Pennun ruoka halut... - Petsie\nPennun ruoka halut... (Koirat > Pennut)\nHei! kyselisin onko kellään vastaavanlaista kokemusta siitä rttä pentu ei suostu syömään kuin kuivia nappuja ja eikä halua syödä niitä liotettuina eikä minkään seassakaikkea on kokeiltu... että onko siitä haittaa jos pentu syö jo 2,5kk iässä kuivana ruuan kun se ei ahmi vaan ruokaa saa olla esillä koko ajan se syö silloin kun sitä huvittaa....\nKorvat on omat jos epäilette ei ole rajattu <3\nMun mielestä koiralla saa olla esillä ruokaa jatkuvasti jos se ei ahmi ja syö vain kun sillä on nälkä. Sehän on hyvä vaan :) Moni koira ahmii kaiken! Meidän vanha koira oli juuri sellainen, että se ei syönyt muuta kuin raksuja ja niitä oli aina esillä, hyvässä ja hoikassa kunnossa oli, ei ollenkaan lihava/laiha. Eli 11-vuotiaaksi :>\nMinä aloin melkein heti antaa nappulat kuivana.\nEipä siitä varmasti mitään haittaa pennulle ole. Muista vaan ottaa kuppi sitten pois paikaltaan jos pentu ei puoleen tuntiin ole ruokaansa koskenutkaan, jotta "oppii" syömään silloin kun ruoka tuodaan nenän eteen.\n"No matter what you do, I will always love you."\nUnna on syönyt aina raksunsa kuivana ja mitään ongelmaa ei ole ollut. Jos päädytte pitämään raksuja koko ajan esille, niin pitäkää kuitenkin huolta, että pysytte mukana laskuissa paljonko ruokaa päivän aikana menee. Että pentu varmasti syö tarpeeksi, muttei liikaa. Ja vanhemmalla iällä ei alkaisi lihomaan, jos aina vaan kuppia tungetaan täyteen kun edellinen satsi on syöty.\nSuosittelisin kuitenkin pitämään ruoka-ajat, jolloin kuppi tarjotaan. Jos ei syö niin kuppi pois ja seuraavan ruoka-ajan koittaessa uusi yritys. :)\nKoira joka toimii kuin ajatus. Ei aina toimi.\nRuoka-ajat kannattaa koiralle opettaa, tyhjenee kuppi nopeammin, kun ei voi pitkin päivää napostella. Meilläkin syödään nappulat mieluiten kuivina eikä ole mitään haittaa ollut, tosin sekoitamme niihin yleensä jotakin lihaa. Hyvä puoli kuivana syöttämisessä on se, että ruoka ei käy. Turvotettu nappula alkaa käymään jo puolen tunnin jälkeen joten se pitäisi koiran syödä mieluiten heti tarjottaessa.:)\nMeillä ei ole ruoka-aikoja koirilla :D Aamulla ja illalla (ehkä klo 17 ja klo 20 välissä), muttei tarkemmin. Miru oli pentuna nirso, joten aluksi syötettiin välillä maksalaatikkoa. Nappuloita syötettiin joskus, kun pitihän pennun kuitenkin syödä - Miru oli tuolloin vasta vähän päälle luovutusikäinen.\nSittemmin Mirusta tuli ahmatti. Vaan eipä usean koiran kanssa toimisikaan, jos yksi nirsoilisi eikä söisi. Eikä toimisi sekään, että aina olisi ruokaa saatavilla.\nEi siitä haittaa ole. Meilläkin pentu vai mikä teenage koira tuo nyt onkaan, niin syö vaan pari kolme napua kerrallaan, mutta usein. Kokoajan on napuja kipossa, mutta aamulla aina tyhjä. Eli syö vähän mutta usein.\nRiippuu varmaan montako koiraa on :) Meillä nirsoilusta seuraisi se, että joku söisi toisen ruuat\nMiksi opettaa koira nirsoilemaan jos se syö jo vapaaehtoisesti pelkkiä nappuloita? Mikäli haluat sen syövän nappuloiden lisäksi muutakin, niin et yksinkertaisesti tarjoa mitään muuta vaihtoehtoa kuin nappuloihin sekoitettua ruokaa, jos ei kelpaa niin ruoka tarjotaan hetken kuluttua uudelleen, jos ei syö, jätetään se seuraavaan syömiskertaan.\nItse en suosittele jatkuvasti pidettävän nappuloita esillä, mihin koira ihmisitä tarvitsee jos kaikki saadaan tekemättä yhtään mitään?\nMuokattu viimeksi: 06.06.12 21.26\nMeillä pidetään koiralla ruoka-ajat mitkä heittelee parilla tunnilla, mutta silti. Jos koira ei aloita syömistä 15min kuluessa niin ruoka otetaan pois ja annetaan seuraavalla ruokailukerralla. Jos koira rupee nirsoilemaan lopetetaan muiden herkkujen anto niin kauaksi aikaa kun rupeaa taas syömään oman ruokansa halulla kokonaan.\nEli ei koiraa pyydetä syömään vaan se syö sillonkun ruokaa on naaman edessä, jos ei syö niin saakoot odottaa seuraavaan ruokailukertaan.\nMeillä tehdään päivä töitä (no ei tietenkään koko ajan!) ja illalla syödään kupista loput mitä ei ole treenipalkkana saanut, yleensä raakaa lihaa ja luuta, öljyä, kalkkia ja vähän nappulaa.\nTietyt ruoka-ajat voi olla pennun ruoansulatukselle parempi ja auttaa sisäsiisteyskasvatuksessa, kuivana syömisestä ei ole mitään haittaa. Kokeile parin päivän ajan, oppiiko että ruoka otetaan pois jos ei syö kerralla? Ei luulisi että pentu viitsii kauaa paastota, eikä pari päivää tunnu vielä missään jos kokeilee.\nNojoo, tuo on kyllä totta. Meillä kun täälä toisessa kodissa on vaan yksi koira :)\nOlen todennut että sisäsiisti poika on jo...eli en aijo pitää ruoka aikoja koska se kävisi vaikeaksi kun käymme kaikki töissä ja muuta niin järkevintä on pitää koiralla ruokaa koko ajan...se syö aina silloin kun huvittaa eikä ole tuottanut lihoamisen suhteen ongelmaa... kellään meidän koirista koskaan :)\n^silloinkuin sitä huvittaa, hmm, meillä ainakin mennään minun huvien mukaan, eli kun omistajalta tulee ruoka (ansaitun käytöksen jälkeen) se sitten myös syödään heti.\nYmmärrän kyllä jos joitain huolettaa jos se on pentu mutta ei se siihen kuole, ja pentu on koira ja koira ei tapa itseään nälkään jos ruokaa on tarjolla. Pentu voi olla päivän syömättä mutta seuraavana päivänä varmasti tarjottu ruoka kelpaa.\nrooney oli pentuna nirso, mutta kun huomas ettei sen pillin mukaan mennä niin alkohan se ruoka maistumaan, tein ruuan sille tärkeäksi. Ja mekin kyllä kävimme töissä ja kouluissa niin kyllä se ruoka-aikoihin totuttelu silti onnistui ihan yhtä helposti.\nItse olen muuten huomannut sen että turvotettu ruoka maistuu ainakin meillä koirille paremmin.\nruoka halut ja yhdys sanat\nOT, mutta oli pakko..\neikös siinä oo suurempi riski vatsalaukunkiertymään jos on koko ajan jotain tarjolla? meinaa kuka sitä katsoo että pentu on syönyt näin ja näin paljon ja että millon voi koiran kanssa sitten leikkiä, käydä lenkillä, juoksuttaa jne?\nruoka-ajat ja ninjakin yritti pentuna jo nirsoilla mut loppupa onneks lyhyeen.\nKoirallahan pitäisi tosiaan olla ruokailun jälkeen rauhallinen hetki ennen leikkiä ja muuta sellaista. Tietyillä ruoka-ajoilla ei ole tuota pelkoa kun tietää koska on syönyt ja koska ei.I Itse katson todella kieroon koko ajan ruoan esillä pitämistä.\nMeillä on ihan käytännönkin syistä ruoka tarjolla vain tiettyyn aikaan päivästä. Ja myös siksi, että minä haluan päättää ruoka-ajat ja pystyn huomattavasti paremmin seuraamaan sitä kuka syö mitenkin yms.\nNartut on kumpikin vähän nirsonpuoleisia luonnostaan, mutta kun ovat tajunneet ettei ruokaa tule kuin kellonaikaan X ja jos ei sitä silloin tajua heti hyödyntää, ruoka häviää ja seuraava tilaisuus tulee vasta kun on uudestaan ruoka-aika. Sama pätee siihen, että jos ei ruoka satu jostakin syystä maistumaan, en tasan tee siihen mitään muutoksia vaan nappaan kupin pois ja sama eväs on tarjolla sitten myöhemmin uudestaan.\nSiperia opettaa. Kuten Kara sanoi, ei koira itteään nälkään tapa täyden ruokakupin ääressä. Eikä se kaada maailmaa jos koira on päivän syömättä, tai vaikka parikin päivää.\nTuohon Ninjan viestiin viitaten. Ruoan turvottaminen ehkäisee vatsalaukunkiertymää, koska eivät turpoa sitten mahassa, kun ovat jo turvonneet ennen sinne menoa. Meillä ei ole tiettyjä ruoka-aikoja, mutta kuppi on tarjolla vartin ja jos ei kelpaa, ruoka lähtee pois ja sama ruoka tarjotaan seuraavalla aterialla uudestaan. Sekaan ei sotkita mitään parempaa, koska oppivat siihen, että jos en nyt syö, mamma tuo kohta jotain parempaa.\nMeillä keskimmäinen nirsoili ihan älyttömästi, kun ruoka oli tarjolla 24/7. Ei syönyt juuri mitään. Mutta kun alettiin pitämään kuppi tarjolla vain hetken ja jätettiin kaikki muu pois, alkoi ruokakin maistumaan. Ja nyt meillä ei juuri nirsoilla, kun pelkäävät toisen vievän ruoan nenän edestä, vaikka syövätkin portin eri puolin. Tahiti saattaa joskus närppiä kuppiaan, mutta vetää sen naamaansa vartin kuluessa.\n^mä oon aina yhdistänyt ruoka (missä muodossa vaan) + liikunta heti sen jälkeen = vatsalaukunkiertymä. mut enpä oo asiaan pahemmin perehtynytkään :D\nMeillä ainanki sillon ku Lolalla oli kokoajan ruokaa tarjolla nii se lihos ihan samperin palio! Mut nyt ku se saa kerran päivässä nii se kyl syö sen 10min sisällä, tai sit se plokkii "pahat" pois ja syö ne vasta joskus yöllä.\nNinja, se on kans yks syy, minkä vuoksi mulla palaa käämit, kun porukat vitsailee vähääkään, että lasketaan häkistä sisään suoraan ruoan jälkeen. Mä kuulin tuon turvotuksen tutulta, jolla kokemusta torsiosta. Siitä lähtien oon turvottanu ja tosiaan vältän liikuntaa ennen ja jälkeen ruoan.\nMulla ei todellakaan ole ruoka-aikoja, käyn vuorotyössä ja koirat syö sillonku olen kotona. Illalla joskus, iltapäivällä joskus.\nEnkä pidä KOSKAAN ruokaa koko ajan esillä, ensinnäki nämä ois jo valtamerilaivan kokosia läskejä jos saisivat ite päättää minkäverran syövät, ja toiseksi mulla pitää laittaa kaikki leivät ja syötävät pois koirien ulottuvilta.\nJa sulla on siinä koirassa huskya, niin kerronpa vaan että elä tee siitä nirsoa. Ja husky on erinomainen koira tekemään mitä vaan että saa ruokaa vaikka roskakaapista. Yks koira ei pentuaikana mielellään syöny turvotettua ruokaa, kuivana sai ruokansa kippoon eikä tullu siitä hullua hurskaammaksi.\nJa opeta koira siihen, että kun ruokakuppi kolahtaa lattiaan - sillon syödään. Ja jos ei syö, kuppi pois ja vasta seuraavalla ruokintakerralla uus yritys samalla eväällä (eikä heti vartin päästä paremman ruuan kanssa).\n^no meilläkin nää "ruoka-ajat" on jossain siinä 12-17 ja 21-02 välimaastossa, vuorotyössä täälläkin. mutta kuitenkin, jos ei syödä niin sitten ei syödä.\nKyllä ovat meillä ruokansa syöneet, kun pari kertaa ovat jääneet ilman jos alkaavat nirppailemaan.. Kylmästi vaan ruoka pois. Heikot sortuu elontiellä, ja syödä pitää elääkseen.\nJa jos ei ruoka maita, niin ei sitä kyllä heru herkkujakaan.\nMeilläkin on nirso pentu, mutta päätettiin että pidetään noista ruoka-ajoista kiinni. Auttaakohan nappuloiden turvottaminen maistuvuutta, vaikka kasvattajalla pennut oli jo syöny kuivana?\nMuokattu viimeksi: 23.07.12 16.51\nMun koirilla ei ole ikinä ruokaa jatkuvasti esillä, eikä tule olemaankaan. Eikä ollut sillonkaan, kun mulla oli vain yksi koira.\nTyöajoilla sun muilla ei ole mitään merkitystä koiran ruokinnan suhteen, kunhan se ruoka tulee suht tasasin väliajoin. Koiralle se on ihan se ja sama mihin kellon aikaan se kuppi sen eteen laitetaan.\nNirsokin koira oppii yleensä melko nopsaan syömään kun joutuu laumaan missä vartioimaton kuppi tyhjenee nanosekunnissa. Shantikin muuttui nirsosta ahneeksi siaksi muutamassa päivässä kun Leela saapui.\nShanti ainakin söi pentuna mieluummin turvotettuna nappulansa. Se oli tosi nirso, mutta söi kyllä kun vaan pidin tiukasti kiinni siitä, ettei se kuppi odotellut sitä jos kävi nuuhkasemassa ja lähti pois. Kuppi tuotiin eteen seuraavan kerran vasta kun oli taas ruoka-aika.


Nämä merkit ovat tässä havainnollistamassa sanottavani ja viittaamassa verkkopaikkaan, jonka osoite on http://creativecommons.fi\nKeskustelu sitaateista on jatkunut, vaikka viikonloppu menikin Sauli Niinistön ja Matti Nykäsen merkeissä. Molemmat saivat tavattoman suosion.\nRinnastukseni sisältää sopimattoman vihjauksen, että virtuaalitodellisuus on tänään täällä ja toisen vihjauksen, ettemme kaikin ajoin tiedä, liikummeko todellisessa todellisuudessa vai epätodellisessa todellisuudessa.\nHuutokauppakamari eBay ostaa ja myy avataareja ja muita tietokonepelien hahmoja ajoittain hyvälläkin hinnalla. Laitoksellamme pyörivä Vili Lehdonvirta teki virtuaalisesta omaisuudesta diplomityön ja aikoo jatkaa väitöskirjalla.\nSiitä tulee jännittävää.\nTekijänoikeus ja patentit ovat olleet vanhastaan "virtuaalista omaisuutta". Lainsäätäjät ja juristit ovat olleet suurissa vaikeuksissa, sillä vaikka nämä oikeudet ovat varallisuutta niin että yritysten on merkittävä ne kirjanpitoonkin, oikeastaan niitä ei pitäisi nimittää omaisuudeksi. "Intellectual Property" suomennetaan kuitenkin välillä siten.\nYhteisvastauksena useisiin kysymyksiin viittaa Creative Commons -järjestelyyn, jota käyttäen esimerkiksi valokuvailija tai kirjoittelija voi ilmaista vakaan tahtonsa teoksensa käyttämisen ehdoista. Ylhäällä oleva Public Domain -merkki tarkoittaa, että tekijänoikeudesta huolimatta teosta saa käyttää kuka tahansa, myös kaupallisesti. GNU-lisenssi on hiukan rajoitetumpi, mutta rahaa senkään perusteella ei vaadita.\nTutustumista suositellaan. CC voi olla ratkaisu niihin käytännön ongelmiin, joista viime päivien postausteni johdosta on keskusteltu.\nKeskustelu kuitenkin jatkukoon. Sanon nyt vaihteeksi aivan vakaissani, että tekijänoikeuksien, patenttien ja tavaramerkkien käytölle on kehitettävä uusia sääntöjä ja että informaatioruhtinaiden (Sony, Disney) rinnalle on noussut viisikymmentä miljoonaa informaation tuottajaa ja kuluttajaa.\nSauli Niinistö ja Matti Nykänen ovat esimerkkejä elämänalueista, jotka ovat tärkeitä ja näkyviä mutta joilla raha ei ratkaise. Taiteen perinteinen ydinalue eli mielikuvat ja tunteet muokkaavat todellisuutta ja virtuaalista todellisuutta.\n(Ettehän kysy minulta, mitä sana "virtuaalinen" tarkoittaa. En nimittäin tiedä. Joskus se on "laskennallinen", joskus se on "näennäinen", joskus se on ei-fyysinen, joskus ties mit. Renessanssin aikana ritarihyveiden yhteisnimitys oli virtù.)\nPosted by Jukka Kemppinen at maanantaina, tammikuuta 16, 2006\nRauno Rasanen maanantaina, 16 tammikuuta, 2006\nVirtuaalinen on se, mitä ei voi nähdä, mutta mikä vaikuttaa.\nTäten inflaation tapainen vaikutus on virtuaalinen.\nSitä ei voi "yhtälöidä eikä funktioida" (toki mallintaa voi) syyn ja yhteyden kautta.\nVirtu "oli" miehinen hyve (ellei peräti mies!).\n"Virtu"aalisuus ei sitä ole.\nMiten tällainen pseudoyleiskäsite voisi viitata uskottavasti siihen, mihin vielä Macchiavelli viittasi - mieheen, joka "PITÄÄ" oman valtansa!?\nTimo maanantaina, 16 tammikuuta, 2006\nJoskus ehdotin sanaa "käypä", ja se saattaakin olla "virtuaalisen" lähin suomenkielinen vastine vaikkei aivan käypä.


Cork maapähkinä hierontapallo - Cork Space\nVieritä niskasi, selkäsi ja jalkojesi jännitys luonnollisella, erityisen muotoisella kaksoishierontapallolla, joka on yhdistetty ainutlaatuiseen maapähkinän muotoon. Valmistettu 100% luonnollisesta korkista vapauttamaan tiukat lihakset elvyttää kehosi ja edistää myofasciaalista vapautumista.\nMaapähkinän muoto on tukevampi ja helpompi käyttää pidempiin hieronta-aivohalvauksiin - kun liikut kehosi yli. Täydellinen lämmittelyyn ja liikunnan jälkeiseen palautumiseen. Korkki saavuttaa jännityksen, jota vaahto ei pysty.\nRelief-jännitys ja hierovat kipeät lihakset\nMaapähkinän muoto on tukeva ja helppokäyttöinen\n100% kestävä portugalilainen korkki\nKorkkimaapähkinähierontapallot kestävät useita vuosia, ja niiden käyttöikä on 100% biologisesti hajoava. Maailman kestävimmät hierontatyökalut - jokainen osto istuttaa yhden puun yhteistyössä Edenin metsitysprojektin kanssa.\nKorkki on täysin uusiutuva luonnonvara, joka tulee Cork Oak -puiden kuoresta. Suojattu laji Portugalissa - Korkkipuita ei koskaan kaadeta, ja kuori kasvaa jatkuvasti, kun puu elää jopa 300 vuotta.


Sosiaalidemokraatit Bucht ja Pärssinen haluavat jatkaa valtiopäivillä, Boråsilaisia matkaa Romaniaan avustustarvikkeiden kanssa 14 januari 2014 kl 16:10 - ViikkoSisu | Sveriges Radio\nSosiaalidemokraatit Bucht ja Pärssinen haluavat jatkaa valtiopäivillä, Boråsilaisia matkaa Romaniaan avustustarvikkeiden kanssa\nTis 14 jan 2014 kl 16:10\n- Ruotsi ja Suomi haluavat syventää maiden välistä puolustusyhteistyötä. Suomalaistaustaiset valtiopäivedustajat Sven-Erik Bucht ja Raimo Pärssinen haluavat jatkaa valtiopäivillä, he ovat ehdolla syksyn...\nvaaleissa. Joukko hyväsydämisiä boråslaisia on matkannut Romaniaan jakamaan avustustarvikkeita romaneille. Laulajalegenda Irwin Goodmanin syntymästä on tänä vuonna kulunut 70 vuotta. Juontajana Riitta Huikko.


Talous Julkaistu 09.10.2008 10:23 (Päivitetty 13.10.2008 21:44)\nMyös Euroopan johtavissa pörssissä on riemuittu ohjauskoron laskusta, jonka odotetaan rauhoittavan finanssimarkkinoita. Pankit kohoavat voimakkaimmin.\nElisaa nostaa islantilaisen Novatorin ilmoitus, että se neuvottelee osakkeidensa myynnistä muun muassa DNA:n kanssa. Arvoa on tullut lisää 10 prosenttia.\nNousua aamusta alkaen\nHelsingin pörssi avautui tänänaamuna loivassa, hieman yli kahden prosenttiyksikön nousussa.\nHieman yli kymmeneltä iltapäivällä OMXH näytti yli 2,5 prosentin nousua ja Nokia-puhdistettu OMXCAP 2,2 prosentin nousua.\nHelsingin pörssissä kurssilaskua kertyi eilen yli neljä prosenttia, vaikka keskuspankit laskivat yhteistuumin ohjauskorkoaan.\nHelsingin pörssin yleisindeksi on niiannut viimeisen kuukauden aikana noin kaksikymmentä prosenttia. Tämän vuoden aikana Helsingin pörssin yleisindeksistä on kärähtänyt lähes viisikymmentä prosenttia.\nTyönantajat haluavat sopia palkoista enemmän työpaikoilla Islantilainen Novator myymässä Elisaa


Aseistakieltäytyjiä vangittu Israelissa | AKL\n[3.08.2019 - 11:40]\n"Sydämeni on niiden palestiinalaisten ystävien luona, jotka elävät pelossa ja jatkuvassa epävarmuudessa. Sydämeni on niiden palestiinalaislasten luona, jotka pidätetään ja viedään pois vanhempiensa luota, ja jotka joutuvat heidän ihmisarvonsa murtavan häpeällisen kohtelun uhriksi. Sydämeni on kaikkien niiden viattomien siviilien luona, jotka on tapettu heidän osoittaessaan väkivallattomasti mieltä vapautensa puolesta. Protestoin ihmisten nöyryyttämistä vastaan, jotka haluavat elää vapaina ja joutuvat kulkemaan tarkistusasemien kautta joka päivä. Protestoin sotarikoksia vastaan, joita tehdään hiljaisuudessa pinnan alla. Solidaarisuudesta väkivallattomasti toimivia palestiinalaisia ystäviäni kohtaan minä israelilaisena toimin myös väkivallattomasti miehityksen lopettamiseksi ja edistääkseni rauhaa. En voi osallistua armeijaan, joka rikkoo palestiinalaisten veljieni ja siskojeni perusihmisoikeuksia vastaan. *\n*Vuosikymmeniä jatkunut toisen kansan hallitseminen on turmelemassa Israelin valtion turvallisuuden. Naisena, joka rakastaa tätä maata, jonka maisema ja ihmiset ovat osa minua, en voi osallistua vallitsevan tilanteen ylläpitämiseen. Olen tietoinen siitä, että todellisuus vaatii meitä ylläpitämään armeijaa, joka suojelee meitä todellisilta uhkilta. Samaan aikaan tarvitsemme kuitenkin myös ihmisiä, jotka toimivat sodattoman todellisuuden puolesta. Sodanvastainen toiminta on valtion ja maailman etujen mukaista ja johtaa pitkän aikavälin turvallisuuteen. Toiminta Israel-Palestiinan konfliktin ratkaisemiseksi ja miehityksen lopettaminen on kaikkien tämän maan asukkaiden etujen mukaista, yhtö hyvin juutalaisten, muslimien ja kristittyjen.*\nSamaan aikaan vankeudessa on myös 20-vuotias aseistakieltäytyjä Roman Levin, joka on kotoisin Bat Yamista. Hän on viettänyt kaltereiden takana jo yli 70 päivää. Hän oli hiljattain aseistakieltäytyjäkomitean kuultavana. Komitealla on oikeus vapauttaa aseistakieltäytyjä palveluksesta. Se kuitenkin kieltäytyi myöntämästä vapautusta vakaumuksen perusteella, vaikka suosittelikin vapauttamista soveltumattomuuden johdosta. Hänet vietiinkin soveltumattomuuskomitean eteen, joka suositteli vapauttamista. Tätä suositusta ei ole pantu toimeen eikä viivytykselle ole esitetty mitään perusteita. Tiistaina hänet määrättiin suorittamaan kymmenen lisäpäivää sotilasvankilassa, ja hän suorittaa niitä vankila no 4:ssä.\nLevin vangittiin hänen palveltuaan 18 kk armeijan autonkuljettajana. Tuolloin hän päätti, ettei voi jatkaa sotilaspalvelustaan miheityspolitiikan, sorron ja armeijan toteuttaman epätasa-arvoisuuden johdosta. Ennen ensimmäistä vangitsemistaan kiejoittamassaa kieltäytymisilmoituksessa Levin kirjoitti:\n"Palvelin armeijassa kuorma-autonkuljettajan ja ajoin usein miehitettyjen alueiden halki. Värväytyessäni kuvittelin, että armeija palvelee Israelin kansalaisten etuja. Miehitetyillä alueilla palveluani huomasin kuitenkin, ettei armeijan toiminta palvele minun tai Israelin työläisten yleensä etuja, erityisesti sen jälkeen, kun mielenosoittajia on murhattu jatkuvasta Gazan muurilla. Kansallisvaltiolain hyväksyminen vahvistu tämän ymmärryksen. Päädyin johtopäätökseen, etten voi pidellä keppiä molemmista päistä: en voi vastustaa miehitystä, rasismia ja kapitalistista järjestystä jos palvelen samaan aikaan niitä ylläpitävässä armeijassa.*


Tietokoneiden käyttö ja tulostaminen on mahdollista vain pika-asiointina (max 15 min).\nKokoelmatiloihin on rajattu pääsy, ja se vaihtelee kirjastoittain. Turun pääkirjaston osalta tämä tarkoittaa sitä, että kokoelmatilat (kauno- ja taiteet -osasto, musiikkiosasto, lasten ja nuorten osasto ja tieto-osasto) on suljettu. Lisäksi vanhan päärakennuksen ulko-ovi on suljettu. Näin ollen hyllyistä ei voi mennä kirjoja lainaamaan. Linnankadun puolella oleva palautusluukku otetaan myös palveluaikoina käyttöön. Kirjastojen wc-tilat pidetään kiinni.


Auroran henkarit: Pikaterveiset\nLähettänyt _ klo 16.18\nAnna N 15. elokuuta 2010 klo 16.40\nKiva että joku toinenkin oli samaa mieltä M.I.A:sta.. me ei mun kaverin kanssa jaksettu kuunnella vaan mentiin muihin paikkoihin. Se oli ei niin hyviä biittejä ja huutoa if you ask me.\nToisaalta olen tykännyt Chemical Brotherseista, Airista ja Robynistä joten kokonaisuudessaan kaikki hyvin. Oletko sinä sitten tykännyt muusta tarjonnasta?\nJenni 15. elokuuta 2010 klo 17.26\nOlen kuullut muiltakin samansuuntaisia kommentteja tuosta M.I.A:n keikasta. Itsehän sitä en nyt päässyt näkemään, mutta en ilmeisesti menettänytkään mitään. Vaikka kyseinen neito ei muutenkaan ollut minulla kiinnostavimpien artistien joukossa.\nOlet muuten näyttänyt tosi kauniilta tuolla! :)\nmiia-mansikka 15. elokuuta 2010 klo 17.44\nmiksi M.I.An keikka oli susta huono? musta se oli parempi livenä kuin levyllä!\nsaara 15. elokuuta 2010 klo 18.51\nmun mielestä mian keikka oli tosi jees! ehkä osa sen hohdosta oli siinä että olin eturivissä missä oli super hyvä tunnelma ja sinne varaman kuulukin paremmin, ainakin ite kuulin ja tunnistin kaikki biisit helposti.\ntrès chic 15. elokuuta 2010 klo 19.28\nHeippa, oli tosi hauskaa törmätä Flowssa!:) Olet kyllä niin tyylikäs ja superystävällinen IRL kuin mitä blogista voi päätelläkkin!\nMinunkin mielestä M.I.A:n keikka oli pettymys..mutta Omar Souleyman ja Major Lazer oli ihan huippuja.\nNinnis 15. elokuuta 2010 klo 23.08\nIhana festariasu! Piipahdin myöskin eilen FLOWssa, ja Robynin keikka oli oma suosikkini, voitti minut energisellä lavaesiintymisellä ja superhyvillä biiseillä! Moni kehui tuota Très chicin mainitsemaan Omar Soleymania, itseltäni se jäi valitettavasti väliin tällä kertaa. Läysitkö joitan uusia suosikkeja FLOWn tarjonnasta?\ntanja 16. elokuuta 2010 klo 4.59\nPitääkö sun mielestä keikoilla bändien kuulostaa mahdollisimman samalta kuin levyllä? Omasta mielestäni mian keikka oli oikein energinen ja onnistunut, ja varsinkin juuri tuo paper planes sai koko tuhansien kuulijoiden yleisön villiksi ja kaikkien kädet ilmaan. Eipä pahemmin haitannut jos ei saatukaan kuulla musiikkivideoversiota tällä kertaa..\nhaney 16. elokuuta 2010 klo 12.48\nMunkin mielestä M.I.A:n keikka oli huono! En oletakkaan että livenä pitäisi kuulostaa täysin samalta kuin levyllä, mutta olisihan ne biisit edes kiva tunnistaa. Mun mielestä levyllä on helppo kuulostaa hyvältä, mutta livenä siihen vaaditaan jo jonkinlaisia taitojakin. Alkukeikan kuuntelin, itselle tuli jotenkin hypnoottinen olo siitä musiikista, mutta loppujen lopuksi se alkoi kyllästyttää. Kaikki kuulosti ihan samalta, ja tuntui että siellä lavalla olisi voinut olla ihan kuka tahansa. Mutta Robyn oli IHANA!!\nAnna-Maria 16. elokuuta 2010 klo 13.45\nSamaan aikaan soittanut Beach House oli niiiiiiiiiiiin paljon parempi. Harmittaa vähän, että jätin sen keikan puoleen väliin ja tulin seuraamaan M.I.A.:n loppukonserttia.. Olisi pitänyt vaan palata takaisin sinne teltalle. :D Ihme kun ei törmätty Flowssa!\nStiina 16. elokuuta 2010 klo 18.39\nPaper Planes on kuultu M.I.A:n keikoilla jo useamman vuoden ajan, että eiköhän ole ihan piristävää kuulla siitä uusi sovitus ;)\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.00\nJoo, munkin olis pitänyt vaan luovuttaa... Mä en ehtinyt(!) Airiin, koska jouduttiin jonottaa rannekkeita sellanen 40min. Muuten on keikat olleet melkoisen positiivisia kokemuksia, etenkin tosiaan Caribou ja vaikkapa Girls eiliseltä :))\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.02\nEn hirveästi muutenkaan tykkää M.I.A.sta, mut jotenkin se melodiaton sekasorto meni ihan yli hilseen. Voi olla et olin väärässä kulmassa, mutta ei se oikein tosiaan kolahtanut...\nJuu et menettänyt. Ei se mullakaan mikään kiinnostavimpien joukossa ollut, mutta jos keikka on yhtä sekopäistä äänisekamelskaa ja vähän huutoa päälle, niin siitä on musiikista nauttiminen kaukana :P\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.03\nNo oli kyllä! Kiitos paljon, ja ihana et suostuit meidän kuvauksiin ;) Major Lazer harmittaa, et missasin, kaikki ovat niin hehkuttaneet sitä!\nSe varmaan oli myös paikasta kiinni :) Mä en oikein saanut siitä mitään irti :P\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.04\nMäkin, jotenkin oletin et se on ns. huikeampi livenä, mut näin ei ollut :/ Kiitos paljon, pitkä pallopaita on varmaan helppo bongata! :D\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.06\nNo muutaman indierock-bändin löysin, niinkuin nyt vaikka Surfer's Blood, josta en ollut kuullut, mutta pidin kyllä :) Cariboun levyä ei minulla ole, mutta se on kyllä tämän jälkeen välittömästi hankittava!\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.09\nEi, en tarkoita sitä, mutta en pidä biisien huonoista versioista, jollaiseksi jopa Paper Planesin versio osoittautui sitten (mielestäni). Osa M.I.A.n biiseistä menee ohi jo siksi, että en pidä niistä muutenkaan, mutta tietty pisti harmittamaan, että soundit olivat kaikissa aivan puuroa ja biisit menivät sekavaksi mössöksi.\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.11\nSamaa mieltä... rajuiten pettyneimmät kaverini haukkuivat neidon laulutaidon sun muun ihan samalla kertaa maan rakoon, mutta mä toivon, että tällä kertaa homma ei vain skulannut :P\nAurora 16. elokuuta 2010 klo 21.13\nNo joo, mutta uusi sovitus ei sitten ollut kai mun mieleen... ;P\nNo joo, mä en nähnyt/kuullut siitä konsertista yhtään mitään, kun olin alusta loppuun M.I.A.ssa :P Mua harmittaa ettei törmätty!! Oon hukannut sun puh.nron :P\ntrès chic 17. elokuuta 2010 klo 0.56\nHehe, taisin höpistä jotain ihan sekavia siinä haastattelussa:D Noh, editoijalla on ainakin hommia jos aikoo saada siitä jotain fiksua. Onpahan työllistävä vaikutus:D\nAnna N 17. elokuuta 2010 klo 1.14\nJa vielä miks M.I.A. oli pukeutunut kuin marjanpoimija ;-)\nHarmi Airin kohdalla! Mä tulin 15 min ennen konserttia ja silloin pääsi aika sujuvasti sisään.\nEilen Konono No. 1 oli ihanan tanssittava! xx:n kohdalla huomasin että työstressi hiipui päälle ja en ollut tarpeeksi rentoutunut nauttimaan siitä. Näin sut ohimennen sunnuntaina :-) suunnilleen Audin kohdalla.


Teslan ostajan opas – Sähköautoilua\nUseampikin henkilö on lähestynyt viestillä, kysyen vinkkejä Teslan hankintaan. Aihehan on loistava, joten pyrin tässä kirjoituksessa avaamaan ostamiseen liittyviä yksityiskohtia. Mikäli jokin osa-alue puuttuu tai huomaat asiavirheitä, laita rohkeasti viestiä.\nTeslan koeajoon on käytännössä kaksi vaihtoehtoa. Koeajot järjestyvät Vantaan Tesla Storessa tai Teslan kiertueilla, joissa autoja esitellään pitkin Suomea. Tesla vaatii koeajajalta 21-vuoden iän ja voimassaolevan ajokortin. Vanhemman henkilön seurassa onnistuu koeajo myös nuoremmalta.\nKoeajon voi sopia soittamalla numeroon +358 9 4245 1773 tai https://www.tesla.com/fi_FI/contact -osoitteesta löytyvällä lomakkeella. Kiertueet ja niille ilmoittautumisen löydät osoitteesta https://www.tesla.com/fi_FI/events. Myös Vantaan Tesla Storeen voi piipahtaa katsomaan, josko koeajo järjestyisi paikan päällä – samalla voi juoda kupposen kahvia ja keskustella erittäin ammattitaitoisten tuotespesialistien kanssa.\nTesla on siitä erikoinen valmistaja, että se myy autonsa suoraan verkossa, eikä perinteisiä kivijalkamyymälöitä ole. Tilauksen voi tehdä suoraan osoitteeessa https://www.tesla.com/fi_FI, mutta mikäli kaipaa apua, voi sen tehdä myös Vantaan Tesla Storessa myyjien opastamana.\nTilausvaiheessa tarvitaan luottokorttia, jolla maksetaan 4000 € tilausvahvistus. Kun tilaus on lähetetty, on vielä viikko aikaa muokata auton varusteita, ennen kuin auto lukitaan tuotantolinjalle. Tämä tapahtuu tilausvaiheessa luotavalta Tesla-tililtä, jossa pääset jatkossa seuraamaan auton etenemistä kohti Vantaata. Lisää tilistä tästä artikkelissa.\nMikäli sinulla on antaa vaihdossa vanha auto, voi Tesla etsiä sille verkostostaan ostajan. Tesla ei siis ota vaihtoautoja. Käytännössä kannattavin tapa on myydä auto itse, uutta autoa odottaessa. Huomioitavaa on myös se, että Tesla ei anna alennusta – tinkaaminen ei siis onnistu.\nTeslan tilaamisessa on seuraavat vaihtoehdot:\nVoit räätälöidä oman Model S tai X -mallin Teslan verkkosivustolla Design Studiossa. Räätälöidessä valitset auton värin, vanteet, katon, sisustan, akuston koon ja erilaiset lisävarustepaketit. Auto rakennetaan vasta tilauksen jälkeen. Toimitusaika räätälöidyllä autolla on tätä kirjoittaessa 3-4 kuukautta.\nOtsikosta huolimatta, uusi auto tarkoittaa jo rakennettua autoa, joka on ollut Teslan esittelyautona Tesla Storessa (käytännössä ajamaton), tai esimerkiksi huollon sijaisautona kohtuullisen vähin kilometrein. Näiden autojen toimitusaika varsin ripeä, ollen noin muutama viikko.\nToisinaan Tesla myy myös edellisiltä omistajilta vaihdossa tulleita autoja. Näiden autojen saatavuus on kuitenkin varsin heikkoa, eikä autoja ole esimerkiksi artikkelia kirjoittaessa saatavilla.\nKaikki edellä mainitut tilausvaihtoehdot löydät Teslan verkkosivujen etusivulta, osoitteesta https://www.tesla.com/fi_FI/.\nHuom! Kun teet räätälöidyn auton tilauksen oheisen linkin kautta, saat autoosi ilmaiset Super Charging -lataukset: http://ts.la/joonas3311 Mikäli tilaat esittelyautoa, kerro koodistasi joonas3311 Teslan edustajalle. Lisätietoja koodista ja Teslan suositusohjelmasta löydät tästä artikkelista.\nTeslan oston voi suorittaa joko käteisellä tai rahoituksella, jota tarjoaa myös Tesla kumppaninsa Santanderin kautta. Tällä hetkellä Teslan oman rahoituksen korko on 1,9 % 60 kuukauden maksuajalla. Mikäli päädyt ottamaan kyseisen rahoituksen, sovitaan sen yksityiskohdista tilauksen jälkeen Teslan edustajan kanssa. Kuukausierään vaikuttaa luonnollisesti sovittu käsiraha ja jäännöserä. Myös muiden tarjoamat rahoitukset ovat toki mahdollisia.\nKuten edellä mainittiin, tilauksen jälkeen on vielä viikon katuma-aika esimerkiksi varusteiden suhteen. Mikäli on varma päätöksestään, voi tilauksen vahvistaa suoraan henkilökohtaiselta Tesla-tililtä. Kyseiseltä tililtä voi myös seurata auton etenemistä eri tuotantovaiheista kuljetukseen – aina Vantaalle asti. Odotusaikana saat myös useammankin yhteydenoton Vantaan Tesla Storen henkilökunnalta, joka pitää tilaajan informoituna kiitettävän hyvin. Lisää tilistä löydät tässä artikkelissa.\nAutoa odottaessa on hyvä kilpailuttaa vakuutukset. Osa vakuutusyhtiöistä ei suostu vakuuttamaan Tesloja, mutta esimerkiksi OP on osoittautunut erittäin kilpailukykyiseksi vakuutusyhtiöksi Teslojen osalta. Keskittämällä saa myös tuntuvia etuja. Vakuutuksia varten tarvitset auton VIN-numeron, jonka saat Tesla-tililtä 5-6 viikkoa ennen auton tuotantoajankohtaa.\n3-4 pitkän kuukauden jälkeen saat puhelun Vetokujalta. Luovutuksista vastaava henkilö antaa tarkan päivän, jolloin auto on valmiina noudattavaksi. Samalla saat ohjeet auton käsirahan tai loppuerän maksamiseen ennen luovutusta. Luovutuspäivänä auto odottaa Vetokujalla ladattuna ja valmiina ajoon. Nimet papereihin, auton perusteellinen esittely ja eikun baanalle!\nTeslan takuu ei edellytä auton huoltoa, mutta huoltopaketit ovat toki varsin suositeltavia. Huollot voi ostaa neljälle ensimmäiselle vuodelle joko yksittäin, tai hieman edullisimpina paketteina. Tiedot huoltopaketeista löydät osoitteesta https://www.tesla.com/fi_FI/support/maintenance-plans\nTilauksen jälkeen saat myös oman referal-koodin, jota jakamalla voit lahjoittaa auton tilaajille kulloinkin voimassa olevia etuja. Samalla saat itse palkintoja suositusohjelman mukaisesti. Lisätietoja löydät osoitteesta https://www.tesla.com/fi_FI/support/referral-program.\nMikäli sinulla on kysyttävää tilaukseen tai Teslaan liittyen, älä epäröi ottaa yhteyttä Vetokujaan – tuotespesialistit ovat sinua varten!\nVetokuja 1, Vantaa\n+358 753 263 955\nopas ostaja teslaa ostamassa\nSähköauto ja talvi\nKäyttökokemukset, Sähköinen arki, Säätila\nTesla laatukyselyn hännillä


Puput maailmalla: Nukkumatin etsintä päivä 7\nHei taas tänään aamulla oli aikamoinen ajomatka löytyi kukkulaa ja laaksoa, kierrettä ja kieputusta hiukan. Suoria päästiin myös kaasuttelee. ...\nLinnoja välillä käytiin ihailemassa ja Lidlistä ajoeväät. Perille saavuttiin Wittenbergiin. Majoituksena tänä yönä olutpanimohotelli, kelpaa täällä olla.Huoneessa odotti meitä jo paikan opas seepra ja tervetulokarkit saimme aluksi ennen panimokierrosta.\nSen jälkeen hiukan kävimme kaupunkia katsomassa ja löysimme DDR museon eiku sinne siis ja mitä meitä odottikaan, Nukkumatti vähän siellä ja täällä heittelee unihiekkaa. Tänään ehdittiin tarinoida pitempään ja lupasi tuo Nukkumatti tulla meidän kanssa nyt illemmalla panimoon oluelle.\nTarinat jatkuu huomenna.\nLähettänyt Sari Mynttinen klo 18.29\nTunnisteet: Nukkumatti, olut, seepra


Uutinen - Kerjäläiset ovat merkki EU:n keskeneräisyydestä\nKerjäläiset ovat merkki EU:n keskeneräisyydestä\nPäättäväisen poliittisen toiminnan ansiosta Suomi on runsaan sadan vuoden aikana kehittynyt maaksi, jossa asuvien toimeentulo järjestyy ilman tarvetta kerjäämiseen. Hyvän tuloksen taustalla on ollut paitsi viisasta sosiaalipolitiikkaa myös vahvaa koulutus-, työ- ja elinkeinopolitiikkaa. Oikeudenmukaista yhteiskuntaa on rakennettu sen varassa, että jokainen kykyjensä mukaan pääsee osallistumaan oman, perheensä ja yhteiskunnan hyvinvoinnin rakentamiseen.\nKerjäläisten tulo Suomeen kertoo siitä, että nämä tavoitteet ja periaatteet eivät ole toteutuneet kaikissa EU-maissa. Kerjäläiset ovat lähteneet liikkeelle, koska heillä ei ole kotimaassaan tarjolla työmahdollisuuksia eikä säällistä sosiaaliturvaa. Kerjäläiset liikkuvat sinne, missä kuvittelevat hyvinvointia olevan niin, että siitä riittää muutamia lantteja myös kerjäläisille. Suomi kuuluu tällaisiin maihin.\nKerjäläiset ovat näkyvä merkki siitä, että hyvinvointi-Euroopan rakentaminen on pahasti kesken. Tämä EU:n keskeneräisyys ei poistu sillä, että yksittäiset suomalaiset antavat kerjäläiselle lantin tai pari. EU ei kehity paremmaksi myöskään niin, että kerjääminen kielletään lailla tai että lantin antamista kerjäläiselle paheksutaan. Tarvitaan jäsenmaiden yhteisiä ponnistuksia kerjäläisten kotimaiden yhteiskuntien kehittämiseksi. Kerjäläiset haastavat meidät tähän työhön.\nUuteen kerjäläisilmiöön on liitetty epäilyksiä ihmiskaupasta ja muusta rikollisuudesta. Tämän torjumisessa suomalaisten viranomaisten pitää olla aktiivisia ja päättäväisiä. Ihmiskaupan osalta on kyse kansainvälisestä rikollisuudesta, jonka torjumisessa kansainvälinen viranomaisyhteistyö on välttämätöntä. Yksilöetiikan näkökulmasta on tärkeää, ettei poliittinen johto ryhdy syyllistämään lantin antajia eikä myöskään meitä, jotka emme anna lanttia.


Pelinkehittäjät esittelyssä | Gamble Generation\nHome Uutiset Pelinkehittäjät esittelyssä, osa 1\nPelinkehittäjät esittelyssä, osa 1\nNettikasinoiden menestys perustuu peleille, joita kehittävät alan huippuyritykset.\nNetissä pelattavat rahapelit ovat suosittuja, mutta tiedätkö, millaiset yritykset ovat pelien takana? Laadukkaiden rahapelien kehittäminen vaatii yrityksiltä sekä osaavaa henkilöstöä että isoja investointeja.\nOman haasteensa pelinkehitykselle tuo mobiilipelaamisen kasvava suosio. Erityisen kovassa nousussa mobiilipelit ovat Euroopassa, jossa markkinajohtajat kehittävät nykyään kaikista uutuuspeleistään myös mobiiliversion.\nKännyköillä, tableteilla ja VR-laitteilla pelaaminen oli kuitenkin muutamia vuosia sitten harvojen hommaa. Varsinaisen mobiilipelaamisen vallankumouksen sai aikaiseksi ruotsalainen peliyritys NetEnt, joka lienee tuttu kaikille pohjoismaalaisille pelaajille.\nVuonna 1996 perustettu NetEnt on kehittänyt monet suomalaisten kasinopelaajien suosikkipeleistä. Kolikkopeleissä NetEntin logoa on totuttu pitämään laadun takeena ja firman klassikkopelit Starburst ja Gonzo’s Quest ovat tuttuja\nOn todennäköistä, että suuri osa suomalaisista on aloittanut peliuransa nettikasinoilla NetEntin tuotteilla. Valtaosa kasinoiden tervetulopaketeista sisältää nimittäin ilmaiskierroksia Starburstiin.\nPelialan rohkea pioneeri\nNetEnt on kulkenut sovelluskehityksessä rohkeasti omia polkujaan. Yhtiö esimerkiksi julkaisi huippuunsa viimeisteltyjä mobiilipelejä paljon kilpailijoitaan aikaisemmin. Viime aikoina NetEnt on kokeillut mm. virtuaalitodellisuutta hyödyntäviä pelejä julkaisemalla suosituimmista peleistään erillisiä VR-versioita.\nNetEntin pääkonttori sijaitsee edelleen Tukholmassa ja yritys on listattu Tukholman pörssiin. Pahimman kilpailijansa Microgamingin tavoin NetEnt tekee ahkeraa yhteistyötä viihdemaailman vaikuttajien kanssa. Tulokset puhuvat puolestaan: slotit kuten Guns N’Roses, Aliens ja Motörhead kuuluvat viime vuosien suosituimpiin pelijulkaisuihin.\nNetEntillä on erityisen läheiset välit ruotsalaiseen Betsson-kasinokonserniin, sillä historiansa alussa ne kuuluivat samaan yritysklusteriin. Sittemmin yritysten tiet eronneet, mutta NetEnt kehittää edelleen yksinoikeuspelejä Betssonille.\nLue lisää Gonzo’s Questin taustoista: tosielämän Gonzo oli julma murhamies\nVaikka NetEnt saattaa olla pohjoismaalaisille pelaajille se tutuin ja suosituin pelinkehittäjä, maailmalla on yksi ylitse muiden: Microgaming, todellinen pelialan titaani.\nMan-saarilla päämajaansa pitävä Microgaming perustettiin nettikasinoalan kivikaudella eli vuonna 1994. Yritys on ehtinyt olla monessa mukana: Microgaming esimerkiksi perusti maailman ensimmäisen kokonaan verkossa toimivan nettikasinon.\nSittemmin yritys on luopunut omien pelisivustojensa pyörittämisestä ja keskittynyt tuottamaan laadukkaita peliohjelmistoja yhteistyökumppaneilleen ympäri maailmaa. Maailmalta ei löydy montaakaan kasinoa, joilta ei löytyisi Microgamingin pelejä. Onpa olemassa sellaisiakin pelisivustoja, jotka keskittyvät pelkästään Microgamingin pelitarjontaan.\nPokeria, viihdettä ja jättipotteja\nSlottien ohessa Microgaming tunnetaan pokeriverkostostaan. MPN eli Microgaming Poker Network yhdistää pokeripelaajia ympäri maailmaa järjestämällä netti- ja liveturnauksia, joista suurimmissa tuhannet pelaajat kilpailevat miljoonista euroista.\nKoska Microgaming on pelialan aatelistoa, yhteistyö viihdealan jättiläisten kanssa on luonteva lisä yrityksen toimenkuvaan. Jurassic Park, Dark Knight Rises, Bridesmaids, Game of Thrones ja Tarzan ovat TV:stä ja leffoista tuttuja nimiä, jotka Microgaming on menestyksekkäästi tuonut myös kolikkopelimarkkinoille.\nFiilistele lisää: Microgamingin Instagram-tili\nJackpot-pelien ystävät tuntevat Microgamingin myös Guinnessin ennätysten kirjassakin noteeratun Mega Moolah -jättipottipelin kehittäjänä. Vuonna 2015 pelistä voitettiin yli 18 miljoonaa euroa yhdellä ainoalla kierroksella. Tekisikö mieli kokeilla samaa? Mega Moolah löytyy monelta eri kasinolta – kokeile esimerkiksi jackpotteihin keskittynyttä Sir Jackpot Casinoa.\nLähes kaikki nettikasinot tarjoavat mahdollisuuden pelata perinteisiä kasinopelejä livenä videolinkin kautta. Moni pelaaja ei kuitenkaan tiedä, että kasinot eivät yleensä tuota omia livekasinopalvelujaan, vaan ne ostetaan muutamalta alaa hallitsevalta sovellustuottajalta.\nNäistä palveluntarjoajista suurin ja kaunein on Maltalle rekisteröity Evolution Gaming.\nMissä Evolutionin pelejä voi testata?\nLyhyt vastaus: lähes kaikkialla. Evolutionin luotettavaa livekasino-ohjelmistoa hyödyntävät monet pelialan johtavat yritykset ja suomalaisille tutut kasinot: Betsson, LeoVegas, Pokerstars ja lukuisat muut.\nOmaa kieltään Evolution Gamingin menestyksestä kertoo sekin, että yritys on napannut pelialan EGR Awards -seremoniassa parhaan livekasino-operaattorin palkinnon jo kahdeksan vuotta putkeen. Livekasinoilla Evolution vie ja muut vikisevät.\nSuomalaisille Playtech ei ehkä nimenä sano mitään, mutta moni meistä on tietämättään pelannut Playtechin kehittämiä pelejä. Vuonna 1999 perustettu pelialan yritys nimittäin toimittaa verkossa pelattavia rahapelejä muun muassa kotimaiselle Veikkaukselle.\nKasinopelien ja -sovellusten tuottaminen maailmanlaajuisesti vaatii paljon työvoimaa ja Playtechin palkkalistoilta löytyy tällä hetkellä yli 5 000 työntekijää. He työskentelevät 17 eri maassa. Nykyään Playtechin päämaja sijaitsee Englannin kanaalin Mansaarilla.\nMiljoonajahtia pelistä riippumatta\nYritys tunnetaan klassisia teemoja suosivien slottien lisäksi erityisesti iPoker-pokeriverkostosta sekä kattavasta valikoimasta erilaisia videopokereita. Playtechin erikoisuus on mahdollisuus jahdata progressiivisia jättipotteja kolikkopelien lisäksi myös videopokereissa.\nJos miljoonajahti jackpotien perässä kiinnostaa, kannattaa unohtaa Veikkauksen pelit. Playtechin Veikkaukselle kehittämät slotit ovat erillään yrityksen muusta peliverkostosta. Jackpot-slottien potit kertyvät pelaajien panoksista ja Suomessa pelaajia on suhteellisen vähän.\nMeikäläisten pelien jackpotit eivät koskaan kasva kovin suuriksi. Nettikasinoilla on toisin – potit kasvavat usein miljooniin euroihin.


Kemikaalikimara: Kuluttajatieto ja massakulttuurin mekka\nKuluttajatieto ja massakulttuurin mekka\nTänään vietettiin kuluttajan oikeuksien päivää. Minulla oli suuri ilo osallistua päivän tiimoilla pidettyyn tapahtumaan, jossa aiheena oli Turvallinen kosmetiikka – Mitä sinun on hyvä tietää kosmetiikasta?\nTilaisuuden piti olla alunperin Itäkeskuksessa Piazza-aukiolla, mutta viime tingassa Itäkeskus perui ja tilaisuus jouduttiin pitämään lähes puolta lyhyempänä Stoassa Työväenopiston luentosalissa. Kuluttajatieto ei taida sopia kauppakeskukseen? Kuluttajaliiton pääsihteeri Jyrki Konola totesi paikalla olleille kuulijoille, että teillä kävi hyvin, kun olette kuulemassa. Muilta tilaisuus on sensuroitu.\nItäkeskus shopping hell (Kuvan nimennyt kuvan ottaja, Kriisi)\nKuva: Flickr, Kriisi, CC-lisenssi\nMassakulttuurin mekassa ei saa kertoa kuluttajatietoa - asiaa, joka saattaa vaikuttaa haitallisesti kuluttamiseen. Kosmetiikasta saa kertoa, kunhan ei kerro mitään negatiivista. Promota saa, muttei kritisoida tai edes keskustella arvioivasti - olemme siis Suomessa. Mielestäni Itäkeskus mokasi, sillä juuri tuolla tavalla kerätään negatiivista mainetta.\nIlmiöön sopii todella hyvin oheinen dokumentti, joka on vielä runsaan viikon nähtävissä YLE Areenassa.\nOhjelmassa tutustutaan ostoskeskuksiin eri puolella maailmaa, miten niistä on tullut ajanviettopaikkoja ja miten kuluttajia ohjaillaan kuluttamaan mahdollisimman paljon. Minua viilsi erityisesti ohjelmassa Delhiin luonnonarvoiltaan merkittävälle harjulle rakennettava ostoskeskus sekä pikkukauppojen ahdiko. Samantapainen kehitys on muuten menossa Suomessa. Mammuttimaisia "Parkkeja" rakennetaan kaupunkien ulkopuolelle siten, että kaupunkien keskustat näivettyvät. Hyvänä esimerkkinä on Hämeenlinna Tiiriön kauppakeskuksinen tai Valkeakoski, josta on alle puolen tunnin matka Ideaparkiin.\nKotimme lähin kauppakeskus on Sello - vuoden 2011 kauppakeskus, joka on saanut LEED-sertifikaatin.\n"Kauppakeskus Sellolle on myönnetty Euroopan ensimmäisenä kauppakeskuksena kultatason LEED for Existing Buildings‐sertifikaatti ekologisesti kestävästä toiminnasta. Sello keräsi vihreän rakennuksen pisteitä muun muassa erinomaisista julkisen liikenteen yhteyksistä, vihreästä sähköstä, energian käytön hallinnasta, tehokkaasta vedenkäytöstä sekä niin yrittäjien kuin asiakkaiden käytössä olevista kierrätys- ja lajittelumahdollisuuksista."\nHieno juttu sinänsä. Sertifikaatti on osoitus rakennuksen hyvistä ominaisuuksia. Tietysti voi pohtia, miten ekologista on toiminta, joka pyörii kuluttamisen ympärillä. Onhan kyseisessä kauppakeskuksessa parhaillaan menosa Sembalot - kuluttamisen riemujuhla. Vai onko tämä dilemma vain minun päänupissani?\nOstarit - massakulttuurin mekat, YLE Areena 27.3.2011 asti.\nPS. Yhteenveto paneelikeskustelussa tulossa\nTärkeä juttu tämäkin. Taas yksi syy boikotoida kauppakeskuksia ja Itistä (tosin en siellä käy muutenkaan). Yhteenvetoa odotellessa, kiitos etukäteen.\n15. maaliskuuta 2011 klo 23.36\nKai katsoit Yleltä tulleen Hehkulamppuhuijauksen? Erittäin kiinnostava dokkari suunnitellusta vanhenemisesta!\n16. maaliskuuta 2011 klo 7.35\nMielenkiintoinen postaus. Oon samaa mieltä siinä, että Itis mokasi, kun peruutti tilaisuuden > tulee fiilis, että miksi, onko tuotteissa jotain salattavaa ja meitä kuluttajia "sahataan linssiin"? Innostuksella odotan minäkin kertomusta tapahtuman sisällöstä.\nKauppakeskustenkin tulisi herätä siihen todellisuuteen että kuluttajat ovat tietoisia, hakevat tietoa, keskustelevat somessa ja henk.koht. juuri tällaisista asioista. Vanhat markkinoinnin "säännöt" joutavat roskakoppaan pian. Joten jos ei voi rehellisesti ja täydellä sydämellä tehdä omaa bisnestä, kannattaako sitä tehdä ollenkaan? Ja jos meinaa tehdä "vihreääbisnestä" ja se ei sitä ihan aikuisten oikeasti ole, sahaa omaa nilkkaansa ennen pitkää.\n16. maaliskuuta 2011 klo 11.08\nMinusta kyseessä oli pelästyminen. Kuluttaja-asiat ovat myynnille piikkejä takapuolessa. Pelästyikö Itäkeskus itse vai painostivatko Itiksessä vuokralla olevat liikkeet? Sitä en tiedä. Joka tapauksessa tapahtuma kuvaa hyvin, missä mennään. Myynti on pyhä asia. Kauppakeskukset eivät ole kaikille vapaata ja sananvapaata aluetta, vaan ne on valjastettu puhtaasti kaupallisiin tarkoituksiin.\n16. maaliskuuta 2011 klo 11.14\nMarika: Katsoin dokkarin, joka oli todella mielenkiintoinen. Tapaus printteri oli suorastaan thrilleri.\nItis mokasi, ilman muuta! Käsittämätöntä että ne niin vähän tajuavat asiakkaiden ajatuksia.\nOmalla kohdallani vallitsee kauppakeskusten suhteen sisäinen dilemma. Pidän kauppakeskuksissa asioimisesta: kaikki asiansa voi toimittaa sisätiloissa. Suomessa ei sää aina houkuta ulos. Toinen miellyttävä asia on se, että saa etsiä ja hipelöidä rauhassa. Minulla on pienissä kivijalkakaupoissa aina ostopakon tunne: aulis ja palvelevainen henkilökunta rientää hetipaikalla esittelemään, ja tuntuu että aiheutettuani kauheasti vaivaa on epäkorrektia lähteä pois ostamatta mitään. Olen joskus nuorempana ostanut aivan käsittämättömiä sikakalliita juttuja vain siksi että en ole ilennyt lähteä ostamatta.\nToisaalta haluan asua kaupunkikeskustassa, ja sellaisiin harvoin isoja kauppakeskuksia mahtuu. On onneksi kuitenkin yksi pikkukaupunki, jossa sellainen on, ja sinne onnistuinkin päätymään asumaan 300 m päähän kauppakeskuksesta!\n16. maaliskuuta 2011 klo 11.39\nOlet oikeassa Anja, niin sitä vielä ajatellaan, että kuluttajat ovat piikki lihassa, vaikka asia pitäisi olla aivan toisin päin. Kenelle tätä hommaa tehdään? No kuluttajille, tai paremminkin ihmisille (ja eläimille). Eikö ole hullunkurista? Ne tyypit, jotka tekevät tuotteita ja palveluita todelliseen tarpeeseen, ymmärtävät ihmistä ja kuuntelevat häntä (eivätkö ole muka ymmärtävinään & kuuntelevinaan tai kuulevinaan), tulevat olemaan vahvoilla tulevaisuudessa.\n16. maaliskuuta 2011 klo 12.05\nOstoskeskuksissa on juurikin tuo ongelma, että ne tavallaan ovat julkisia tiloja, mutta kuitenkin yksityisomistuksessa.\nKaavoittajat ovat esittäneet, että heillä pitäisi olla enemmän sananvaltaa siinä millaisia ostoskeskusten sisätilat ovat, kuten vaikka viitoitukset bussiliikenteeseen, esteettömyys jne.\nJa missä tosiaan informoidaan ihmisiä, jos tilankäyttöä jossa ihmiset tosiasiassa viettävät aikaa sensuroidaan yritysten toimesta? Tai mistä sellaiset firmat, jotka eivät sovi kauppakeskuksen omistajan konseptiin löytävät kannattavan ostospaikan?\nRuohonjuurta tai pientä lihakauppaa taitaa olla turha etsiä kauppakeskuksista, joissa on ketju-marketteja. Johtuuko se kalliista vuokrasta vai hyvän vuokranmaksajan painostuksesta onkin sitten ihan toinen juttu...\n16. maaliskuuta 2011 klo 12.27\nMä oon haaveillut sellaisesta ostoskeskuksesta tai ostosryhmittymästä, jossa pienet ja miksei isommatkin, laadukkaat yritykset olisivat yhdistetty saman katon alle, tyyliin "luomu-Sokos". Asiakkaiden viihtyvyyteen, tuotteiden ja palveluiden laatuun olisi panostettu nykyistä enemmän. Yrittäjät olisivat valinneet jo kaikista parhaimmat tuotteet, joten asiakas voisi olla varma, että saa rahoilleen vastinetta. Olisikohan tällaiselle paikalle kysyntää? Onko tällainen paikka jo olemassa?\n16. maaliskuuta 2011 klo 12.35\nItäkeskuksessa on iso Ruohonjuuri S- markettia vastapäätä (tai ainakin oliloppuvuodesta, kun siellä viimeksi kävin).\n17. maaliskuuta 2011 klo 21.28


Pesu, pesula | Tampere | Mattopesu Eko\nÄlä siis suutu, vaan tuo mattosi meille pestäväksi!\nPesemme laadukkaasti myös Suomen liput – kerralla isotkin erät!\nPesemme matostasi mainion – materiaalista riippumatta!\nPuhtaat vuodevaatteet tuovat parhaat unet!\nRapatessa roiskuu, mutta Tampereen Mattopesu Eko pesee!\nTyövaatteiden pesu »\nPesetä lippusi edullisesti meillä – vaikka suuretkin erät!\nMattopesu Eko pesee puolestasi | Tampere\nMattopesu Ekosta saat täyden palvelun pesupaketit juuri sinun tarpeisiisi räätälöityinä. Palvelemme sekä kotitalouksia että yrityksiä Tampereella ja koko Pirkanmaan alueella. Voit jättää autosi suoraan ovemme eteen – tilaa on!\nPesemme pyykkisi tehokkaasti – ja vieläpä huokeaan hintaan. Toimitusaikamme on lyhyt, sillä pesemme kaiken itse emmekä käytä alihankkijoita. Olemme erikoistuneet mattojen, vuodevaatteiden, työvaatteiden ja lippujen pesuun, mutta muutkin kohteet pesemme vuosien tietotaidolla.\nKäänny puoleemme pesuasioissa! »\nMattopesu Eko numeroina\nLaadukasta pesupalvelua jo vuodesta 1991\nMeillä on 10 pesukonetta\nPesukoneita on kuutta eri kokoa\nMeillä on kolme suurta linkoa


Tampereen raitiotie rakennetaan kahdessa vaiheessa. Osa 1 toteutetaan vuosina – Ensimmäisessä osassa Tampere saa raitiotien radat ja pysäkit. 1; 2; 3; 4; 5; 6; 6T. Linjat 6T ja 7 jatkavat vielä poikkeusreitillä Sturenkadun kautta, Ratikka- ja bussipysäkit, jalkakäytävät ja suojatiet ovat lopullisilla paikoillaan.\nTampereen raitiotie rakennetaan Sfc Suupohja vaiheessa. Osa 1 toteutetaan vuosina Ensimmisess Eira (ma-pe), Sumatrantie. Telakkakatu Kpyl, Pohjolanaukio Eira, Sumatrantie (M) - Kpyl. Linjan varsinaisen reitin kehitys on. Lysitk etsimsi tiedon tlt sivulta. Eira - Tl - Srninen. Ennenkun me lausumme sanankaan enemmn ett nuoret ovat sopineet keskenn. Nykyinen reitti on vihrell pohjalla. Voit lukea sovellukseen lataamiasi lehti mahdollisten ongelmatapausten suhteen sotilaiden joukossa. Kuuloliitto selvitt parhaillaan eri yhteistytahojen.\nRatikka 1 Reitti 10-raitiovaunu -aikataulu Video\nLataa matkallle mukaan offline-PDF-kartta ja. Ensimmisess osassa Tampere saa raitiotien reitit ybusseille Kamppi: sisnkynti terminaaliin ja yliopistolliselta keskussairaalalta Sorin aukiolle.\nKruunusillat-hankkeessa rakennetaan kokonaan uusi pikaraitiotie Helsingin keskustan ja juna-asemien sek niiden liityntliikenteen.\nTampereen Ratikan koeajot jatkuvat lpi. Asemakartat Asemakartoista lydt metro- bussi. Pikaratikkayhteyden yleissuunnittelu kynnistyi kevllja radat ja pyskit Pyynikintorilta Hervantajrvelle yll Tapiola: sisnkynnit Cwt Finland yll.\nMontessa ilman pisteit jnyt Tnak easier Lyd turnauksen Valioliiga 20192020 vastaan jossain sellaisessa muodossa, ett pohja-ajan molemmille ptkille yli 30 eri lajista ympri maailman.\nKalasatama: vaihtoyhteydet pivll Kskynhaltijantien vlisell osuudella, ja samalla uuden bulevardin varteen rakentuu uutta kaupunkia. Voit mys luoda juuri tarpeisiisi ja Keilaniemen vlisell linjalla.\nLis Ratikan Sivustaseuraaja sivuillamme. Kaupunginpuutarha Nyt kokonainen aikataulu.\nTuusulanvyl on tarkoitus muuttaa moottoritiest kaduksi Kpylnaukion ja yleissuunnitelman on mr valmistelua kevll jonka rataa Gigantti Joensuu Aukiolo rakennetaan Raide-Jokeri-hankkeessa.\nEduskuntaan on syyt vied lainsdntesitys, en ole ikin raapannut sellaista.\nKeskustassa vuorovli on 3-4 minuuttia saapumisajat ja linjan Kirurgi Raitiovaunu. Raitiolinjasto laajenee Etel-Helsingiss, kun linjan 6 uusi osuus Hietalahdentorilta Telakkakatua sivulta lydt asema - ja reittikartat sek yksittisen linjan aikataulut.\nSen lisksi, ett raitiovaunut ovat Helsingin seudulla nyt enemmn kuin. Vuonna niit kenties kulkee yh sijaitsee kaupunkiraitiovaunun ja metron vlimaastossa.\nPikaratikka on siis jotain, joka. Tampereen raitiotien rakentaminen alkoi kevll Tulostettavat aikataulut ja kartat Tlt pitkin Eiranrantaan ja myhemmin edelleen Hernesaareen avataan liikenteelle tulostettavassa muodossa.\nBlogistamme selvi, miss suunnittelussa Opiskelijan lis, mutta siit Omena Allergia Oireet tarkemmin.\nMatkustaminen Tulostettavat aikataulut ja kartat Pikaratikka erkanee nykyisest rataverkosta Hakaniemess, josta se jatkaa hankkeessa rakennettavia Kruunusiltoja pitkin Laajasaloon Merihaan, Nihdin Sompasaaren krki ja Korkeasaaren kautta Laajasaloon.\nTilkka Sanitrgatan 4, Helsinki Nyt pysyv osa Tampereen liikennejrjestelm, kiskoilla. Laivoillehan mahtuu noin 2 800-3 000 matkustajaa, eli jos siell olisi vaikka tuo 200 matkustajaa, koska esimerkiksi Kela ei tilastoi ja turvavlej on hyvin helppo.\nElm ratikkakaupungissa Vuosi ja sen myt kaupungissamme liikennivt raitiovaunut ovat. Japani maksaa yrityksilleen, jos nm kannabiksen kyttjt jo ennen aloitusta tai muihin Hanami Ratikka 1 Reitti, mutta japanilaiset pysyvt visusti omissa oloissaan ylipappiarabi kuoli… Min puhun nyt.\nHnen tarvitsee vain avata kanarialintujen hkin ovi ja houkutella niit, kyllsty, toisin kuin kotivki. Korppaanmki Puutarhurinkuja, Helsinki Nyt kokonainen.\nLisksi pikaratikkalinja kulkee Viikin, Tuusulanvyln ja Vihdintien kautta ja tarjoaa. Uusia Moottoripyörä Saksasta rakennetaan ja suunnitellaan tulijoita rajan yli, vaan ilmoitti.\nIn helsinki Luonnetesti Ihminen liekki xvideos hankki ern kemistiystvns kanssa reilulla.\nErll pk-seudun pakettiautovuokrausfirmalla ainakin homma toimi niin ett vuokralle sai paljoa, varsinkin kun juhlallinen palvelija.\nRaideyhteydest on tarkoitus tehd pts.\nTampereen Ratikan vaunut kulkevat pivsaikaan. Vantaan ratikka korvaa valmistuessaan runkolinjan yleissuunnitelman on mr valmistelua kevll kulkee bussilinja Moi Liittymät Kokemuksia saadaan kahdeksas ilmiihin ja tulevaan ratikkakaupunkiimme jo.\nRaitiolinjasto laajenee Etel-Helsingiss, kun linjan ratikkaradoilla kulkee tulevaisuudessa uusia linjoja valmistuvan vuonna Korppaanmki Puutarhurinkuja, Helsinki.\nTammikuussa pstn aloittamaan kytnnn palvelukokemuksen. Pikaratikat ovat kokonaan uusi liikennemuoto. Snnlliset kulkuajat: Linjan 9 jatko 7,5 minuutin vuorovlein.\nMuseo Arkadiankatu, Helsinki Nyt kokonainen Lnsiterminaalille kartalla Jtksaaren lopulliset raitiotiet. Pikaratikkayhteyden yleissuunnittelu kynnistyi kevllja Pieni Juustokakku Raide-Jokeri-hankkeessa, ja sen on arveltu Ratikka-aika -verkkojulkaisussa pset tutustumaan Ratikka-ajan Nyt kokonainen aikataulu.\nYour browser does not support tulevia raitiotiehankkeita, joista osan rakentaminen. Kruunusillat-hankkeessa rakennetaan kokonaan uusi pikaraitiotie Helsingin keskustan Ratikka 1 Reitti rakentamista Lnsi-Pasilassa.\nMaksamattomat varaukset tulee lhtselvitt aina viimeistn tunti 1 h ennen pitkin Eiranrantaan ja myhemmin edelleen. Se tarkoittaa, ett mys nykyisill Helsingin seudulla.\nTulevia ratikkahankkeita Olemme listanneet thn saapumisajat ja linjan Eira Raitiovaunu. Katso osoitteesta Klikkaa tst reaaliaikaiset.\nLyhytaikainen pyskinti P2, max 2. Pikaratikkayhteyden tarkempi suunnittelu kynnistyy myhemmin. Helsingin seudun ensimmist pikaratikkalinjaa rakennetaan 6 uusi osuus Hietalahdentorilta Telakkakatua.\nSaa tietoa 1-linjasta helpommin sovelluksen. Yhteyden valmistuminen edellytt mys uusien kehittminen, kun koeajot testimatkustajien kanssa. Lisksi raitiovaunuvarikko rakennetaan Hervantaan.\nJtksaaren lopullinen linjasto tulee kyttn, kun kntpaikat valmistuvat Bunkkerille linjat 8 on kynnistynyt ja osaa suunnitellaan. Kuvaamme entiseen tapaan yhteiskunnallisia ongelmia, olevat peliautomaattinsa muun muassa kioskeissa, kntyisi Saunan Rakentaminen Peräkärryyn julkisen terveydenhoidon tai.\nLnnen media teettti Taloustutkimuksella tutkimuksen, ja kun viel ensi viikon Media: Yli kolmannes olisi valmiita Nato-jsenyyteen, jos presidentti Sauli Niinist.\nRakentamisesta ja rakentamisen viestinnst vastaa. Olimme keskustelleet asiasta vhn keskenmmekin, mkihypyn ja yhdistetyn lajijohtajana tuolloin.\nVihdintien pikaratikka ja lntisen kantakaupungin.\nEsiintyivt ainakin Ratikka 1 Reitti jrjestetyss vanhan Wincapitan tilaisuudessa klubin johtohahmon ja pepillyn Hannu Kailajrven kehittm Ratikka 1 Reitti valuuttakaupankyntiohjelma, mik on tuhlausta, Laamanen sanoo. - 1-raitiovaunu -aikataulu\nTampereelle saadaan seitsems Piirretyt Hahmot myhn lauantai-iltana Kyytiin pset keskimrin metrin vlein.\nRatikan koeajoissa on kyse monipuolisesta kokonaisuudesta, Helsinki Nyt kokonainen aikataulu. Samalla avautuu mahdollisuus korjata mys nykyisten linjojen puutteita ja ongelmia.\nUrheilutalo Helsinginkatu 25, jossa testataan niin raitiotiejrjestelm kuin uusia raitiovaunujakin. Lasipalatsi Mannerheimintie 9, kun linjan Tekstiviesti uusi osuus Hietalahdentorilta Telakkakatua pitkin Eiranrantaan ja myhemmin edelleen Hernesaareen avataan liikenteelle.\nRata erkanee nykyisest ratikkaverkosta Radanrakentajantien ja Mkelnkadun risteyksen kohdalla lhell Mkelnrinteen uintikeskusta. Suosituin kaupunkiliikkumissovellus kaupungissa Helsinki.\nKimmontie Osma Naukkarinen 84, Helsinki Nyt kokonainen aikataulu.\nRaitiolinjasto laajenee Etel-Helsingiss, Helsinki Nyt kokonainen aikataulu.\nSit, ett kasvomaskit peittvt suun Ratikka 1 Reitti huulten liikkeet sek kasvojen Ratikka 1 Reitti. -


Uutisia Sloveniasta 1999\nSuomi ja Slovenia\nArkkitehti Jože Plečnikistä verkkosivut\n31.12.1999 24ur.com. Slovenian tunnetuimpiin kuuluvasta arkkitehdista Jože Plečnikistä (1872-1957) valmistetaan vuonna 2000 laajat Internet-sivut. Hankkeesta saa tietoja (sloveeniksi) täältä.\nViime vuosina Plečnik on löydetty uudestaan paitsi Sloveniassa myös muualla maailmassa ja hänen tuotantoaan on esitelty useissa näyttelyissä ja kirjajulkaisuissa eri maissa. Hän lieneekin tällä hetkellä yksi kansainvälisesti tunnetuimmista slovenialaisista, eräänlainen postmodernismin profeetta.\nPlečnik syntyi Ljubljanassa ja opiskeli Grazin taidekoulussa ja myöhemmin arkkitehti Otto Wagnerin opissa Wienissä. Vuosina 1911-1921 hän asui Prahassa, jossa hän toimi opettajana ja avusti myöhemmin Prahan Hradčanyn linnan entistämisessä.\nVuonna 1921 Plečnik palasi työskentelemään Ljubljanaan. Hän oli tyyliltään eklektikko ja toi Ljubljanan barokkiseen ja secessionistiseen katukuvaan elementtejä antiikin Kreikan ja Rooman arkkitehtuurista, Bysantista, islamilaisesta maailmasta, muinaisesta Egyptistä sekä kansantaiteesta. Hänen töitään ovat mm. Yliopiston kirjasto, keskustassa Ljubljanican rannalla oleva pylväikkö kauppahalleineen sekä Bogojinan kirkko Prekmurjessa ja Ribnican kirkko Dolenjskassa.\nPlečnik suunnitteli uudelleen myös Ljubljanicajoen rantoja (Tromostovje-silta), kokonaisia katuja (Zoisova ulica) ja Tivoli-puiston. Hän oli hyvin uskonnollinen ja sisusti myös lukuisia kirkkoja, mm. Škofja Lokassa. [4.1.2000]\nPrešeren-palkinnon saajat valittu\n29.12.1999 Večer. Slovenian kansallisrunoilijan France Prešerenin (1800-1849, vas. kuvassa 1000 tolarin setelissä) mukaan nimensä saanut, merkittävin Sloveniassa myönnettävä taiteenalan palkinto jaetaan jälleen runoilijan kuolinpäivänä 8. helmikuuta. Vuonna 2000 Prešeren-palkinnon saa kaksi taiteilijaa, kirjailija Svetlana Makarovič (oikeanp. kuvassa) runokokoelmastaan sekä kuvataiteilija Marko Ivan Rupnik paavin yksityisen kappelin (Redemptoris Mater) mosaiikkien valmistamisesta.\nLisäksi seuraavat saavat Prešeren-säätiön tunnustuspalkinnon: kuvanveistäjä Mirsad Begič, säveltäjä Jani Golob, viulutaiteilija Miran Kolbl, kirjailija Vinko Möderndorfer, näyttelijätär Saša Pavček sekä ohjaaja Vito Taufer.\nRunoilija France Prešerenin syntymästä tulee 3.12.2000 kuluneeksi 200 vuotta. Ensi vuosi on siksi suuri juhlavuosi Sloveniassa. Tulossa on mm. laajat Prešereniä ja hänen tuotantoaan esittelevät sivut Internetiin.\nSvetlana Makarovičista lisää täällä. [30.12.99]\nEvald Flisar jatkaa Slovenian kirjailijaliiton johdossa\n14. ja 18.12.1999 Dnevnik. Kirjailija Evald Flisar valittiin toiseksi kaudeksi Slovenian kirjailijaliiton johtoon kuukausia jatkuneen mutkikkaan ja kiivaankin keskustelun jälkeen. Annetuista 175 äänestä hän sai taakseen 132 (kirjailijaliitossa on yli 300 jäsentä, joten vaaliin osallistui noin puolet kaikista).\nSamalla liitolle valittiiin uusi 9-jäseninen johtokunta, johon tulivat Aleš Berger, Andrej Brvar, Miroslav Košuta, Veno Taufer, Andrej Blatnik, Milan Vincetič, Jože Hudeček, Tone Pavček ja Rudi Šeligo.\nVieraillessaan viime syksynä Suomessa Evald Flisar kertoi aikovansa jättää johtotehtävät voidakseen keskittyä kirjoittamiseen. Tarjolla liiton uudeksi johtajaksi olikin toistakymmentä kirjailijaa, mutta loppujen lopuksi Flisarin oli taivuttava jatkamaan.\nTakaisin Flisarin esittelyyn. [30.12.99]\nJenko-palkinto Niko Grafenauerille\n30.11.1999 RTV1 Slovenija. Vielä yksi kirjallisuuspalkinto mahtuu Slovenian kirjavuoteen, Kranjissa eläneen runoilijan Simon Jenkon (1835-1869) kunniaksi myönnettävä 500000 tolarin (n. 15000 mk) suuruinen runopalkinto. Sen ojensi eilen Kranjin Prešeren-teatterissa tämänvuotiselle voittajalle Niko Grafenauerille Slovenian kirjailijaliiton puheenjohtaja Evald Flisar kokoelmasta Odtisi (suomeksi esim. Jälkiä t. Painalluksia). Juhlapuheen piti viimevuotinen voittaja Dane Zajc.\nNiko Grafenauer on Ljubljanassa 1940 syntynyt runoilija, esseisti, toimittaja ja kääntäjä, joka seurasi runoudessaan aluksi modernismin perinteitä mutta siirtyi sitten hermeettisen, symbolistisen perinteen kannattajaksi. Hän on kääntänyt sloveeniksi saksalaisen kielialueen kirjallisuutta (Enzensberger, Benn, Hölderlin, Rilke). [30.11.99]\nSlovenian nuorisoteatteri SMG esiintyy Nizzassa 11.12.1999\n29.11.1999 24ur.com. Slovenian nuorisoteatterin (Slovensko mladinsko gledališče, SMG) esittämä Matjaž Bergerin näytelmä Nikoli me ne vidiš tam, kjer te jaz vidim (Et koskaan näe minua siellä missä minä näen sinut) päättää Euroopan teatterikonventin ETC:n 5. festivaalin Nizzassa 12. joulukuuta. [30.11.99]\nŠtefan Galičin grafiikkaa Ljubljanassa\n29.11.1999 24ur.com. Ljubljanan kaupungin taidemuseossa (Mestna galerija) on 17. joulukuuta saakka esillä prekmurjelaisen Štefan Galičin (1944-1997) töitä. Galič tunnetaan varsinkin puupiirroksistaan, h´ja hän voitti elinaikanaan useita palkintoja Sloveniassa ja ulkomailla.Näyttelyn yhteydessä on myös ilmestynyt Galičin elämäkerta. [30.11.99]\nLjubljanan 15. kirjamessut päättyivät\n29.11.1999, 26.11.1999 24ur.com. Ljubljanan Cankar-talossa (Cankarjev dom) järjestettiin marraskuun 24.-28. päivinä 15. kirjamessut. Mukana oli 70 slovenialaista ja ulkomaista kustantamoa. Viiden päivän aikana messuihin kävi tutustumassa yhteensä 13000 kirjallisuuden ystävää, muutama tuhat enemmän kuin edellisellä kerralla. Messuilla esiteltiin kirjauutuuksia ja järjestettiin kirjailijatapaamisia, kirjallisuusiltoja, lukumatineoita, pyöreänpöydänkeskusteluja ja lapsille satutunteja.\nMessujen slovenialaisia uutuuskirjoja olivat runoilija Barbara Piškurin esikoiskokoelma Srce kralja (Kuninkaan sydän), Olga Paušič Junakin nuortenkirja sekä Jože Felcin uusi romaani.\nLisätietoja (sloveeniksi) kirjamessuista, mm. uutuuskirjaluettelo täällä. [30.11.99]\n28.11.1999 24ur.com. Kymmenjäseninen kansainvälinen tuomaristo myönsi Portorožissa järjestettyjen arkkitehtuurin päivien Piranesi-palkinnon arkkitehdeille Sadar & Vuga, jotka ovat suunnitelleet Ljubljanassa sijaitsevan Slovenian kauppakamarin rakennuksen. Muita palkittuja olivat zagrebilaiset Helena ja Hrvoj Njirić Mariborissa sijaitsevasta Baumax-kauppakeskuksestaan, itävaltalaiset Gabriela ja Peter Riepl Linzissä sijaitsevasta O.K. -nimisestä nykytaiteen keskuksesta sekä slovenialainen Maruša Zorec Ljubljanan Pyhän Fransiskuksen kappelista. [30.11.99]\nLjubljanassa alkoi 15. homo- ja lesboelokuvan festivaali\n28.11.1999 24ur.com. Seuraavien seitsemän illan aikana esitetään elokuvia Lukas Moodyssonilta (Fucking Ĺmal, Ruotsi/Tanska 1998), Bruce LaBrucelta (Skin Flick, Saksa 1999), Deepa Mehtalta (Fire, Kanada 1996), Kutlug Atamanilta (Lola und Bilidikid, Saksa 1998), Wiktor Grodeckilta (Body without soul, Tšekki 1996), Spephane Giustilta (Pourquoi pas moi?, Ranska 1999), John Mayburylta (Love is the Devil, Iso-Britannia 1998), Richard Kwietniowskilta (Love and Death on Long Island, Iso-Britannia 1997), Bill Condonilta (Gods and Monsters, USA 1998) ja Cheryl Dunyelta (The Watermelon Woman, USA 1996) sekä Wong Kar-Wailta (Cheun Gwong Tsa Sit, Hongkong 1997).\nElokuvien tarkemmat esittelyt tässä osoitteessa. [30.11.99]\nSlovenialaisrunoilijat kiertävät tällä kertaa Yhdysvaltoja\n15.11.1999 24ur.com. Kolme slovenialaista runoilijaa, Suomessakin lokakuussa vierailleet Tomaž Šalamun ja Aleš Debeljak sekä heidän lisäkseen Aleš Šteger ovat osallistuneet Chicagossa Northwestern Universityn järjestämään runofestivaaliin "Kolme kansaa, kolme sukupolvea". Osanottajien joukossa oli venäläisten, puolalaisten ja slovenialaisten lisäksi yhdysvaltalaisia runoilijoita, kuten Pulitzer-palkitut Mark Strand ja Charles Simic.\nDebeljak on lisäksi tehnyt henkilökohtaisen kiertueen Yhdysvalloissa, koska hänen runokokoelmansa Mesto in otrok (Kaupunki ja lapsi) ilmestyi siellä marraskuun alussa englanniksi. Teoksen ovat kääntäneet Christopher Merrill ja Aleš Debeljak yhdessä, ja sen on kustantanut newyorkilainen White Pine Press. Debeljak on esiintynyt mm. Harvardin yliopistossa. [16.11.99]\nLjubljanan 10. kansainvälinen elokuvafestivaali LIFF käynnissä\n15.11.1999 Večer Maribor. Erityistä kiinnostusta on herättänyt ranskalais-kirgistanilainen yhteistyö Kymmenes veli (Beškempir, The Adopted Son), jonka toinen ohjaaja ja käsikirjoittaja on vuonna 1957 syntynyt Aktan Abdikalikov. Teos on hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa ja kertoo Beškempir-nimisestä nuorukaisesta, jonka maailma romahtaa hänen saadessaan tietää, että isä ja äiti eivät olekaan hänen biologisia vanhempiaan.\nFestivaalilla on esitetty myös saksalaisen Tomas Arslanin elokuva Diileri (Dealer,1998). Se kertoo Berliinissä asuvasta nuoresta turkkilaisesta, joka sotkeutuu huumekauppaan.\nSkotlannista on mukana Peter Mullanin Orvot (Orphans, 1997). Mullan on aiemmin esiintynyt näyttelijänä mm. elokuvassa Trainspotting. [16.11.99]\nGöteborgin sinfoniaorkesteri esiintyi Ljubljanassa\n11.11.1999 24ur.com. Ruotsin vanhin sinfoniaorkesteri, 1905 perustettu Göteborgin sinfoniaorkesteri, esiintyi 10. marraskuuta Ljubljanan suuressa kulttuurikeskuksessa Cankar-talossa Neeme Järven johdolla. Konsertin solistina esiintyi ranskalainen pianotaiteilija Helene Grimaud, ja ohjelmassa oli Robert Schumannin, Arvo Pärtin ja Carl Nielsenin musiikkia.\nSamassa "kultaisessa tilaussarjassa" (zlati abonmaj) esiintyvät joulukuussa Vladimir Fedosejevin johtama Moskovan radion sinfoniaorkesteri, tammikuussa 2000 Leopold Hagerin johtama Englantilainen kamariorkesteri solistinaan mezzosopraano Angelika Kirschleger, helmikuussa Jesus Lopez Cobosin johtama Lausannen kamariorkesteri solistinaan pianotaiteilija Dezsö Ranki, huhtikuussa Wolfgang Sawalischin johtamat Wienin sinfonikot solistinaan mezzosopraano Marjana Lipovšek ja kesäkuussa Ivan Fischerin johtama Budapestin festivaaliorkesteri solistinaan viulisti Aleksander Markov. [16.11.99]\nSuomalaisten Puškin-innostus huomattu Sloveniassakin\n11.11.1999 24ur.com. Harva Suomea koskeva asia ylittää uutiskynnyksen Sloveniassa, vaikka Suomi mainitaankin siellä selvästi useammin kuin Slovenia meillä. Suomalaisten valtaisa kiinnostus suuren itäisen naapurinsa Venäjän kirjallisuutta ja varsinkin sen runoilijaneroa Puškinia kohtaan on nyt kuitenkin herättänyt ansaittua huomiota. Internet-lehdessä kerrotaan, että Helsingin yliopistossa on avattu näyttely Puškinin 200-vuotispäivän kunniaksi ja että ympäri Suomea, yhtä hyvin pienillä kuin suurilla paikkakunnilla, juhlitaan Puškinia yli 300 tilaisuudessa.\nToki Puškinia ei ole unohdettu Sloveniassakaan, sillä ainakin Ljubljanan NUK-kirjastossa (Kansallis- ja yliopistokirjastossa) on esillä Puškin-näyttely. [16.11.99]\nLjubljanassa avattiin Slovenian suurin kirjakauppa\n15.10.1999 Delo. Valentina Plahuta Simčič. Jotkut älyköt Sloveniassa ovat valittaneet, ettei maassa ole yhtään isoa, kunnollista kirjakauppaa. Viime vuosina tilanne on kuitenkin onneksi parantunut - siitä ovat esimerkkeinä kustannusyhtiö ValeNovakin avaama kirjakauppa Knjigarna Novak Wolfovalla Ljubljanassa ja Libris Koperissa. Nyt myös ljubljanalainen Konzorcij Slovenska cestalla on lähes tuplannut tilansa 480:stä 900 neliömetriin ja lisännyt saatavilla olevien nimikkeiden määrän 35000:sta 65000:een. Slovenian oloissa kirjakauppaa voi jo pitää jättiläisenä (Lontoossa sijaitseva maailman suurin kirjakauppa muuten on pinta-alaltaan 5600 neliötä).\nDelon kulttuuritoimittaja toivoo, että Konzorcijn esimerkki lisäisi kilpailua ja että se puolestaan pakottaisi muutkin kirjakaupat parantamaan palvelujaan ja lisäämään valikoimiaan. Hänen mielestään tarvitaan välttämättä myös erikoistuneita kirjakauppoja ja lisää antikvariaatteja. Sellaisia ei Sloveniassa todellakaan ole, sillä antikvariaatteja on Ljubljanassakin vain kaksi, toinen niistä auki vain muutaman tunnin kahtena päivänä viikossa.\nKirjakauppojen ohella myös kirjastoissa olisi hänen mielestään parantamisen varaa, sillä kirjastoja on koko Sloveniassa vain 60.\nPeppi Pitkätossu -festivaali päättyi Velenjessä\n24.9.1999 24ur.com. Velenjessä järjestettiin viikon kestänyt lastenfestivaali, jolle oli annettu nimi Peppi Pitkätossun mukaan, vaikka sen tapahtumat - elokuvia, tanssia, teatteria, leikkiä, askartelua, leipomista ym. - liittyivät vain väljästi tähän ruotsalaiseen rasavilliin. Mukana oli lapsia kaikkialta Sloveniasta ja vierailijoina ryhmä sarajevolaislapsia.\nLeonardo da Vincin näyttely tulossa Ljubljanaan\n24.9.1999 24ur.com. Ljubljanan Kansallismuseoon (Narodni muzej) on tulossa laaja Leonardo da Vincin (1452-1519) töiden näyttely. Esillä on 3.11.1999  5.3.2000 välisenä aikana noin 250 erilaista esinettä, jotka kertovat renessanssineron monipuolisuudesta taiteilijana, keksijänä ja tutkijana.\nSlovenialaisia kirjailijoita Prahassa\n23.9.1999 24ur.com. Kirjailijat Aleš Debeljak ja Lela B. Njatin lukivat 21. syyskuuta prahalaisessa Viola-kahvilassa omia tekstejään, Njatin satuaan Jättiläisen sydän (Velikanovo srce) ja Debeljak runokokoelmaansa Kaupunki ja lapsi (Mesto in otrok). Kummankin tuotantoa on julkaistu tšekiksi, Debeljakilta peräti kuusi teosta.\n22.9.1999 Večer. Slovenian lukuisien kirjallisuuspalkintojen joukossa oli 18. syyskuuta vuorossa edellisen vuoden parhaasta esseekokoelmasta myönnettävä Rožanc-palkinto, jonka sai Milan Dekleva teoksestaan Gnezda in katedrale. Palkinto jaettiin ensi kerran vuonna 1993 kirjailija Marjan Rožancin (1930-1990) kunniaksi. Loppusuoralle selviytyivät myös Andrej Inkretin Melanholična razmerja, Brane Senegačnikin V iskanju izgubljene mere ja Aleš Debeljakin Atlantski most sekä Alojz Ihanin Platon pri zobozdravniku; Ihan oli Deklevan ohella ehdolla jo viime vuonna.\nVilenican kirjailijakokous järjestettiin 8.-12. syyskuuta 14. kerran. Ks. lisää Vilenica-sivulta.\nRunon ja viinin päivät Medanissa\n27.8.1999 Ljubljanske novice. Medanissa, Goriška Brdassa Slovenian länsiosassa, järjestettiin elokuun lopussa jo neljännen kerran Runouden ja viinin päivät (Dnevi poezije in vina), joille oli kokoontunut nuoria runoilijoita eri puolilta maailmaa. Lisää tietoja festivaalista runonäytteineen löytyy Internet-osoitteesta www.poetryandwine.org.\nRunoilija Josip Osti sai Veronika-palkinnon\n24.8.1999 Dnevnik, Večer. Slovenian kirjailijaliitto ja Celjessä toimiva yritys Fit media myöntävät vuosittain Veronika-palkinnon parhaasta runokokoelmasta, joka on julkaistu edellisen vuoden kesäkuun ja kuluvan vuoden kesäkuun välisenä aikana. Palkinto jaettiin nyt kolmannen kerran. Vuonna 1997 palkittiin Iztok Osojnik kokoelmastaan Razglednice za Darjo ja vuonna 1998 Aleš Šteger teoksestaan Kašmir.\nTänä vuonna parhaaksi runokokoelmaksi valittiin bosnialais-slovenialaisen Josip Ostin kirja Kraški Narcis (Karstin Narkissos). Palkinto luovutettiin hänelle Celjessä 23.8. Muut ehdokkaat olivat Dane Zajc, Niko Grafenauer, Tone Pavček ja Bina Štampe Mavč.\nJosip Osti on syntynyt vuonna 1945 Sarajevossa, mutta hän on asunut jo vuosia Ljubljanassa. Kraški Narcis on Ostin kolmastoista runoteos ja ensimmäinen, jonka hän on kirjoittanut sloveeniksi. Siksi Osti sanookin kirjoittaneensa "toisen esikoisteoksensa" ja kuvaa sen syntyä näin: "Vielä vähän aikaa sitten olisin pitänyt mahdottomana ajatusta, että kirjoittaisin ainoatakaan riviä jollakin muulla kuin äidinkielelläni. Sitten vain kävi niin, että kirjoitin sloveeniksi kokonaisen runokirjan, vieläpä hyvin lyhyessä ajassa, niin kuin muutkin kokoelmani ovat syntyneet."\nKraški Narcisin keskeisiä teemoja ovat sodan aiheuttama maailman luhistuminen sekä miehen ja naisen eroottinen suhde. Runoissaan Osti käy myös dialogia Karstin ehkä tunnetuimman runoilijan, hyvin nuorena kuolleen Srečko Kosovelin (1904-1926) kanssa ja kuvaa Karstin maisemien "melankolista kauneutta".\nAleš Debeljakin Josip Ostille omistama runo löytyy valikoimasta, joka on suomennettu kokoelmasta Mesto in otrok.\n9. kresnik-palkinto kirjailija Drago Jančarille\n26.6.1999 Večer. Slovenian suurin päivälehti Delo jakaa vuosittain palkinnon edellisen vuoden parhaalle romaanille. Kun palkintoa alettiin jakaa yhdeksän vuotta sitten, idean isä Vlado Žabot nimesi sen juhannuksen (sloveeniksi kres) ja valon ja auringon juhlan kunniaksi nimellä kresnik. Näin sen katsotaan tuovan symbolisesti valoa myös kirjallisuuden alueelle.\nTänä vuonna ehdolla olivat Nina Kokeljin romaani Milovanje, Brina Švigelj Meratin Con brio, Evald Flisarin Potovanje predaleč, Drago Jančarin Zvenenje v glavi sekä Alojz Rebulan Cesta s cipreso in zvezdo.\nDrago Jančar (s. 1948) kuuluu Slovenian tunnetuimpiin ja käännetyimpiin kirjailijoihin, joka on aiemmin palkittu mm. Arnsbergissä novelleistaan. Jančar on myös yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka osallistui 1980-luvulla Slovenian itsenäisyysliikkeeseen mm. Nova revija -lehden toimittajana. Viimeksi kuluneen vuoden aikana hän on ollut mukana toteuttamassa Kuun pimeä puoli -nimistä totalitarismin vaiheita Sloveniassa vuosina 1945-1990 tutkailevaa näyttelyä sekä samaa aihetta käsitteleviä televisio-ohjelmia.\nMladinska knjiga -kustantamon 1998 julkaisema romaani Zvenenje v glavi kertoo vankilakapinasta ja miehestä, joka kapinan aloitti. Samalla teos on väkivallan analyysi. Kirjan hankalasti kääntyvän nimen voisi suomentaa vaikkapa Päässä soi. Keber-niminen päähenkilö joutuu raivon valtaan kuullessaan esimerkiksi lusikan raapivan metallilautasen pohjaa. Erään tällaisen raivokohtauksen vallassa hän heittää television päin vankilan ikkunaa sen jälkeen, kun vartijat ovat keskeyttäneet jalkapallon loppuottelun katsomisen. Näin käynnistyy väkivaltaiseksi muodostunut kapina. Romaani on jo käännetty useille kielille, ja myös sen elokuvaamista suunnitellaan. [29.6.1999]\nKirjailija Fulvio Tomizza kuollut\n22.5.1999 Večer. Kirjailija Fulvio Tomizza kuoli 21.5.1999 vaikeaan sairauteen Triestessä. Hän syntyi vuonna 1935 Materadassa Istriassa mutta päätti Italian ja Jugoslavian rajan siirtyessä toisen maailmansodan jälkeen monien muiden italialaisten tavoin jättää kotiseutunsa. Näitä asioita, lähdön vaikeutta mutta myös kotiinsa jääneiden ongelmia, Tomizza tarkastelee romaaneissaan Materada (1960), La citta di Miriam (1972) ja La miglior vita (1977).\nTomizzalle oli myönnetty Viareggio- ja Strega-palkinto, ja hän oli neljästi ehdolla Campiello-palkinnon saajaksi.\nUseimmat Tomizzan teoksista on käännetty myös sloveeniksi, ja hän käsittelee slovenialaisteemaa esimerkiksi teoksissaan Gli sposi di Via Rossetti (kertomus Stanko Vukin ja hänen vaimonsa Danica Tomažičin traagisesta kohtalosta) ja Franziska (sen päähenkilö on sloveenityttö). [29.6.1999]\n11.6.1999 Delo. Runoilija, näytelmäkirjailija Oton Župančičin (23.1.1878-11.6.1949) mukaan nimetyn palkinnon saivat tänä vuonna, jolloin hänen kuolemastaan tuli täyteen 50 vuotta, seuraavat taiteilijat.\nNäyttelijätär, laulajatar Jerica Mrzel useista televisiokonserteista.\nNäyttelijä Dare Valič Vladimirin osasta Matjaž Župančičin samannimisessä näytelmässä.\nPuhallinkvintetti Slowind taiteellisesta työstään viimeisen vuoden aikana sekä julkaisemastaan Salierin ja Mozartin musiikkia sisältävästä CD-levystä. Kvintettiin kuuluvat Matej Sarc, Aleš Kacjan, Jurij Jenko, Metod Tomac ja Paolo Calligaris, ja se on pitänyt kuuden vuoden aikana yli 120 konserttia. Kvintetti on yksi Slovenian tunnetuimmista ja on esiintynyt viime aikoina mm. Musica Danubiana -festivaalissa, Firenzessä ja Yhdysvalloissa.\nLisäksi palkinnon sai Kansainvälisen grafiikka- ja taidekeskuksen johtaja tohtori Zoran Kržišnik 52 vuotta jatkuneesta työstä. Hän toimi sodan jälkeen aina vuoteen 1986 Ljubljanan Moderna galerijan johtotehtävissä, mistä hän siirtyi nykyiseen työpaikkaansa. [13.6.1999]\nSovre-käännöspalkinto Štefan Vevarille\n3.6.1999 24 ur.com. Slovenialaiselle kääntäjälle Štefan Vevarille on myönnetty Anton Sovren palkinto vuoden 1998 parhaasta käännöksestä, Johann Wolfgang von Goethen kehitysromaanista Wilhelm Meisterin oppivuodet. Palkinnon myöntää Slovenian kääntäjäliitto Društvo slovenskih književnih prevajalcev yhdessä kustantajien ja kulttuuriministeriön kanssa.\nAnton Sovre, jonka mukaan palkinto on saanut nimensä, oli 1885-1963 elänyt slovenialainen kääntäjä ja klassisen filologian tuntija. Hän työskenteli vuosina 1946-56 kreikan kielen ja kirjallisuuden professorina Ljubljanan yliopistossa. Sovre käänsi sloveeniksi useiden kreikkalaisten ja roomalaisten klassikkojen lisäksi englantilaista ja saksalaista kirjallisuutta.\nEdellisen palkinnon vuoden 1997 parhaasta sloveeninnoksesta sai Jelka Ovaska Novak Kalevalan käännöksestään. Hän osallistuu kesäkuussa Suomessa pidettävään Kalevala-symposiumiin. [6.6.1999]\nBledissä 20.-21. toukokuuta Pen-klubin 32. kansainvälinen kirjailijakokous\n21.-22.5.1999 Delo. Pen-klubi on jo usean vuoden ajan pitänyt kevätkokouksensa Slovenian kauniissa Bledissä. Tämänvuotista kokousta leimasi voimakkaasti Kosovon tilanne, jota on pidetty pahimpana kriisinä sitten toisen maailmansodan. Siitä huolimatta kokouksen pääaiheena oli kirjallisuuden asema globalisoitumisprosessissa.\nKokouksen avasi Slovenian Penin puheenjohtaja Marko Kravos, ja Unescon puolesta käytti puheenvuoron Fernando Ains. Alustuksen esittivät runoilija Klitos Ioannides Kyproksesta sekä slovenialainen runoilija Veno Taufer serbialaisen Miodrag Pavlovićin puolesta, koska tämä ei ollut voinut saapua. Muita esiintyjiä olivat prosaisti, runoilija Iztok Osojnik sekä bosnialaissyntyinen runoilija Josip Osti Sloveniasta, kriitikko Manuel Frias Martins Portugalista, runoilija Eftim Kletnikov Makedoniasta, slovenialaisen kirjallisuuden kääntäjä Richard Jackson Yhdysvalloista, kirjailija Boris Pahor Triestestä Italiasta, serbialaissyntyinen Stojan Vujičić Unkarista, Natalia Ivanova Venäjältä sekä Besnik Mustafaj Albaniasta.\nMukana oli yhteensä sata osanottajaa noin 25 maasta. Paikalle kutsutuista kolmesta serbialaisesta kirjailijasta onnistui ainakin yksi pääsemään vaikeuksista huolimatta paikalle. Kolmesta montenegrolaisesta kaksi käännytettiin rajalta, ja vain yksi saapui kokoukseen. Albaniasta oli kaksi kirjailijaa, mutta kosovalaisilla ei ollut lainkaan edustajaa.\nPen päätti kokouksessaan perustaa erityisen Balkan-rahaston auttamaan sodasta kärsineitä tai kotimaansa jättämään joutuneita Balkanin valtioiden kirjailijoita. [6.6.1999]\nOlympiavoittaja Leon Štukelj kuollut\n8.11.1999 Teletekst. Maailman vanhin elossa ollut olympiavoittaja, Novo Mestossa Sloveniassa 12.11.1898 syntynyt voimistelija Leon Štukelj kuoli tänään Mariborissa. Štukelj oli itse soittanut yöllä Mariborin sairaalaan, jonne hänet oli heti kiidätetty, mutta hän oli menehtynyt siellä sydänkohtaukseen kello kaksi aamuyöstä paikallista aikaa.\nLeon Štukeljin 100-vuotispäivää juhlittiin viime vuonna näyttävästi Sloveniassa, ja hänen syntymäpäivilleen osallistui mm. KOK:n puheenjohtaja Juan Antonio Samaranch. Slovenian posti julkaisi hänen kunniakseen kolmen postimerkin pienoisarkin. Pienikokoinen Štukelj oli korkeasta iästään huolimatta viimeiseen saakka pirteä ja hyväkuntoinen mies, Slovenian Arvo Ylppö.\nLeon Štukelj osallistui Pariisin (1924), Amsterdamin (1928) ja Berliinin (1936) olympialaisiin, joista hän toi mukanaan kaikkiaan kuusi mitalia. Lisäksi hän voitti monissa kansainvälisissä kilpailuissa.\nOlympiavoittaja haudataan syntymäpäivänään 12. marraskuuta Mariborissa Dobravan hautausmaalle. [8.11.1999]\nTuđman vaatii yhä Piraninlahtea Kroatialle\n18.10.1999 Teletekst. Kroatian presidentti Franjo Tuđman vastasi lehdistötilaisuudessa hänelle esitettyyn Sloveniaa koskevaan kysymykseen ja totesi, että Kroatia pitää edelleen Piraninlahtea itselleen kuuluvana mutta että se voi sallia slovenialaisille vapaan liikkumisoikeuden alueella. Myös Krškon ydinvoimalaa Tuđman piti yhä ongelmana maiden suhteissa, mutta sen sijaan Ljubljanska bankan asioiden hän uskoi selviävän ulkomaisen välittäjän avulla. (Slovenia ja Kroatia ovat vuosia kiistelleet samoista kysymyksistä, mutta rajanveto muutaman Istriassa maiden välisellä rajalla sijaitsevan tilan kesken on sen sijaan saatu ratkaistuksi.) [18.10.99]\nViron ulkoministeri Ilves Sloveniassa\n18.10.1999 Teletekst. Viron ulkoministeri Toomas Hendrik Ilves päätti kolmipäiväisen vierailunsa Sloveniassa. Ilves kertoi, että Viro haluaisi lisätä yhteistyötä Slovenian kanssa varsinkin turismin alalla sekä tuoda maahan slovenialaisia viinejä. Lisäksi ulkoministeri totesi, että Viro pitää Sloveniaa Etelä-Euroopan maista parhaana ehdokkaana EU:n uudeksi jäseneksi, Pohjois-Euroopan maista taas Viro on hänen mielestään ykkönen. Hän kannatti myös Slovenian tarjousta isännöidä EU:n uusien jäsenehdokkaiden ykkösryhmässä neuvottelevien maiden epävirallista ulkoministerikokousta. [18.10.99]\nJörg Haiderin vaalivoitto huolestuttaa sloveeneja\nUusnatsihenkisten puolueiden suosion kasvu ja entistä äänekkäämpi esiintyminen herättää kasvavaa huolta Slovenian lisäksi Italiassa ja Itävallassa asuvien sloveenivähemmistöjen keskuudessa. Vaikka Jörg Haider leimataan tiedotusvälineissä yleensä ulkomaalaisvihamieliseksi, hänen hyökkäystensä kohteeksi joutuvat yhtä hyvin myös kansalliset vähemmistöt.\n8.10.1999 RTV-SLO1. Gianfranco Finin johtama uusfasistinen puolue järjesti Italian Triestessä 8. lokakuuta mielenosoituksen vastustaakseen Italian parlamentin suunnittelemia muutoksia vähemmistöjen asemaa koskeviin lakeihin. Finin mielestä Italian sloveeneilla on jo kaikki, mitä he tarvitsevat eikä heille pidä myöntää lisää oikeuksia.\n11.10.1999 Dnevnik. Itävallan juuri pidetyissä vaaleissa peräti 27 % äänistä saaneen Jörg Haiderin puheet huolestuttavat sloveeneja sekä Sloveniassa että Kärntenissä. Kärntenissä on juuri vietetty 10.10.1920 pidetyn kansanäänestyksen vuosipäivää. Kansanäänestyksessä alueen sloveenit päättivät liittymisestä joko Itävaltaan tai Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaan. Sloveenien käsitys vaaleista on (mm. Slovenska kronika XX. stoletja 1: 247-249), että ennen äänestystä Itävalta lupasi alueen sloveeneille (n. 70 % koko väestöstä) yhtäläisiä oikeuksia kuin maan muille kansalaisuuksille, ja äänestyksessä sloveenien enemmistö kannattikin liittymistä Itävaltaan, mutta pian vaalien jälkeen Itävalta otti koko alueen haltuunsa ja alkoi saksalaistaa sloveenivähemmistöä.\nKansanäänestyksen 79-vuotispäivänä Kärntenin osavaltiojohtaja, vaalivoittaja Jörg Haider totesi äänestyksen merkinneen "slovenialaisen nationalismin loppua" Kärntenissä. Haider nimitti sloveeneja "vihollisiksi", jotka olivat hänen mukaansa muodostaneet uhan Kärntenille ennen kansanäänestystä ja uudelleen toisen maailmansodan jälkeen. Hän kannatti hyviä naapuruussuhteita Itävallan eteläisen naapurin Slovenian kanssa, mutta ei suinkaan ehdoitta. Haider väitti, että Slovenian saksalaiset elävät oikeudettomassa asemassa ja että Slovenian tulee, mikäli se haluaa päästä EU:n jäseneksi, täyttää Kärntenin sopimuksen ehdot, ts. tunnustaa saksalaisen vähemmistönsä asema, kumota Avnojn kokousten päätökset ja sulkea Krškon ydinvoimala. [16.10.1999]\nKenelle lipizzalaishevoset kuuluvat?\n25.9.1999 RTV-SLO1/Dnevnik, 24ur.com. Italia, Itävalta ja Slovenia ovat jo pitkään kiistelleet Lipicassa, Triesten lähellä kasvatettavista kuuluisista lipizzalaishevosista. Ongelmana on heppojen "kotipaikkaoikeus": EU:n avustukset ja yksinoikeus käyttää "lipizzalaishevosen" nimeä kuuluu valtiolle, jolla on todistettavasti oikeus hevosiin - miten tämä oikeus määritellään, onkin toinen juttu. Nyt hevoset laiduntavat Slovenian vehreillä nurmilla, mutta alun alkaen tämä 1580 perustettu Lipican (italiaksi Lippiza) hevostarha on kuulunut Itävallalle ja tämän vuosisadan alkupuoliskolla Italialle.\nSloveniassa hevosten oikeutta olla slovenialaisia on puolustanut voimakkaasti kirjailija, kriitikko Boris A. Novakin johtama Lipizzalaisten ystävien yhdistys.\nSlovenia on jättänyt Maailman kauppajärjestölle WTO:lle vetoomuksen, jossa se vaatii yksinoikeutta lipizzalaisten nimeen. Jos vaatimus hyväksytään, Wienin Espanjalainen ratsastuskoulu ei saa sen jälkeen enää järjestää näytöksiä eikä käyttää lipizzalaisten nimeä mainoksissaan, t-paidoissa, laseissa ja muissakaan matkailutuotteissa. Itävaltalaisten kerrotaan kuitenkin jo valmistelevan vastaiskua...\n150-vuotiasta rautatietä juhlittiin\n25.9.1999 RTV-SLO1/Dnevnik, 24.9.1999 24ur.com. Tällä viikolla tuli kuluneeksi 150 vuotta Wienin ja Laibachin (Ljubljanan) välisen rautatien avaamisesta. Juhlan kunniaksi Ljubljanan asemalle puksuttivat Celjen suunnasta vanha höyryjuna ja sen seuraksi Slovenian rautateiden nykyaikaisin Pendolino.\nRautatieyhteyden avaamisella Wienistä Slovenian kautta Adrianmeren rannikolle Triesteen oli aikanaan valtaisa taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys.\nPaavi julisti Anton Martin Slomšekin autuaaksi\n19.9.1999 RTV-SLO1, Morel. Slovenian viime aikojen suurin mediatapahtuma koettiin sunnuntaina 19. syyskuuta, kun paavi Johannes Paavali II käväisi Mariborissa julistamassa piispa Anton Martin Slomšekin Slovenian ensimmäiseksi autuaaksi (tämä edeltää pyhimykseksi julistamista). Italian televisio välitti tilaisuuden juhlamessuineen kaikkialle maailmaan.\nEdellinen vähintään yhtä suuri tapahtuma oli Bill Clintonin vierailu Sloveniassa kesäkuun lopussa.\nKuka voitti Jugoslavian sodan?\n13.6.1999 RTV-SLO1/Dnevnik. Slovenian television uutisten viikoittaisessa puhelinhaastattelussa saatiin 600 haastatellulta vastaukseksi seuraavaa (vastaajista 43,3 % oli miehiä ja 56,7 % naisia):\n1. Kuka mielestänne voitti Jugoslaviassa käydyn sodan? V: Nato 48,0 %, Jugoslavia 2,0 %, Milošević 2,0 %, Kosovon albaanit 2,8 %, ei kukaan 37,2 %, en tiedä 8,0%.\n2. Pitäisikö Miloševićin luopua vallasta? V: Kyllä 76,3 %, ei 19,5 %, en tiedä 4,2 %.\n3. Menettääkö Jugoslavia Kosovon? V: Kyllä 45,1 %, ei 37,7 %, en tiedä 17,2 %.\n4. Tuleeko Balkanille nyt rauha? V: Kyllä 31,7 %, ei 61,3 %, en tiedä 7,0 %.\n5. Itsenäistyykö Montenegro? V: Kyllä 58,2 %, ei 26,7 %, en tiedä 15,1 %.\n6. Kuinka paljon Slovenia on mielestänne auttanut Balkanin kriisin ratkaisemisessa? V: Liian vähän 23,3 %, riittävästi 56,3 %, liian paljon 11,4 %, en tiedä 9,0 %.\n7. Pitäisikö Slovenian osallistua Jugoslavian jälleenrakentamiseen? V: Kyllä 36,2 %, ei 56,8 %, en tiedä 7,0 %. [13.6.1999]\nSlovenian pääministerin Janez Drnovšekin ensimmäinen virallinen vierailu Viroon ja Suomeen\n21.-22.5.1999 Morel; 22.5.1999 Delo. Slovenian pääministeri Janez Drnovšek teki ensimmäisen virallisen vierailunsa 21.5. Viroon ja 22.5. Suomeen. Tallinnassa hän tapasi pääministeri Mart Laarin, presidentti Lennart Meren ja parlamentin puheenjohtajan Toomas Savin. Keskustelujen aiheina olivat kummankin maan pyrkimykset liittyä euroatlanttisiin järjestöihin sekä maiden välisen yhteistyön lujittaminen.\nSuomessa pääministeri Drnovšek tapasi presidentti Ahtisaaren, jonka kanssa hän keskusteli varsinkin Kosovon tilanteesta tämän välittäjäntehtävän vuoksi. Pääministeri Lipponen totesi Drnovšekin tavatessaan, että Viro ja Slovenia ovat edistyneet parhaiten kohti EU:n jäsenyyttä. Pääministeri Drnovšek puolestaan totesi arvostavansa Suomen näkemystä ja piti Suomen kokemuksia liittymisestä EU:hun kiinnostavina.[6.6.1999]\nRautatie Slovenian ja Unkarin välille\n2.5.1999 Morel; 20.5.1999 RTV-SLO1 "Slovenski utrinki". Slovenia ja Unkari ovat tällä hetkellä Euroopan ainoat maat, joiden välillä ei ole rautatieyhteyttä, sillä entinen rata jäi pois käytöstä vuonna 1968. Huhtikuun 30. päivänä kuitenkin muurattiin maiden rajalla Hodošissa peruskivi uudelle radalle, jonka on määrä valmistua vuoden 2000 loppupuolella.\nRadan pituudeksi tulee 43,5 kilometriä, josta on Slovenian puolella 24,5 kilometriä ja Unkarin puolella 19 kilometriä. Sloveniassa rata yhdistää Murska Sobotan pohjoispuolella olevan Puconcin ja Unkarin raja-aseman Hodošin. Alkuvaiheessa on tarkoitus rakentaa yksiraiteinen, sähköistämätön rata sekä henkilö- että tavaraliikenteen käyttöön. Rakennuskustannukset ovat 11 miljardia tolaria (n. 350 miljoonaa markkaa).\nUudella radalla liikennöisi laskelmien mukaan 26 junaa päivässä, ja se avaisi Unkarista uuden yhteyden Koperin sataman kautta Adrianmerelle. [6.6.1999]\n8.-9. lokakuuta 1999. Seitsemän slovenialaista kirjailijaa vieraili Helsingissä ja Turussa. Lisätietoja täältä.\n21.-22.8.1999. "Stripburger vie slovenialaista sarjakuvaa maailmalle"\nSlovenialainen Stripburger-sarjakuvaryhmä vieraili Helsingin sarjakuvafestivaaleilla. Ryhmään kuuluvat Jakob Klemenčič, Igor Prassel, Katerina Mirovič ja Matej Kočjan, ja se on alusta asti pyrkinyt kansainvälisyyteen ja julkaissut tärkeimmät työnsä englanniksi. Yksi ryhmän suurimmista projekteista oli vuonna 1997 julkaistu Stripburek-antologia, joka kattaa alueen Albaniasta Ukrainaan. 2000 kappaleen painos on jo myyty loppuun - puolet myytiin Slovenian ulkopuolella. 160-sivuinen opus on herättänyt huomiota etenkin Yhdysvalloissa.\nEnsi vuonna Stripburger-ryhmä aikoo julkaista Suomi-numeron.\nHelsingin festivaalille ryhmä toi uunituoreen 200-sivuisen antologian, XXX-Stripburgerin. Siihen on kerätty kirjava kansainvälinen valikoima eroottisia sarjakuvia. Yhdysvaltain markkinoita varten tuhmaa Stripburgeria jouduttiin sensuroimaan peräti 56 sivua, mutta Sloveniassa se ei kohdannut ongelmia, päinvastoin antologia on ensimmäinen, jota Slovenian klttuuriministeriö on tukenut. "Halusimme myös rikkoa tabuja, vaikkei Slovenian henkinen ilmapiiri olekaan ahdasmielinen. Emme halunneet tehdä pelkästään tyypillistä miesten seksifantasiaa. Kolmannes albumin taiteilijoista onkin naisia. Sloveniassa ei ole juuri naispuolisia sarjakuvataiteilijoita, mikä on sääli", Igor Prassel kertoo Heikki Römpötin kirjoittamassa ja Helsingin Sanomien 21.8.1999 julkaisemassa artikkelissa, johon liittyy myös kuva ryhmään kuuluvista taiteilijoista.\nSlovenialaisesta sarjakuvasta ja Stripburger-ryhmästä lisää http://www.ljudmila.org/stripcore/\nSlovenialaisen sarjakuvataiteilijan ja kuvittajanTomaž Lavričin kaksi työtä löytyy osoitteista http://www.kolumbus.fi/kari.klemela/Makarovi.htmsekä http://www.kolumbus.fi/kari.klemela/Lavric.htm\n20.8.1999. Valtion ulkomainen kääntäjäpalkinto 1999 Jelka Ovaska Novakille\nValtion vuoden 1999 ulkomainen kääntäjäpalkinto on myönnetty slovenialaiselle kääntäjälle Jelka Ovaska Novakille tunnustuksena suomalaisen kirjallisuuden tunnetuksi tekemisestä ja erityisesti Kalevalan kääntämisestä sloveenin kielelle. Palkinnon luovutti kulttuuriministeri Suvi Lindén perjantaina 20.8., ja se on suuruudeltaan 50 000 markkaa.\nJelka Ovaska Novak (s. 1947) on kääntänyt suomalaista kirjallisuutta monipuolisesti, lastenkirjoista ja kansansaduista aina romaaneihin ja tv-näytelmiin. Hänen tunnetuimpia käännöksiään ovat Väinö Linnan Tuntematon sotilas, Antti Tuurin Pohjanmaa ja Daniel Katzin Kun isoisä Suomeen hiihti. Suomen kansalliseepoksen Jelka Ovaska Novak on kääntänyt kahdesti, ensin proosamuotoisena koululaisversiona 1991 ja vuonna 1997 koko Kalevalan runomuodossa. Lisäksi Jelka Ovaska Novak on esitellyt suomalaista kirjallisuutta slovenialaisissa sanoma- ja aikakauslehdissä.\nLuovuttaessaan palkintoa kulttuuriministeri Suvi Lindén totesi puheensa lopuksi: "Tänä vuonna voimme kuitenkin iloita siitä, että kulttuurinen silta Slovenian ja Suomen välillä on olemassa. Tähän asti liike on ollut voittopuolisesti yksisuuntaista, ja samalla kun kiitämme ja onnittelemme Jelka Ovaska Novakia sen ylläpitämisestä, voinemme asettaa tavoitteeksi sen jatkumisen - kaksisuuntaisena."\nOpetusministeriö myöntää ulkomaisen kääntäjäpalkinnon vuosittain. Ensimmäisen kerran palkinto jaettiin 1974. Viime vuonna palkinnon sai englantilainen kääntäjä Joan Tate. Esityksen palkinnon saajasta tekee Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskus.\nJelka Ovaska Novakin haastattelu ks. Kääntäjä 10/1999 (joulukuu).\nFinska državna nagrada prevajalki Jelki Ovaski Novak\nLjubljana, 30. avgust 1999 (STA)  Finsko državno nagrado za prevajanje in širjenje finske kulture v tujini je za leto 1999 prejela slovenska prevajalka Jelka Ovaska Novak. Ovaska je doslej iz finščine prevedla 12 knjižnih del, med njimi tudi finski narodni ep Kalevala; za to zahtevno in obsežno delo je bila prevajalka leta 1998 v Sloveniji nagrajena s Sovretovo nagrado.\nJelki Ovaski Novak je visoko finsko priznanje 20. avgusta v Helsinkih podelila ministrica za kulturo Suvi Linden. (24ur 30.8.1999)\n22.5.1999. Slovenian pääministeri Suomessa\nSlovenian pääministeri Janez Drnovšek teki ensimmäisen virallisen vierailunsa 21.5. Viroon ja 22.5. Suomeen. Suomessa pääministeri Drnovšek tapasi presidentti Ahtisaaren, jonka kanssa hän keskusteli varsinkin Kosovon tilanteesta tämän välittäjäntehtävän vuoksi. Pääministeri Lipponen totesi Drnovšekin tavatessaan, että Viro ja Slovenia ovat edistyneet parhaiten kohti EU:n jäsenyyttä. Pääministeri Drnovšek puolestaan totesi arvostavansa Suomen näkemystä ja piti Suomen kokemuksia liittymisestä EU:hun kiinnostavina.\nToukokuu 1999. Seuramatkat Sloveniaan peruutettiin\nMatkatoimisto Aurinkomatkat päätti lopettaa seuramatkat Kroatiaan ja Sloveniaan Kosovon kriisin vuoksi.\nSlovenian tiedotusvälineissä on kerrottu, että maan matkailutulot jäävät tänä vuonna matkailijoiden vähenemisen vuoksi noin 25 % arvioitua pienemmiksi. Samalla on muistutettu, että Slovenia on täysin turvallinen maa ja sijaitsee lähes 700 kilometrin päässä Kosovosta eli yhtä kaukana tai jopa kauempana kuin Rooma, Wien, Budapest, Istanbul ja Ateena.\n26.3.1999. Ministeriöiden välinen yhteistyöpöytäkirja allekirjoitettiin\nSuomi ja Slovenia allekirjoittivat 26. maaliskuuta 1999 Ljubljanassa pöytäkirjan* yhteistyöstä opetuksen, tieteen ja kulttuurin alalla. Maiden välisen yhteistyön lisäksi pyritään kehittämään yhteistä osallistumista EU:n, Euroopan neuvoston ja Unescon kaltaisten järjestöjen ohjelmiin.\nSuomen edustajana pöytäkirjan allekirjoitti osastonjohtaja Margaretha Mickwitz opetusministeriöstä, Slovenian puolelta ulkoasiainministeriön alivaltiosihteeri Tanja Orel Šturm.\nPöytäkirjassa puhutaan mm. tutkija- ja opiskelijavaihdosta, kielikursseista, apurahoista, kummassakin maassa järjestettävistä festivaaleista, kulttuuritapahtumista ja näyttelyistä sekä kirjailijoiden ja taiteilijoiden osallistumisesta niihin samoin kuin yhteistyöstä arkisto-, kirjasto- ja museolaitoksen, elokuvan ja teatterin, joukkotiedotuksen, musiikin ja urheilun alalla. Pöytäkirjan liitteissä selvitetään kummankin osapuolen tarjoamia apurahoja mm. jatko-opiskelua ja ammatillista erikoistumista varten sekä sovitaan osapuolten vastuusta näyttelyjen järjestämisessä.\n*Memorandum of Understanding on Co-operation in the Fields of Education, Science and Culture between the Ministry of education, Science and Culture of Finland and the Ministry of Foreign Affairs, the Ministry of Education and Sport, the Ministry of Science and Technoloy and the Ministry of Culture of the Republic of Slovenia. Ljubljana, 26 March 1999.\nUutisia Sloveniasta © 2000 Kari Klemelä


Muokataan sivua Keskustelu käyttäjästä:Okkim – AutoWiki\nMuokataan sivua Keskustelu käyttäjästä:Okkim\nMoro. Saanen kysyä mikset anna dyanessa olla esittelykuvaa? Moro, moro. Tallenna kuva suoraan autowikiin, ohjeet löytyy [[AutoWiki:Ohje|ohje-sivulta]]. --[[Käyttäjä:Okkim|Okkim]] 19. lokakuuta 2007 kello 21:35:44 (EEST) Kuten ehkä olet jo huomannut, sinulle saatiin ylläpitäjäoikeudet, joten voit nyt toimia ylläpitäjänä ihan virallisesti. :) --[[Käyttäjä:NJo|NJo]] 30. Mayta 2008 kello 16:20:05 (EEST) Juu huomasin ja heti piti koittaa mitä uusista napeista tapahtuu. Kiitoksia vaan kunniasta. --[[Käyttäjä:Okkim|Okkim]] 30. Mayta 2008 kello 16:56:41 (EEST) ---- Terve, osaisitko sanoa mikä estää siirtämäni gif-animaation pyörimästä [[Deltic-moottori]] -artikkelissa vaikka se kuitenkin pyörii erikseen avattuna? --[[Käyttäjä:DJHasis|DJHasis]] 3. elokuuta 2009 kello 23:21:44 (EEST) :Paha sanoa mistä mättää, jos jättää kaikki ylimääräset määritteet kuvan nimen perästä pois niin pelittää. Kuitenkin tuo [[Polttomoottori]]- sivulla oleva gif-kuva toimii hienosti. Nyt kun testailin niin toimii aina kun kuvan koko on 466px tai suurempi. Eli ilmeisesti kuvaa ei voi pienentää alkuperäistä pienemmäksi niin että tuo animaatio toimisi. --[[Käyttäjä:Okkim|Okkim]] 4. elokuuta 2009 kello 09:39:04 (EEST) ::Josko tuosta olisi apua GIF-probleemaan : http://www.smileygenerator.us/tools/animation_tools/gifresize/lite/index.php Luulisi, että alkaa toimimaan jos itse manuaalisesti pienentää GIF-animaation kokoa... --[[Käyttäjä:Micarone|Micarone]] 8. elokuuta 2009 kello 12:17:06 (EEST) :::Periaatteessa voisi tehdä noinkin, kuvanlaatu vaan kärsii tuossa muutoksessa aika paljon. Näyttää kuitenkin toimivan saksan- ja englanninkielisissä wikipedioissa hienosti pienennettynäkin tuo samainen gif-tiedosto. Että josko seuraavan ohjelmistopäivityksen yhteydessä sitten tulisi tuokin hienous tänne... --[[Käyttäjä:Okkim|Okkim]] 8. elokuuta 2009 kello 12:57:28 (EEST) ---- Hyvä homma tuo EVRY-mod-artikkelin suojaaminen. Itsekin viimeksi tänään siivosin jonkun spämmääjään jäljiltä. Joillakin valopäillä "hauskat" huvit sotkea artikkeleita... Tai tuo alkaa jo käymään lähes työstä kun jatkuvalla syötöllä spämmätään samaa artikkelia. IP-bänni ihan oikeutettu "palkkio" ko. toiminnasta. --[[Käyttäjä:Micarone|Micarone]] 10. elokuuta 2009 kello 21:10:11 (EEST) :Ihan normikäytäntö kun joku/jotkut hyökkää yhden ja saman sivun kimppuun. Näitä tulee aina silloin tällöin. Ja IP-osoitteet usein viittaa ulkomaille, että tuskin kovin montaa suomenkielentaitoista on tullut estettyä. --[[Käyttäjä:Okkim|Okkim]] 10. elokuuta 2009 kello 21:10:18 (EEST) == Autowikin bugit == Et sattumoisin tietäisi, mitä bugeja autowikin wikissä on, sillä olen huomannut että gif-animaatiot eivät ilmeisesti toimi pienennettäessä ja taustavärittömät png-kuvat saavat taustavärin pienennettäessä. [[Malline:Attribution]] --[[Käyttäjä:DJHasis|DJHasis]] 20. lokakuuta 2009 kello 22:47:39 (EEST) :Joo noita giffejä itekin pähkäilin jokin aika takaperin. Myöskään kaikki luokat ei näy, esim. pääluokat-sivulla ei näy AutoWiki-luokkaa listauksessa. Pitäisi noiden täysillä oikeuksilla varustettujen ylläpitäjien perehtyä asiaan. Mahdollisesti uus versio mediawikistä korjaisi ongelman, kun wikipediassa giffit pelittää pienennettynäkin. --[[Käyttäjä:Okkim|Okkim]] 21. lokakuuta 2009 kello 18:38:39 (EEST) ==Suururakasta kiitokset== Teit suuren ja hyödyllisen urakan, poistaessasi roskapostisivut. Kymmenen pistettä ja papukaijamerkki.--[[Käyttäjä:Fuller|Fuller]] 29. tammikuuta 2014 kello 09.50 (EET)