musta on niin ihanaa kun tyttö riehuu! Hän voi siis hyvin! Iltaisin on ihanaa kun tyttö juoksee ympäri kämppää ja nauraa kikattelee, huutelee höpsöjä juttujaan.


Formula 1 kauden jälkipyykki jatkuu yhä - Michael Masille potkut? | Ottelu.fi\nFormula 1 kauden jälkipyykki jatkuu yhä – Michael Masille potkut?\nEtusivu » Formula 1 kauden jälkipyykki jatkuu yhä – Michael Masille potkut?\nFormula 1 kauden 2021 raunioissa kytee yhä. Huiman taiston jälkeen Max Verstappen kruunattiin kauden mestariksi tavalla, joka ei taida jättää ketään kisaa katsonutta kylmäksi. Vaikka Mercedes-talli on jo virallisesti hyväksynyt tuomariston tekemän ratkaisun ja vetänyt valituksia ja protesteja takaisin, ei tämäkään soppa ole vielä pois hellalta.\nLewis Hamiltonin kerrotaan olevan edelleen lievässä shokissa tapahtumista ja on väläytelty jopa miehen lopettamista edelliseen kauteen. Näin tuskin tulee tapahtumaan, mutta tällä hetkellä ajaminen ei taida olla ihan se miehen ykkösprioriteetti. Alkavalle kaudelle Mercedes pestasi George Russellin ja Hamiltonin sopimus pitää kuskin Mercedes-tallissa aina kauden 2023 saakka.\nf1 kertoimet kaudelle 2022!\nHamilton odottaa FIA:n ratkaisua\nUseiden lähteiden mukaan Hamilton odottelee FIA:n lopullista ratkaisua viime kauden viimeisen kisan tapahtumista. Kisajohtaja Michael Masi ei noudattanut laadittuja sääntöjä kauden viimeisessä kisassa ja Hamiltonin kerrotaan menettäneen luottamuksensa juuri kyseisen henkilön toimintaan kisajohtajana.\nMercedeksen talli ja Hamilton odottavat nyt siis mitä FIA asialle tekee. FIA on eri tietojen mukaan käynnistänyt Yas Marina -radan tapahtumista sisäisen tutkimuksen. Sarjan uusi presidentti Mohammed Ben Sulayem on myös ottanut sydamen asiakseen saada Hamilton takaisin ruotuun maaliskuussa alkavelle kaudelle.\nFIA on luvannut ratkaisuja ennen kauden 2022 alkua, tämä tietänee sitä että jotain saamme kuulla ennen 23.2.2022, jolloin on määrä aloittaa ensimmäiset testaukset. Bahrainin kisa käydään 20.3.2022, onko tuolloin kisajohtajan puikoissa joku muu kuin Michael Masi? BBC:n tietojen mukaan Mercedes olisi tyytymässä tässä ratkaisuun, jossa FIA antaisi lähtöpassit juuri Michael Masille ja FIAn toiselle toimihenkilölle (Nikolas Tombazis, F1-tekninen johtaja). Mutta kuka Masin tilalle?\nV sport esittelee tänään F1-tiiminsä\nV sport esittelee virallisesti tänään oman F1-tiiminsä. Alkavalle kaudella Formula 1 televisiointi siirtyy V sport ja Elisa Viihde Viaplay – palvelun piiriin. Lähes kaikki nimet on jo vuotaneet aikaisemmin julkisuuteen, viimeisimpänä eilen tiistaina useat eri lähteet kertoivat Niki Juuselan jatkavan Formula ykkösten pääselostajana.\nElisa Viihde Viaplayn F1 lanseeraus tänään keskiviikkona 12.1.2022 kello 14:00.\nkatso f1 lanseeraus tästä!\nNyt ollaan jännän äärellä! Huomenna keskiviikkona 12.1. klo 14:00 alkaen suorassa studiolähetyksessä V sport+ Suomi -kanavalla ja Elisa Viihde Viaplayssa paljastetaan odotettu Viaplay Formula 1 -tiimi. Mika Häkkinen saa seurakseen kahdeksan muuta alan rautaista ammattilaista! pic.twitter.com/epBkvD55LS\n— Digita (@Digita_fi) January 11, 2022\n← Ampumahiiihtoa tuutin täydeltä – täyttä tykitystä maaliskuun lopulle saakka → Tappara matkalla CHL-finaaliin? Välierä pelataan tiistaina 25.1.2022


Perusturvakin kaipaa visionäärejä – Hämeen Sanomat\nPerusturvakin kaipaa visionäärejä\nVuokko Syväntö kantaa lounastarjottimen pöytään Wetterhoffin ruokalassa.\n– Voidaan jutella samalla kun syön. Neljän lapsen äitinä olen tottunut siihen, että on tehtävä monta asiaa yhtä aikaa, hän sanoo.\nKalvolalainen perheenäiti opiskelee kolmatta vuotta Hamk:n ohjaustoiminnan koulutusohjelmassa. Sitä ennen hän ehti olla 10 vuotta kotona lasten kanssa.\nVuokko Syväntö eläytyy kunnallispoliittiseen uraan Petteri-käsinuken avulla. Wetterhoffin nukkekurssilla syntyy monenlaisia hahmoja.\n– Minulla oli alunperin matkailualan koulutus. Kun aloin etsiä töitä äitiysloman jälkeen, huomasin, että siltä alalta ehtii kymmenessä vuodessa pudota kärryiltä täysin. Siksi oli hienoa, että pääsin opiskelemaan. Se sopii minulle ja koko perheelle, hän iloitsee.\nSyväntö aikoo erikoistua terapeuttiseen ohjaustoimintaan eli hän saattaa työskennellä esimerkiksi kehitysvammaisten, vanhusten tai mielenterveyspotilaiden kanssa.\nPerusturva vaikea paikka\nVuokko Syväntö on Kalvolassa kristillisdemokraattien kunnallisvaaliehdokkaana. Hän kertoo, että omat elämänarvot ratkaisivat puolueen valinnan. Hän oli listalla myös viime kunnallisvaaleissa, ja vaikkei valtuustopestiä tullutkaan, hän on istunut neljä vuotta Kalvolan perusturvalautakunnassa.\n– Se ei ole helppo paikka, sillä rahat ovat tiukalla koko ajan. En yhtään ihmettele, että kuntien sosiaalijohtajat vaihtuvat usein, Syväntö sanoo.\nHän ajaisi valtuutettunakin perusturvaan liittyviä asioita eli esimerkiksi perheiden ja omaishoidon tukea. Hän pitäisi hyvänä myös sitä, että Kalvolassa alettaisiin maksaa lasten kotihoidontukeen kuntalisää.\n– Olen huolissani perheistä, on niin monenlaista pahoinvointia. Ehkäisevään perhetyöhön tarvittaisiin työntekijöitä, sillä esimerkiksi huostaanotot tulevat kunnalle todella kalliiksi.\nSyvännön isä on hoitanut Alzheimerin tautia sairastavaa vaimoaan, ja sitä kautta omaishoitajan työ on tullut tutuksi myös Vuokko Syvänölle.\n– Hoidin äitiä kesällä kuukauden ajan, että isä sai vapaata ja pääsi vaikka kalaan.\nKoulukeskus tulee tarpeeseen\nKalvolassa rakennetaan parhaillaan uutta koulukeskusta. Siihen viitaten Syväntö sanoo toivovansa, että päättäjät jaksaisivat miettiä myös muiden alojen kehittämistä.\n– Tietyillä aloilla on helpompi olla visionääri kuin toisilla. Toivoisin, että esimerkiksi vanhustenhuoltoon ja perusturvaan laajemminkin paneuduttaisiin vastaavalla tarmolla.\nHänen mukaansa esimerkiksi perusturvassa laadittu vanhustyön strategia vesittyi, kun kunnanhallitus palautti sen uudelleen valmisteltavaksi, eikä sen konkreettisia ehdotuksia sitouduttu toteuttamaan.\nSyväntö tähdentää kuitenkin, että koulukeskus tulee tarpeeseen Kalvolassa.\n– Minulla ei ole mitään sitä vastaan.\nSyväntö on kotoisin Heinävedeltä, ja hän päätyi Kalvolaan miehensä kanssa kuusi vuotta sitten.\n– Mieheni opiskeli silloin Hämeenlinnassa, ja Kalvolasta asunto löytyi halvemmalla kuin kaupungista.\nPerheen neljästä pojasta kolme on jo koululaisia, ja nuorimmainen on päivähoidossa.


Fennovoima Oy:n käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen YVA-selostuksen lausunto NAVA - Naiset Rauhan Puolesta\nOlet täällä: Koti » Fennovoima Oy:n käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen YVA-selostuksen lausunto NAVA\nFennovoima Oy:n käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen YVA-selostuksen lausunto NAVA\n7.11.2016 · Kannanotot, mielipiteet ja julkilausumat\nVastaanottaja: [email protected]\nAihe: DIARIO N.o TEM/1308/08.05.01/2016\nLausunto koskien Fennovoima Oy:n käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen YVA-selostusta\nMaailmassa on tuotettu korkea-aktiivista ydinjätettä jo yli 50 vuoden ajan, mutta edelleen lopullinen ratkaisu näiden jätteiden sijoituksesta on jäänyt illuusioksi kaikissa muissa atomivoimaa käyttävissä maissa paitsi Suomessa ja Ruotsissa.\nSaksan Ympäristöasioiden asiantuntijaneuvosto (Sachverständigenrat für Umweltfragen) totesi vuonna 2000, ettei tähän asti ole keksitty minkäänlaista luonnontieteellisesti kiistatonta ratkaisua korkea-aktiivisen jätteen turvalliselle loppusijoitukselle. Neuvosto piti tuhansia vuosia kattavan takuun antamista turvallisuudelle “lähes pois suljettuna”.\nUSA:n tiedeakatemian mukaan käytetty reaktoripolttoaine on pidettävä eristettynä ihmisistä ja ympäristöstä 300.000 – 1.000.000 vuotta. USA:ssa on vuosikymmeniä kiistelty käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksesta.\nSaksan hallitus vaatii, että reaktoripolttoaine on sijoitettava turvallisesti miljoonaksi vuodeksi suolamuodostumiin, savikerroksiin tai graniittiin vuodesta 2035 lähtien. Saksassa loppusijoitusongelmaa ei ole läheskään ratkaistu ja Fukushiman kohtalokkaan atomivoimalaonnettomuuden jälkeen maa päätti luopua atomivoimasta.\nSuomesta ja Ruotsista löytyy kuitenkin ”asiantuntijoita” ja poliittisia päättäjiä, jotka eivät välitä atomivoiman vaaroista ja taloudellisista riskeistä, ja jotka uskovat löytäneensä ratkaisun ihmisen tuottamalle, lähes ikuisesti säteilevälle ydinjätteelle, jonka radioaktiivinen ja myrkyllinen elinikä ylittää miljoona vuotta (esim. 15.7 miljoona vuotta jodi-129, 2.2 miljoona vuotta neptunium-237).\nRuotsissa ja Suomessa loppusijoitushankkeet perustuvat KBS-3 -menetelmään, joka lähtee siitä, että loppusijoituksen tulee toimia turvallisesti ainakin 100.000 vuotta, mikä on huomattavasti lyhyempi aika kuin yllä mainitun USA:n tiedeakatemian ja Saksan hallituksen suosittelema.\nFENNOVOIMAN YDINJÄTESUUNNITELMA – KBS-3\nFennovoiman käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitussuunnitelma rakentuu yhteistyöhön suomalaisen ydinjätehuoltoyhtiö Posiva Oy:n sekä sen tytäryhtiön Posiva Solutions Oy:n kanssa. Solmitulla palvelusopimuksella varmistetaan Posiva Oy:n hankkeen myötä alalle lähes 40 vuoden aikana kehittyneen osaamisen hyödyntäminen Fennovoiman käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksessa.\nPosivan TVO:lle ja Fortumille tehty Onkalo-ratkaisu Olkiluodossa on lähes identtinen Ruotsin SKB:n esittämän ratkaisun kanssa. Loppusijoitushankkeet Suomessa ja Ruotsissa perustuvat yhteistyössä kehitettyyn KBS-3 menetelmään.\nTämä KBS-3 menetelmä on viimeisen viiden vuoden aikana Ruotsissa käynyt läpi perusteellisen arvioinnin, johon ovat osallistuneet kaikki atomivoimaan liittyvät viralliset tahot mutta myös kansalaisjärjestöt. Myös julkista keskustelua on käyty eri medioissa. Arviointiprosessi on edelleen käynnissä ja saadaan päätökseen aikaisintaan vuonna 2017.\nSuomessa sen sijaan minkäänlaista demokraattista prosessia KBS-3 menetelmästä ei ole käyty. Tämä on häpeäksi valtiolle joka väittää olevansa läntinen oikeusvaltio. Yhteiskunnan kokonaisedun mukaista olisi ollut, että Suomessa viranomaiset ja päättäjät olisivat järjestäneet samankaltaisen arviointiprosessin Suomessa kuin Ruotsissa. Sitä ei kuitenkaan tehty, eikä päätöksiä Onkalon rakentamisesta edes siirretty kunnes Ruotsin arvovaltainen arviointiprosessi on saatettu loppuun, vaikka kyse on samasta loppusijoitusmallista kuin Suomessa.\nYhteiskunnan kokonaisedun mukaista olisi nyt tässä tilanteessa, että Suomen viranomaiset ja poliittiset päättäjät ottaisivat Ruotsin arviointiprosessissa esitetty kritiikki KBS-3 menetelmää kohtaan vakavasti. Kritiikkiä on esitetty sekä ruotsalaisten että kansainvälisten asiantuntijoiden taholta.\nVarteenotettavaa on, että Ruotsin SSM (Strålsäkerhetsmyndigheten) Mark- och miljödomstolenille antamassa lausunnossaan 29.6.2016 toteaa, että KBS-3 menetelmä vaatii kehittämistyötä mitä tulee teknisiin ja geologisiin suojaesteisiin, siis mitä tulee KBS-3 menetelmään perustuviin kuparikapseleihin, bentoniittisaveen ja ympäröivään kallioon.\nTähän liittyen on huomioitava, että jo vuonna 2009 Kungliga tekniska högskolanin 12 tutkijaa kiinnitti huomiota kuparikapseleiden korroosioriskeihin. Tutkijoiden mukaan 5 cm kuparikapseli ei ole riittävä. Jokaisen kapselin kuparikerroksen olisi oltava metrin paksuinen jotta se olisi jotensakin turvallinen 100.000 vuotta. Asiantuntijat kritisoivat myös bentoniittisaven sopivuutta eristäjänä.\nVuonna 2009 nostettiin eri tahoilta keskusteluun myös\n– ilmastomuutoksen aiheuttamat vaikutukset loppusijoitukseen sekä erityisesti pohjaveteen\n– että ei ole tutkittu loppusijoitusvaihtoehtoa sisämaassa herkän rannikkoalueen sijaan\n– että muita vaihtoehtoja kun KBS-3 ei ole tutkittu ja esitetty, kuten esim. 3-5 km syvät porareiät tai Dry Rock Deposit\nVuonna 2011 OECD:n ydinenergiatoimisto NEA:n asettama asiantuntijaryhmä arvioi Ruotsin SKB:n loppusijoitushakemusta.\nAsiantuntijaryhmä totesi mm\n– että SKB:n malleissa siitä, miten pohjavesi liikkuu kallioperässä, esiintyy epävarmuuksia\n– että ryhmä ei ole tyytyväinen kriteereihin joiden perusteella SKB on valinnut niitä paikoja joihin kupariskapselit sijoitetaan, ottaen huomioon halkeamia ja epäsäännöllisyyksiä kalliossa\n– että on olemassa epäselvyyksiä siitä, miten SKB turvaa kaiken sen tekniikan ja valmistusmenetelmien laadun jotka tarvitaan loppusijoitusluolan rakentamiseksi\n– että kuparikapseleiden korroosion kohdalla esiintyy vielä kysymysmerkkejä\nOn täysin selvää, että sekä Suomessa (Olkiluoto, Pyhäjoki) että Ruotsissa (Forsmark) loppusijoituspaikkakunnan valinta ei ole tapahtunut parhaan mahdollisen vaihtoehdon perusteella vaan paikkakunnan atomivoimamyönteisyyden perusteella, mikä on täysin yhteiskunnan kokonaisedun vastaista.\nNaiset Atomivoimaa Vastaan liike edellyttää, että ennen kuin Fennovoimalle myönnetään minkäänlaisia loppusijoitusprojektin etenemislupia, Suomessa käydään avointa, julkista, demokraattista keskustelua kaikista yllä olevista KBS-3 menetelmän kritiikkikohdista sekä muista loppusijoitusvaihtoehdoista, mm syvät porareiät, joista käydään keskustelua eri foorumeissa maailmalla.\nMAANJÄRISTYKSET PERÄMERELLÄ – UUSI JÄÄKAUSI\nYdinvoimateollisuus on itsepintaisesti ja kategorisesti pitänyt kiinni vanhentuneesta käsityksestä, jonka mukaan Suomi ja Ruotsi edustavat aluetta, jolla tapahtuu vähän ja pieniä maanjäristyksiä. On myös väitetty, että tulevien 100.000 vuoden aikana voimme olettaa tapahtuvan vain 0,1 maanjäristystä voimakkuudeltaan 7, yksi voimakkuudeltaan 6, sekä kymmenkunta maanjäristystä voimakkuudeltaan 5 richteriä. Tähän merkilliseen ennusteeseen, joka ei ole mitenkään ankkuroitu moderneihin geologisiin edistysaskeliin, perustuu ydinvoimateollisuuden konsepti korkea-aktiivisen ydinjätteen loppusijoitukseksi turvallisesti kallioperään 100.000 vuodeksi eteenpäin.\nPohjanmeri on korkeaseisminen alue. Jos mennään 5000 vuotta ajassa taaksepäin, on tapahtunut 11 muinais-maanjäristystä, joiden rekisteröidyt, arvioidut voimakkuudet nousevat 7 richteriin. Jos palataan jääkauden loppuun noin 10.000 – 12.000 vuotta sitten, niin löytyy 68 rekisteröityä maanjäristystä aina 8 richteriin asti.\nPohjanmaalla tapahtui vuonna 1626 maanjäristys, jonka voimakkuus oli välillä 4–5 Richterin asteikolla.\nVoimakkain ”lähiajan” tiedossa oleva maanjäristys Suomen alueella tapahtui kesäkuussa 1882 Perämeren alueella. Magnitudiksi arvioitiin noin 5 richteriä.\nOulun yliopiston seismologin Elena Kozovskayan mukaan Perämeren alueen seismisyydestä ei ole riittävästi tutkimustietoa atomivoimalan rakentamispäätöstä varten alueella. Hän vertaa aluetta Kaliningradiin, jossa tapahtui yllättäen kaksi maanjäristystä vuonna 2004. ”Kaliningradin kallioperä on iältään yhtä vanhaa kuin Suomessa. Siellä on myös samantyyppinen vanha siirrosalue, joka kulkee myös Perämeren pohjalla. Kaliningradin aluetta pidettiin aikaisemmin hyvin stabiilina, koska seisminen aktiivisuus oli erittäin matala viimeisen sadan vuoden aikana. Kaikesta huolimatta siellä tapahtui kaksi voimakasta, noin yli viiden Richterin maanjäristystä.” (Kaleva 21.7.2007, Maanjäristykset mahdollisia Perämerellä).\nJoulukuussa 2008 noin 4,7 richterin maanjäristys ravisteli Tanskaa ja Etelä-Ruotsia.\nRuotsin rannikolla sattui maaliskuussa 2016 maanjäristys joka tuntui Suomessa saakka. Järistyksen magnitudi oli noin 4,1. Oululaiset kertoivat kuulleensa jyrinää ja tunteneensa tärinää. Järistys tuntui selvästi myös mm Kemissä. Järistys johtui ilmeisesti siitä, että Suomen ja Ruotsin välillä on maankuoressa vanha rikkoutumisvyöhyke.\nNaiset Atomivoimaa Vastaan –liike edellyttää Suomen viranomaisilta ja Fennovoimalta viimeisintä tutkimustietoa alueen seismisyydestä loppusijoitusluolan kohdalla. Fennovoiman on esitettävä riippumattomien asiantuntijoiden tutkittavaksi tutkimusaineisto, jossa arvioidaan, miten KBS-3 menetelmän mukaan sijoitettu korkea-aktiivinen jäte käyttäytyy voimakkaan maanjäristyksen sattuessa.\nNykyinen Suomen alue vapautui jääkauden jäästä noin 9.000 vuotta sitten. KBS-3 loppusijoitusmenetelmää on kehitetty viimeisten 40 vuoden ajan antamatta kuitenkaan vastausta siihen, miten menetelmä kestää uuden jääkauden. Jääkauden aikana esiintyvä jääkerros saattaa olla jopa kolme kilometriä paksu. Jään paino painaa kallioperää alas ja lisää kapseleihin kohdistuvaa rasitusta. Mannerjään vetäytyessä sulava vesi, jolla on korkea happipitoisuus, saattaa tunkeutua loppusijoitustunneleihin vahingoittaen kuparikapseleita korroosiolla. Tulee tapahtumaan monta suurta maanjäristystä, kun maa jääkauden aikana painautuu alas ja nousee jälleen. Tämä saattaa vahingoittaa kalliota ja kuparikapseleita. Lisäksi pohjavesi, jolla on korkea suolapitoisuus, saattaa joko jääkauden tai jonkin muun häiriön johdosta tunkeutua loppusijoitustunneleihin vahingoittaen kuparikapseleita suojaavaa bentoniittisavea.\nSKB:n julkaisussa ”Fakta om istiderna som kommer” vuodesta 1993 todetaan tulevaisuudessa tapahtuvista jääkausista:\n– 20.000 vuoden päästä tapahtuu uusi jääkausi. Jää kattaa SKB:n kartan mukaan Norjan, Ruotsin koko Pohjanmerelle asti ulottuvan alueen, sekä Suomen kokonaisuudessaan. Jää on paksuimmillaan 1.500 m.\n– 60.000 vuoden päästä tapahtuu voimakkain jääkausi. Koko Skandinavia on silloin jään peitossa. Jäämassa on Tukholman kohdalla noin 2.500 m syvä. Tukholma vajoaa painon myötä 600 m. Kun jää vähitellen sulaa, meren pinta-ala nousee 100 m nykyisen pinta-alan yli.\n– 80 000 – 120 000 vuoden päästä ilmasto muuttuu jälleen kylmemmäksi. Jäämassa kattaa silloin koko Itämeren alueen.\nFennovoiman käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitussuunnitelma rakentuu yhteistyöhön suomalaisen ydinjätehuoltoyhtiö Posiva Oy:n kanssa. Turun yliopisto ilmoitti kesäkuussa 2015, että ikiroudan vaikutus Posivan Olkiluodon onkaloon on arvioitava uudestaan. Olkiluodossa korkea-aktiiviset ydinjätteet pyritään sijoittamaan ikiroudan ulottumattomiin 420 metrin syvyyteen. Yliopiston mukaan uusien tutkimusten valossa tämä syvyys ei riittäisi. Tutkimukset viime jääkausisyklistä osoittavat, että viime jääkauden aikana, joka kesti noin satatuhatta vuotta, Etelä-Suomi oli tundra-aluetta. Tämä on olennaisesti pidempi aika kuin aiemmin on luultu, ja siksi ikiroutakin on ulottunut syvemmälle kuin on luultu. Yliopisto katsoo, että Olkiluodon ydinjätteiden loppusijoittajat ovat joutuneet tukeutumaan puutteelliseen geologiseen aineistoon.\nNaiset Atomivoimaa Vastaan –liike edellyttää, että Fennovoima kaikista yllä olevista asioista esittää riippumattomien asiantuntijoiden tutkittavaksi tutkimusaineistoa, jossa arvioidaan, miten KBS-3 menetelmä ja suunniteltu loppusijoituslaitos Pyhäjoella kestää uuden jääkauden/uusia jääkausia.\nULKOMAILLA TUOTETUN KÄYTETYN POLTTOAINEEN SIJOITTAMINEN SUOMEN MAAPERÄÄN – ROSATOMIN OMISTAJUUS FENNOVOIMASSA\nMaailman noin 440 siviilireaktorista noin 20 % on poistettava iän takia käytöstä lähitulevaisuudessa. Näiden atomivoimaloiden käytetyn polttoaineen sijoittaminen tulee ainakin länsimaissa olemaan demokratian äärirajoja koetteleva tehtävä, puhumattakaan kaikkien yli 400 reaktorin käytetyn polttoaineen sijoittamisesta. Varsinkin länsimaat tulevat epätoivoisesti etsimään ratkaisuja ongelmiinsa.\nSekä atomienergiajärjestö IAEA:ssa (Multilateral Approaches to the Nuclear Fuel Cycle) että EU:n tasolla on mainittu muutamien yhteisten loppusijoituspaikkojen olevan ratkaisu kaikkien maiden jäteongelmiin.\nSaksalaisessa Capital-talouslehdessä esitettiin 4.10.2006 Olkiluotoa sopivana paikkana EU-alueen käytetylle reaktoripolttoaineelle sopivaa maksua vastaan. Kehuttiin atomivoimamyönteistä ilmapiiriä, vähäistä asukasmäärää Olkiluodon alueella ja muistutettiin alueen heikosta taloudellisesta tilanteesta.\nSyyskussa 2007 Euroopan neuvosto (Council of Europe, Parliamentary Assembly) esitti komitearaportin “Radioactive waste and protection of the environment” (Doc 11377,17 September 2007), jonka sivulla 7 todetaan, että Tokion vuoden 2005 kansainvälinen konferenssi, koskien radioaktiivisten jätteiden turvallista sijoittamista totesi, että monella maalla on verrattain vähän radioaktiivista jätettä ja tulisi suhteettoman kalliiksi jos jokainen maa rakentaisi oman geologisen loppusijoitustilan.\nKesäkuussa 2008 EU:n korkeantason työryhmä, joka käsittelee atomivoiman turvallisuutta ja jätehuoltoa julkaisi lehdistötiedotteen, jossa kerrottiin 27 jäsenmaan ydinturvallisuusviranomaisten päässeen yhteisymmärrykseen lujittaakseen edelleen ydinturvallisuus- ja ydinjätehuollon yhteistyötä EU:ssa.\nRuotsin televisiouutisissa todettiin heinäkuussa 2008, että tarve ratkaista kasvihuoneilmiö voi johtaa siihen, että Forsmark, joka on valittu Ruotsin loppusijoitus-paikkakunnaksi, saattaa tulevaisuudessa joutua vastaanottamaan käytettyä polttoainetta muista EU-maista. Lakialoitteesta koskien EU-sääntöjä ydinturvallisuudelle ja jätteiden loppusijoitukselle on neuvoteltu jo vuosia Brysselissä. EU-komission energia-asioiden puhemies kertoi Ruotsin Upplandin TV4-uutisille, että nimenomaan jätekysymyksissä on päästy lähemmäksi yhteistä ratkaisua kuin muissa atomivoimaa liittyvissä kysymyksissä. Uutiskanava korostaa, että Ruotsissa ja Suomessa on päästy pisimmälle loppusijoitussuunnitelmissa (nyhetskanalen.se, tisdagen den 22 juli, Utländska atomsopor).\nSuomen laki lähtee siitä, että vain suomalainen radioaktiivinen jäte voidaan varastoida ja loppusijoittaa Suomessa.\nKansainvälisten sopimusten mukaan jäte luokitellaan kuitenkin resurssiksi, ja EU-lait puolestaan kieltävät jäsenmaita laatimasta lakeja, jotka rajoittavat tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkumista sisämarkkinoilla.\nPer Cramér, EU- ja kansainvälisen oikeuden professori Göteborgin kauppakorkeakoulusta, katsoo, että Ruotsi voidaan pakottaa ottamaan vastaan ydinjätettä EU:sta. Ruotsin EU-jäsenyysneuvotteluissa vuonna 1994 laadittiin pöytäkirjajulistus, joka kieltää ulkomaisen ydinjätteen välivarastoinnin ja loppusijoituksen Ruotsiin. Suomi esitti vastaavanlaisen julistuksen. Cramér korostaa kuitenkin, että on lievästi sanoen naiivia uskoa, että julistuksella olisi jotain oikeudellista arvoa. Olisi diskriminoivaa kieltää kansallisten etujen vuoksi yksi EU:n pääperiaatteista, nimittäin tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuminen, hän toteaa. Cramérin mielestä olisi ruotsalaisten kannalta tärkeää selvittää tämä oikeudellinen ongelma perusteellisesti, jotta Ruotsi voisi saada edes poliittisen vahvistuksen julistuksen oikeudellisesta arvosta.\nMyös Göran Forsberg, Göteborgin yliopiston sosiologi kiinnitti kesäkuussa 2008 Ruotsin radion haastattelussa huomiota siihen, että EU:ssa keskustelu yhteistyöstä liittyen loppusijoitukseen on viime aikoina vilkastunut. Hän on seurannut loppusijoituskeskustelua jo viisitoista vuotta. Hänen tulkintansa on, että asiaa ei tulla hoitamaan direktiiveillä ja pakolla vaan vapaaehtoisyhteistyöllä.\nSveriges Radio, P1-morgon ohjelmassa elokuussa 2015 todettiin, että tällä hetkellä Ruotsin laki kieltää ulkomailla syntyneen radioaktiivisen jätteen vastaanottamista mutta että lähitulevaisuudessa tilanne voi muuttua. Vuoden 2011 EU-direktiivin mukaan perusperiaate on, että jokainen maa huolehtii omista jätteistään. Mutta direktiivi avaa myös mahdollisuuden poiketa tästä jos kaksi maata päättää tehdä yhteistyötä ja solmia sopimuksen jätteiden viemisestä turvalliseen huoltoon toiseen maahan. Ruotsin ei, ei siis ole absoluuttinen ei. Eduskunta voi tehdä päätöksen erikoisluvasta jätteiden sijoittamisesta Ruotsin maaperään. Urban Strandberg, Göteborgin yliopiston luennoitsija, joka on osallistunut kansainväliseen tutkimusprojektiin jätehuollosta, toteaa ohjelmassa, että Ruotsi ja Suomi ovat ainoat maat koko Euroopassa, jotka tarjoavat geologisia loppusijoitusratkaisuja, jopa erinomaisia ratkaisuja sekä geologisesti että teknisesti ja poliittisesti katsottuna.\nTilanteessa, jossa atomivoimaloiden rakentamiskustannukset ovat karkaamassa käsistä ja jossa ei ole kokonaiskuvaa loppusijoitusprojektin lopullisista kustannuksista, saattaa kiusaus olla suuri kattaa raha-aukkoja vastaanottamalla vapaaehtoisesti maksua vastaan korkea-aktiivisia jätteitä muualta.\nTulevaisuudessa atomivoimayhtiöiden omistussuhteet saattavat myös helposti johtaa siihen, että on vaikeata määritellä, mikä on loppujen lopuksi suomalaista jätettä. Ulkomaiset energiayhtiöt saattavat tulevaisuudessa olla enemmistöosakkaina suomalaisissa atomivoimayhtiössä, ja suomalaiset yhtiöt puolestaan saattavat omistaa enemmistöosuuksia muiden maiden atomivoimaa tuottavissa energiayhtiöissä.\nFennovoiman kohdalla tilanne on hyvin kyseenalainen. Rosatom, joka on Fennovoiman suurin osakas, rakentaa ja rahoittaa suurimman osan Pyhäjoelle suunnitellusta atomivoimalasta sekä tulee toimimaan polttoaineen tuottajana. Yritys operoi 31 atomivoimareaktoria Venäjällä sekä rakentaa 8 uutta reaktoria Venäjällä ja 36 ulkomailla. Kuitenkin Rosatom ja Venäjän hallitus eivät ole toteuttaneet muuta ratkaisua käytetyille polttoainesauvoille kuin niiden sijoittaminen altaisiin atomivoimaloiden yhteydessä tai jätteiden viemistä Uralin taakse epämääräisiin, radioaktiivisesti järkyttävän pahasti saastuneisiin väliaikaissijoituslaitoksiin.\nJos Rosatom rahoittaa merkittävän osan Pyhäjoelle suunnitellusta loppusijoituksesta sekä toimii sen merkittävänä osakkaana, herää kysymys kenen toimesta ja missä päätökset tehdään siitä minkä maan jätteitä Suomessa otetaan vastaan loppusijoitusta varten.\nKoska loppusijoitusasia on käsiteltävä yhteiskunnan kokonaisedun kannalta sekä tulevien sukupolvien etuja ajatellen, on kansalaisten saatava tietää kuka kantaa lopullisen vastuun loppusijoituspäätöksestä; Suomen poliittiset päättäjät, EU, Venäjän presidentti vai energiayritysten hämärä harmaa eminenssi?\nNaiset Atomivoimaa Vastaan –liike vaatii, että koska vastuu jätteistä Suomen ydinenergialain (990/1987) pykälän 34 mukaan loppujen lopuksi jää valtiolle, eli Suomen kansalaisille, on viranomaisten perusteellisesti, ennen kun päätetään Fennovoiman loppusijoitusprojektista, selvitettävä voiko Suomi kaikissa olosuhteissa kieltää ulkomailla syntyneen radioaktiivisen jätteen varastoimisen tai loppusijoittamisen Suomen maaperään. Tulos on saatettava laajasti kansalaisten tietoon ja arvioitavaksi\nUlla Klötzer, koordinaattori\n← Syyrian sota lopetettava\nMielipide Fennovoima Oy:n käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitushankkeen YVA-ohjelmaan →