OMA SÄÄSTÖPANKKI OYJ TASEKIRJA PDF\nDownload "OMA SÄÄSTÖPANKKI OYJ TASEKIRJA 2015"\n1 OMA SÄÄSTÖPANKKI OYJ TASEKIRJA 2015 Yritys- ja yhteisötunnus: Postiosoite: Valtakatu 32, Lappeenranta Käyntiosoite: Valtakatu 32, Lappeenranta Kotipaikka: Seinäjoki\n3 SISÄLLYSLUETTELO TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2015 Sisällys Hallituksen toimintakertomus tilikaudelta Pankin liiketoiminta... 1 Tulos... 2 Tase... 3 Konsernitilinpäätös... 6 Vapaaehtoiset ja lakisääteiset rahastot... 6 Vakavaraisuuden hallinta... 7 Riskienhallinta... 8 Hallinto ja henkilöstö Yhteiskuntavastuu Tilinpäätöksen jälkeiset tapahtumat Liiketoiminnan kehitys vuonna Hallituksen esitys voitonjakokelpoisten varojen käytöstä Tunnuslukujen laskentakaavat Tilinpäätös Oma Säästöpankki Oyj:n tuloslaskelma Oma Säästöpankki Oyj:n tase Oma Säästöpankki Oyj:n rahoituslaskelma Liitetiedot Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitus Tilinpäätösmerkintä Luettelo tilikauden aikana käytetyistä kirjanpitokirjoista ja tositelajeista... 58\n4 1 Hallituksen toimintakertomus tilikaudelta Oma Säästöpankki Oyj on itsenäinen säästöpankki. Pankki toimii laajalla alueella eri puolilla Suomea ja pankin asiakaskunnasta pääosa on yksityisasiakkaita ja pienyrityksiä. Joroisten Osuuspankki ja Pyhäselän Paikallisosuuspankki luovuttivat liiketoimintansa Oma Säästöpankki Oyj:lle Samassa yhteydessä Joroisten Oma Osuuskunta ja Pyhäselän Oma osuuskunta tulivat Oma Säästöpankki Oyj:n omistajiksi. Pankin asiakasmäärä oli tilikauden päättyessä lähes Pankilla on yhteensä 45 konttoria. Konttoreissa asioinnin lisäksi asiakkaat käyttävät verkkopankki- ja mobiilipankkipalveluita sekä palveluautomaatteja ja käteisautomaatteja. Itsepalvelun osuus asiakkaiden kaikista peruspalvelutapahtumista vuonna 2015 oli 94,2 prosenttia. Vertailuissa käytetyt vuoden 2014 laskelmat ovat epävirallisia, joissa on yhdistelty vuonna 2014 fuusioituneiden pankkien tuloslaskelmat koko vuodelta. Vuonna 2015 yhdistyneiden Pyhäselän Paikallisosuuspankin ja Joroisten Osuuspankin luvut ovat mukana alkaen. Pankin liiketoiminta Oma Säästöpankki Oyj:n liiketoiminnan kasvu ja tulos saavuttivat pankin liiketoimintasuunnitelmassaan tilikaudelle asettamat tavoitteet. Oma Säästöpankki Oyj harjoittaa peruspankkitoimintaa ja tarjoaa asiakkailleen monipuolisia pankkipalveluja sekä oman taseensa kautta että välittäen yhteistyökumppaneidensa tuotteita. Välitetyt tuotteet käsittävät luotto-, sijoitus- ja vakuutustuotteita. Välitetyt luotot koostuvat mm. Aktia Hypoteekkipankki Oyj:n myöntämistä kiinnitysluotoista, joiden määrä vuoden 2015 lopussa oli 145 miljoonaa euroa. Aktia Hypoteekkipankki ei enää ole myöntänyt uusia luottoja, vaan uusluotonanto tapahtuu pankin omasta taseesta. Pankilla on jälleenrahoitusvelvoite välittämiinsä kiinnitysluottoihin. Jälleenrahoitusvelvoite toteutetaan pitkäaikaisena vakuudettomana seniorluottona Aktia Hypoteekkipankille. Luoton määrä on sidoksissa välitettyjen luottojen määrään. Määrä tarkistetaan kaksi kertaa vuodessa. Oma Säästöpankki Oyj toimii itsenäisenä Visa-korttien liikkeeseenlaskijana. Pankki siirtyi uuteen korttiliiketoimintamalliin syksyllä 2015 ja asiakkaiden Visa-luottokanta siirrettiin Netsiltä Oma Säästöpankille Sijoitustuotteina pankin tuotevalikoimaan kuuluvat yhteistyökumppaneiden, mm. Sp- Rahastoyhtiö Oy:n, Aktia Rahastoyhtiö oy:n sekä SEB Varainhoito Suomi Oy:n sijoitusrahastot. Arvopaperipalveluissa yhteistyökumppanina on FIM sekä Nooa Säästöpankki Oy tilinhoitajayhteisönä. Pankin välittämät eläke- ja henkivakuutustuotteet tuottaa pankin osittain omistama SP Henkivakuutus Oy. Vuoden lopussa asiakkailla oli pankin välittämiä rahasto- ja vakuutussäästöjä 216,5 miljoonaa euroa. Maksujenvälityksessä pankki käyttää Säästöpankkien Keskuspankki Suomi Oy:n maksujenvälitys- ja clearingpalveluja.\n5 2 Tulos Oma Säästöpankki Oyj:n liikevoitto oli 19,6 miljoonaa euroa (18,9 miljoonaa euroa vuonna 2014). Liikevoitto kasvoi edellisestä vuodesta 0,7 miljoonaa euroa. Liikevoittoprosentiksi taseen vuosikeskiarvosta muodostui 1,1 prosenttia (1,2). Tehokas operatiivinen toiminta sekä lujat asiakassuhteet mahdollistavat kannattavan liiketoiminnan myös taloudellisesti haastavina aikoina. Pankin kulu-tuotto -suhde oli 57,8 prosenttia (59,6). Pankin keskeiset tuloslaskelmaerät ovat kehittyneet kahteen edelliseen vuoteen verrattuna seuraavasti: Tuhatta euroa 01-12/ /2014 Muutos-% *) 01-12/2013 Muutos-% **) Korkokate , ,9 Nettopalkkiotuotot , ,7 Arvopaperikaupan ja valuuttatoiminnan nettotuotot ,3 Myytävissä olevien rahoitusvarojen nettotuotot , ,1 Suojauslaskennan nettotulos Muut tuotot , ,2 Tuotot yhteensä , ,4 Henkilöstökulut , ,9 Muut hallintokulut , ,8 Muut kulut , ,2 Kulut yhteensä , ,4 Kulu-tuotto -suhde 57,80 59,64 62,44 Arvonalentumistappiot luotoista ,3 Liikevoitto , ,7 Tilikauden voitto , ,5 *) Muutos **) Muutos Taulukossa vuoden 2014 vertailulukuna on käytetty epävirallista yhdisteltyä tuloslaskelmaa, jossa on huomioitu kaikkien vuonna 2014 fuusioituneiden pankkien luvut koko vuodelta. Vuoden 2015 luvuissa ovat mukana yhdistyneiden Pop-pankkien luvut alkaen. Pankin korkokatteeksi muodostui 31,7 miljoonaa euroa (29,2). Korkokate kasvoi 8,8 prosentilla edelliseen tilikauteen verrattuna. Korkokatetta vahvistivat suojaavista korkojohdannaisista saadut korot, joiden määrä korkokatteessa oli 3,0 miljoonaa euroa (3,2). Korkotuottojen määrä oli 39,9 miljoonaa euroa (36,9), jossa kasvua edellisvuodesta oli 3,0 miljoonaa euroa/8,0 prosenttia. Korkokulut olivat 8,2 miljoonaa euroa (7,8). Korkokulut kasvoivat edelliseen tilikauteen verrattuna 0,4 miljoonaa euroa. Tilikauden 2015 aikana tehtiin käypää arvoa suojaavien koronvaihtosopimusten korkojen kirjauksiin liittyen kirjauskäytännön muutos. Aikaisemmin käypää arvoa suojaavien koronvaihtosopimusten korot kirjattiin korkokuluihin ja muutoksen jälkeen korkotuotot on kirjattu korkotuottoihin ja kulut korkokuluihin. Muutos perustuu siihen, että koronvaihtosopimusten korot ovat asianmukaisesti pankille tuottoa. Tästä syystä korkotuotot kasvoivat 2,3 miljoonaa euroa ja korkokulut lisääntyivät 2,3 miljoonaa euroa korkokatteen pysyessä ennallaan.\n6 3 Nettopalkkiotuotot olivat 15,3 miljoonaa euroa (14,2). Tästä palkkiotuottojen osuus oli 17,5 miljoonaa euroa (15,9) ja palkkiokulujen 2,2 miljoonaa euroa (1,8). Palkkiotuottoihin sisältyy välitetyistä tuotteista saatuja palkkioita yhteensä 3,0 miljoonaa euroa (2,6), josta välitetyistä kiinnitysluottopankin luotoista saadut palkkiot olivat 0,1 miljoonaa euroa (0,1) ja muista välitetyistä tuotteista 2,9 miljoonaa euroa (2,4). Välitetyistä kiinnitysluotoista saadut palkkiot sisältyvät edellä esitettyihin lukuihin nettomääräisinä. Muista palkkiotuotoista merkittävimpiä olivat palkkiot antolainauksesta 4,7 miljoonaa euroa (4,0), palkkiot maksuliikenteestä 8,0 miljoonaa euroa (7,4), palkkiot omaisuuden hoidosta ja lainopillisista tehtävistä 0,8 miljoonaa euroa (1,0) ja palkkiot takauksista 0,3 miljoonaa euroa (0,3). Myytävissä olevien rahoitusvarojen nettotuotot olivat 4,5 miljoonaa euroa (2,7). Muut tuotot sisältävät tuotot oman pääoman ehtoisista sijoituksista, sijoituskiinteistöjen nettotuotot ja liiketoiminnan muut tuotot, yhteismäärältään 3,6 miljoonaa euroa (5,2). Saadut osingot olivat 0,6 miljoonaa euroa (0,7), jossa vähennystä edellisvuoteen oli 0,2 miljoonaa euroa. Sijoituskiinteistöjen nettotuotoksi muodostui 0,1 miljoonaa euroa (0,6). Liiketoiminnan muut tuotot vähenivät 22,8 prosentilla 3,0 miljoonaan euroon (3,8). Henkilöstökulut muodostuvat palkkakuluista sekä eläke- ja muista henkilösivukuluista. Näiden kulujen kokonaismäärä oli 11,8 miljoonaa euroa (12,6), mikä oli 6,5 prosenttia pienempi kuin edellisenä vuonna. Henkilöstökulujen määrää alensivat erityisesti johto- ja esimiestason henkilöstön määrän vähentyminen sekä palkkatasoihin liittyvät muutokset. Muut hallintokulut kasvoivat 30,6 prosenttia 13,8 miljoonaan euroon (10,6). Hallintokuluja kasvattivat kertaluonteiset projektit kuten korttiliiketoiminnan haltuunotto ja POP pankkien liiketoimintojen siirrot. Muut kulut, 6,2 miljoonaa euroa (7,3), käsittävät poistot ja arvonalentumiset aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä sekä liiketoiminnan muut kulut. Suunnitelman mukaisten poistojen määrä oli 0,9 miljoonaa euroa (0,8). Liiketoiminnan muut kulut 18,3 prosenttia, 5,3 miljoonaan euroon (6,5). Luotoista ja takauksista kirjattujen arvonalentumistappioiden nettomäärä tilikauden tuloksessa oli 3,6 miljoonaa euroa (1,7), jossa kasvua edellisvuodesta oli 1,9 miljoonaa euroa. Arvonalentumistappioiden bruttomäärä oli 4,5 miljoonaa euroa (2,5). Arvonalentumisten peruutuksia kirjattiin 0,2 miljoonaa euroa (0,3) ja palautuksia aikaisemmin toteutuneiksi luottotappioiksi kirjatuista saamisista saatiin 0,7 miljoonaa euroa (0,5). Tase Pankin tase kasvoi vuoden 2015 aikana 19,5 prosenttia ja oli vuoden lopussa 1 934,7 miljoonaa euroa (1 618,5). Taseessa olevien luottojen määrä oli 1 530,7 miljoonaa euroa. Talletusten määrä oli 1 467,3 miljoonaa euroa. Taseen vauhdikas kasvu perustui orgaaniseen kasvuun sekä rakennejärjestelyihin. Oma Säästöpankki Oyj:n taseen keskeiset erät ovat kehittyneet kahteen edelliseen vuoteen verrattuna seuraavasti: Tuhatta euroa Muutos-% **) Muutos-% ***) Saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä , ,2 Luotot , ,2 Muut saamiset ,2 Sijoitukset , ,0\n7 4 Saamiset luottolaitoksilta , ,7 Saamistodistukset ,5 Osakkeet ja osuudet , ,7 Kiinteistöt , ,9 Johdannaissopimukset , ,9 Johdannaissopimukset vastaavaa , ,2 Johdannaissopimukset vastattavaa Yleisön talletukset *) , ,9 Velat luottolaitoksille ,1 Liikkeeseen lasketut velkakirjat , ,5 Yleiseen liikkeeseen lasketut velkakirjat *) ,8 Velat, joilla on huonompi etuoikeus , ,3 Oma pääoma , ,6 Tilinpäätössiirtojen kertymä , ,0 ROA % 1,0 0,9 0,6 ROE % 9,4 7,8 8,0 Omavaraisuusaste 10,6 11,2 12,8 Vakavaraisuussuhde 20,15 % 21,19 % 18,04 % *) Luku ei sisällä suojauksesta johtuvaa käyvän arvon muutosta **) Muutos ***) Muutos Luotonanto Oma Säästöpankki Oyj:n luotonannon kokonaismäärä tilikauden lopussa oli 1 658,6 miljoonaa euroa (1 466,4). Luotonanto sisältää pankin taseessa olevat luotot 1 530,7 miljoonaa euroa (1 307,1) sekä pankin välittämät Aktia Hypoteekkipankin kiinnitysluotot, jotka eivät sisälly pankin taseeseen. Välitettyjen kiinnitysluottojen määrä vuoden lopussa oli 144,5 miljoonaa euroa (159,2). Pankin valtion varoista välittämät luotot sisältyvät pankin taseeseen erään Saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä. Niiden määrä vuoden lopussa oli 1,1 miljoonaa euroa (1,2). Mukaan luettuna välitetyt kiinnitysluotot luottoja nostettiin ja uudistettiin vuoden aikana yhteensä 562,5 miljoonaa euroa. Luotonannon nettolisäys oli 192,3 miljoonaa euroa eli 13,1 prosenttia. Järjestämättömät saamiset olivat vuoden lopussa 19,2 miljoonaa euroa (22,0). Järjestämättömien saamisten laskentatavassa tapahtui muutos vuonna 2015, luvut on esitetty vertailukelpoisina myös tilikaudelta Lainanhoitojoustojen määrä oli 173,2 miljoonaa euroa vuoden 2015 lopussa. Lainanhoitojoustoina raportoidaan saamiset, joiden ehtoja on neuvoteltu uudelleen asiakkaan heikentyneestä maksukyvystä johtuen. Taseen ulkopuoliset sitoumukset Taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin kuuluvat asiakkaan puolesta kolmannen hyväksi annetut sitoumukset ja asiakkaan hyväksi annetut peruuttamattomat sitoumukset. Asiakkaan puolesta kolmannen hyväksi annetut sitoumukset, 16,0 miljoonaa euroa (31,9) muodostuvat pääasiassa pankki- ja muista takauksista. Muihin takauksiin sisältyvät pankin antamat omavelkaiset takaukset Aktia Hypoteekkipankki Oyj:lle liittyen välitetyistä kiinnitysluotoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden korvaamiseen.\n8 5 Asiakkaan hyväksi annetut peruuttamattomat sitoumukset, joiden määrä tilikauden päättyessä oli 112,8 miljoonaa euroa (57,6) koostuvat pääasiassa myönnetyistä nostamattomista luotoista. Sijoitukset Pankin sijoitukset kohdistuivat pääosin talletuksiin muissa luottolaitoksissa, saamistodistuksiin, osakkeisiin ja osuuksiin sekä kiinteistöihin, jotka sisältyvät tase-erään Aineelliset hyödykkeet. Aineelliset hyödykkeet on eritelty liitetiedossa 2.8. Pankin talletukset muissa luottolaitoksissa olivat 139,5 miljoonaa euroa (116,5). Määrä oli 23,0 miljoonaa euroa suurempi kuin vuotta aikaisemmin. Sijoitukset saamistodistuksiin muodostuivat rahamarkkina-arvopapereista ja joukkovelkakirjalainoista. Niiden määrä tilikauden päättyessä oli 102,5 miljoonaa euroa (47,0), mikä on 118,3 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Sijoitukset osakkeisiin ja osuuksiin olivat kauden päättyessä 104,0 miljoonaa euroa (93,2). Tästä toiminnalle välttämättömien osakkeiden ja osuuksien osuus oli 25,8 miljoonaa euroa (25,8) ja muiden osakkeiden ja rahasto-osuuksien osuus 78,2 miljoonaa euroa (67,4). Pankilla ei ole hallussaan julkisesti noteerattuja osakkeita, joilla se kävisi aktiivisesti kauppaa. Pankin kiinteistöomaisuuden arvo taseessa oli 31,1 miljoonaa euroa (30,9). Tästä omassa käytössä olevien kiinteistöjen arvo oli 17,7 miljoonaa euroa (14,6) ja sijoituskiinteistöjen arvo 13,4 miljoonaa euroa (16,3). Sijoituskiinteistöjen käyvät arvot on esitetty liitetiedossa 2.8. Tilikauden aikana aktivoitiin taseeseen 1,0 miljoonalla eurolla kiinteistöihin kohdistuvia perusparannusmenoja. Vuoden 2015 aikana pankki myi omistamiensa kiinteistöyhteisöjen osakkeita ja kiinteistöjä 0,5 miljoonan euron arvosta ja osti 0,6 miljoonalla eurolla. Johdannaissopimukset Pankki käyttää johdannaissopimuksia korkoriskiensä suojaamiseen. Tilikauden päättyessä johdannaisten positiivinen käypä arvo taseen vastaavaa puolella, tase-erässä Johdannaissopimukset, oli yhteensä 5,8 miljoonaa euroa (7,4), josta käypää arvoa suojaavien johdannaisten osuus oli 5,4 miljoonaa euroa (6,2) ja rahavirtaa suojaavien johdannaisten 0,4 miljoonaa euroa (1,2). Pankki suojasi käyvän arvon suojauksella avistaehtoista talletussalkkua ja osaketalletusta. Suojausinstrumenttina olivat koronvaihtosopimukset ja osakeoptiot. Rahavirran suojauksella pankki suojasi vaihtuvakorkoisen antolainauksen tulevaa korkovirtaa, jossa suojausinstrumenttina olivat korko-optiot. Johdannaissopimukset eritellään liitetiedoissa 2.5. Vakavaraisuuslaskennassa johdannaiset sisältyvät luotto- ja vastapuoliriskin vakavaraisuusvaatimukseen. Yleisön talletukset Pankin varainhankinnasta valtaosa muodostui yleisöltä vastaanotetuista talletuksista. Talletusten määrä vuoden lopussa oli 1 467,3 miljoonaa euroa (1 287,5). Talletukset kasvoivat vuoden aikana 179,8 miljoonaa euroa eli 14,0 prosenttia. Talletukset käyttely- ja säästämistileillä kasvoivat vuoden aikana 124,8 miljoonaa euroa eli 12,5 prosenttia ja niiden määrä vuoden vaihteessa oli 1 123,9 miljoonaa euroa (999,1). Sijoittamis- ja asuntosäästöpalkkiotilien kasvu oli 54,9 miljoonaa euroa eli 19,0 prosenttia ja niitä oli vuoden vaihteessa 343,4 miljoonaa euroa (288,5). Muut velat\n9 6 Muut velat muodostuvat pääasiassa veloista luottolaitoksille ja liikkeeseen lasketuista velkakirjoista, joita ovat sijoitustodistukset, joukkovelkakirjalainat sekä debentuurit, joilla on huonompi etuoikeus kuin pankin muilla veloilla. Velat luottolaitoksille olivat 36,9 miljoonaa euroa (11,9). Erä sisältää muiden luottolaitosten pankkiin tekemät talletukset Pankki laski liikkeeseen vuoden aikana joukkovelkakirjalainoja 100,0 miljoonaa euroa. Tilikauden päättyessä liikkeeseen laskettujen velkakirjojen määrä pankin taseessa oli yhteensä 186,0 miljoonaa euroa (101,5), josta joukkovelkakirjalainoja oli 161,5 miljoonaa euroa ja debentuurilainoja 24,5 miljoonaa euroa. Muut vieraan pääoman erät muodostuivat lähinnä lyhytaikaisista maksujenvälityseristä sekä tuottojen ja kulujen jaksotuksiin liittyvistä tilinpäätösvaiheen siirtyvistä eristä. Oma pääoma ja tilinpäätössiirtojen kertymä Pankin oman pääoman ja tilinpäätössiirtojen kertymä oli yhteensä 217,5 miljoonaa euroa (191,3). Pankin oma pääoma tilikauden päättyessä oli 154,4 miljoonaa euroa (139,1). Lisäystä edelliseen tilikauteen verrattuna oli 15,2 miljoonaa euroa. Omaan pääomaan sisältyvän käyvän arvon rahaston määrä laskennallisilla veroilla oikaistuna oli 4,4 miljoonaa euroa (6,1). Määrä koostui rahavirtaa suojaavien johdannaisten käyvän arvon muutoksesta -0,2 miljoonaa euroa (0,4) ja myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksesta 4,6 miljoonaa euroa (5,7). Tilinpäätössiirtoja ovat poistoerot ja vapaaehtoiset varaukset, joiden yhteismäärä kauden päättyessä oli 63,1 miljoonaa euroa (52,2), josta luottotappiovaraus oli 63,1 miljoonaa euroa (52,2). Vuonna 2015 luottotappiovarausta kasvatettiin 10,9 miljoonaa euroa (kasvatettiin 0,5 miljoonaa euroa), jonka jälkeen varauksen määrä tilinpäätöksessä oli 4,3 prosenttia saamisista. Varauksesta 3,3 miljoonaa euroa on siirretty osakepääomaan. Tilikauden aikana ei kirjattu poistoeron muutosta. Konsernitilinpäätös Oma Säästöpankki Oy muodostaa konsernin, johon kuuluvat emopankki ja sen omistamat tytäryhtiöt Kantapankin Kiinteistövälitys Oy, As Oy Akaan Ketoneilikka, Koy Kuortaneen Säästötalo, Koy Töysän Säästökeskus, Koy Tervalapikas, Seinäjoen Oma Koti Oy, Koy Oma Säästöpankin Talo, Koy Ilmajoen Säästöpankin talo, As Oy Parkanon Säästötalo, Eksp- Kiinteistövälitys Oy, Koy Lappeenrannan Säästökeskus, Lappeenrannan Keskustalo Oy, Koy Savitaipaleen Säästökulma Oy ja Lappeenrannan Foorumi Oy. Pankin tytäryhtiöt on jätetty konsernitilinpäätöksen ulkopuolelle, koska ne ovat luottolaitoslain 12 luvun 10 :ssä tarkoitettuja pieniä tytäryhtiöitä. Tytäryhtiöiden vaikutus konsernin tulokseen ja omaan pääomaan on vähäinen. Vapaaehtoiset ja lakisääteiset rahastot Oma Säästöpankki Oyj kuului jäsenenä Säästöpankkien Vakuusrahastoon. Vakuusrahaston valtuuskunta päätti , että rahasto puretaan kokonaan ja rahaston varat palautetaan jäsenpankeille. Rahaston toiminta päättyi, kun rahaston valtuuskunta hyväksyi purkamista koskevan lopputilityksen maaliskuussa Oma Säästöpankki Oyj:n osuus palautettavista varoista on n. 1,4 milj. euroa ja ne on kirjattu liiketoiminnan muihin tuottoihin.\n10 7 Lisäksi pankki kuuluu talletussuojarahastoon, joka turvaa tallettajan saamiset pankilta 100 tuhanteen euroon saakka. Pankin kannatusmaksu rahastolle oli 1,1 miljoonaa euroa. Oma Säästöpankki Oyj kuuluu myös sijoittajien korvausrahastoon, jonka suojan piiriin kuuluvat kaikki ei-ammattimaiset sijoittajat. Vakavaraisuuden hallinta Oma Säästöpankki Oyj on määritellyt vakavaraisuuden hallintaprosessin, jonka tavoitteena on pankin riskinkantokyvyn riittävyyden turvaaminen suhteessa toiminnan kaikkiin olennaisiin riskeihin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pankki tunnistaa ja arvioi toimintaansa liittyvät riskit kattavasti ja mitoittaa riskinkantokykynsä vastaamaan pankin riskien yhteismäärää. Vakavaraisuutensa turvaamiseksi pankki asettaa riskiperusteiset pääomatavoitteet ja laatii pääomasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Vakavaraisuuden hallintaprosessin tavoitteena on myös ylläpitää ja kehittää laadukasta riskienhallintaa. Pankki toimii strategiansa mukaisesti vähittäispankkitoiminnassa. Toimimalla vain tällä liiketoiminta-alueella pankki kykenee pitämään toimintaansa sisältyvät riskit hallittavina ja toiminnan laatuun nähden pieninä. Pankin vakavaraisuuden hallinnasta vastaa pankin hallitus, joka myös määrittelee toimintaan liittyvät riskirajat. Pankin hallitus käy vuosittain läpi pankin vakavaraisuuden hallintaan liittyvät riskit, pääomasuunnitelman sekä riskeille asetetut rajat. Vakavaraisuuden hallintaprosessissaan pankki laatii mm. tulos-, kasvu- ja vakavaraisuusennusteet. Ennusteiden perusteella pankki kartoittaa tarvittavat toimenpiteet, joilla liiketoimintastrategian mukainen vakavaraisuustaso kyetään ylläpitämään. Pankki soveltaa vakavaraisuuslaskennassa luottoriskin laskentaan standardimenetelmää ja operatiivisen riskin osalta perusmenetelmää. Standardimenetelmässä vastuut jaetaan vastuuryhmiin ja vähittäissaamisten ryhmässä on määritelty luotonannon hajautukselle vaadittavat vähimmäisrajat. Oma Säästöpankki Oyj julkistaa vakavaraisuuslaskennan kannalta olennaiset tiedot vuosittain osana toimintakertomustaan ja tilinpäätöksen liitetietoja. Puolivuosittain tehtävässä osavuosikatsauksessa julkistetaan keskeiset vakavaraisuustiedot. Oma Säästöpankki Oyj:n omat varat (TC) yhteensä olivat 208,8 miljoonaa euroa (191,4), kun omien varojen vähimmäisvaatimus oli 82,9 miljoonaa euroa (72,2). Ensisijainen pääoma (T1) oli 200,6 miljoonaa euroa, josta ydinpääoman (CET1) osuus oli 200,6 miljoonaa euroa. Toissijainen pääoma (T2) oli 8,2 miljoonaa euroa (19,5). Oma Säästöpankki Oyj:n vakavaraisuussuhde säilyi edelleen hyvällä tasolla, vaikka pankin vakavaraisuussuhde laski 1,04 prosenttiyksikköä ja oli vuoden lopussa 20,15 prosenttia. Ensisijaisen pääoman (T1) suhde riskipainotettuihin eriin oli 19,36 % (19,03 %). Vakavaraisuuslaskennan pääerät, tuhatta euroa Omat varat Ydinpääoma ennen lakisääteisiä oikaisuja Ydinpääomaan tehtävät lakisääteiset oikaisut Ydinpääoma (CET1) yhteensä Ensisijainen lisäpääoma ennen lakisääteisiä oikaisuja 0 0 Ensisijaiseen lisäpääomaan tehtävät lakisääteiset oikaisut 0 0 Ensisijainen lisäpääoma (AT1) 0 0 Ensisijainen pääoma (T1 = CET1 + AT1) Toissijainen pääoma ennen lakisääteisiä oikaisuja\n11 8 Toissijaiseen pääomaan tehtävät lakisääteiset oikaisut Toissijainen pääoma (T2) yhteensä Omat varat yhteensä (TC = T1 + T2) Riskipainotetut erät yhteensä josta luotto- ja vastapuoliriskin osuus josta vastuun arvonoikaisuriski (CVA) josta markkinariskin osuus (valuuttakurssiriski) josta operatiivisen riskin osuus Ydinpääoma (CET1) suhteessa riskipainotettuihin eriin (%) 19,36 % 19,03 % Ensisijainen pääoma (T1) suhteessa riskipainotettuihin erin (%) 19,36 % 19,03 % Omat varat yhteensä (TC) suhteessa riskipainotettuihin eriin (%) 20,15 % 21,19 % Vähimmäisomavaraisuusaste Ensisijainen pääoma (T1) Vastuut yhteensä Vähimmäisomavaraisuusaste, % 9,73 % 10,44 % Euroopan Unionin uusi varavaraisuusasetus ja -direktiivi annettiin Uusi sääntely astui voimaan ja pohjautui Baselin pankkivalvontakomitean vuonna 2010 antamiin suosituksiin, eli niin sanottuun Basel III -kehikkoon. Uusi vakavaraisuusasetus on suoraan jäsenmaita sitovaa lainsäädäntöä, ja sen myötä suuri osa Finanssivalvonnan vakavaraisuuslaskentaa käsittelevistä standardeista kumottiin. Euroopan Pankkiviranomainen (EBA) antaa asetusta tarkentavia standardeja, jotka ovat asetuksen lailla sitovia. Uuden sääntelyn mukainen Basel III -vakavaraisuusraportointi alkoi tilanteesta. Sen myötä pankkien pääomavaatimukset tiukentuivat sekä pääomainstrumenteille asetettujen ehtojen että lisäpääomapuskureiden kautta. Likviditeetille asetetaan uusia vaatimuksia ja velkaantuneisuuden seurantaan otetaan käyttöön uusi tunnusluku, vähimmäisomavaraisuusaste. Paikallispankkien vakavaraisuuden odotetaan tulevaisuudessakin täyttävän vaaditun 8 %:n vähimmäistason. Vähimmäisvakavaraisuusvaatimuksen lisäksi otettiin käyttöön kiinteä lisäpääomavaatimus 2,5 % sekä muuttuva lisäpääomavaatimus, jonka viranomaiset voivat tarvittaessa asettaa 0-2,5 %:n tasolle. Finanssivalvonnan johtokunta ei ole asettanut muuttuvaa lisäpääomavaatimusta vuonna Maksuvalmiusvaatimus LCR:n sitova soveltaminen alkoi 60 %:n tasolla , josta se nousee asteittain 100 %:n tasolle mennessä. EU päättää pysyvän varainhankinnan vaatimuksen NSFR:n ja vähimmäisomavaraisuusasteen sitovuudesta ja sisällöstä seurantajakson jälkeen. Tämänhetkisen tiedon perusteella ne tulevat sitoviksi vaatimuksiksi aikaisintaan vuonna Riskienhallinta Riskienhallinnan tavoite Riskienhallinnan tavoitteena on varmistaa, että pankin liiketoiminnasta aiheutuvat riskit on tunnistettu, arvioitu ja mitoitettu hyväksytylle tasolle ja että riskejä valvotaan ja ne ovat oikeassa suhteessa pankin riskinkantokykyyn. Riskienhallinnan keskeiset osa-alueet ovat luottoriskit, markkinariskit sisältäen korko- ja hintariskit, rahoitusriskit, kiinteistöriskit sekä strategiset ja operatiiviset riskit. Pankki seuraa riskikartalla eri riskien keskinäisiä riippuvuuksia.\n12 9 Periaatteet ja organisointi Oma Säästöpankki Oyj:n riskienhallintastrategia perustuu hallituksen pankille vahvistamaan päämäärään ja liiketoimintastrategiaan, riskienhallintaohjeisiin, valtuusjärjestelmään sekä keskeisimmistä liiketoiminnan osa-alueista tuotettavaan riski- ja poikkeamaraportointiin. Pankki kohdistaa strategiansa mukaisesti liiketoimintansa vähittäispankkitoiminnan vähäriskiseen osaan. Pankilla ei ole taloudelliseen kantokykyynsä nähden ylisuuria asiakas- tai sijoitusriskikeskittymiä eikä pankki niitä strategiansa mukaisesti myöskään ota. Pankki pitää vakavaraisuutensa turvallisella tasolla. Pankin vakavaraisuutta ja riskienkantokykyä vahvistetaan kannattavalla liiketoiminnalla. Luotto- ja muiden riskien muodostaman tappiouhan pankki huomioi tilinpäätöksessään riittävillä arvonalentumiskirjauksilla ja muilla tappiokirjauksilla. Hallitukselle annetaan säännöllisesti tietoa pankin eri riskeistä ja niiden tasoista. Hallitus myös hyväksyy valtuudet ja puitteet riskinotolle määrittelemällä sallitut riskirajat luotto- ja markkinariskeille. Valtuuksien puitteissa vastuu päivittäisestä riskienseurannasta ja valvonnasta kuuluu toimivalle johdolle. Toimiva johto hyödyntää seurannassaan järjestelmien tuottamia raportteja eri riskien osa-alueilta. Riskien raportointiin ja seurantaan tarkoitetut järjestelmät sekä käytännöt täyttävät riskienhallinnalle asetetut edellytykset ottaen huomioon pankin toiminnan luonteen ja laajuuden. Riskienhallinnan ja compliancen järjestelyt Riskienvalvonnan ja säännösten noudattamisen riippumattoman valvonnan suorittavat riskienhallinnan arviointitoiminto, pankin compliance-toiminto sekä luottoriskin arviointitoiminto. Riskienhallinnan arviointi ylläpitää riskienhallinnan toimintaperiaatteita ja puitteita sekä edistää tervettä riskikulttuuria tukemalla liiketoimintaa sen riskienhallinnassa. Compliance vastaa säännösten noudattamisen varmistamisesta. Compliance varmistaa, että toimintatavat ja ohjeet suhteessa lakeihin tai muista säännöksistä tuleviin vaatimuksiin on sovitettu yhteen ja kaikessa toiminnassa noudatetaan lakeja, viranomaismääräyksiä ja sisäisiä ohjeita. Luottoriskin arviointitoiminto edistää ennakoivaa ja järjestelmällistä luottoriskin hallintaa. Ylimmän hallintoelimen jäsenten valinnassa noudatettava monipuolisuuteen tähtäävä toimintamalli ja sen tavoitteet ja päämäärät Pankin ohjeistuksessa on korostettu hallituksen monipuolisuuden merkitystä. Luottolaitoksen hallituksella on oltava sen tehtävien kannalta riittävästi ja monipuolisesti osaamista ja kokemusta luottolaitoksen liiketoiminnasta ja toimintaan liittyvistä riskeistä\n13 10 Luottoriskit Luottoriskien hallinnan tavoitteena on rajoittaa asiakasvastuista syntyvien riskien tulos- ja vakavaraisuusvaikutukset hyväksyttävälle tasolle. Hallituksen vahvistama liiketoimintastrategia ja luotonanto-ohjeet määrittelevät enimmäismäärät riskikeskittymille ja ohjaavat luotonannon suuntaamista asiakassektoreittain, toimialoittain ja luottokelpoisuusluokittain. Pankin keskeisiä asiakasryhmiä ovat toimialueen henkilöasiakkaat ja maatilayritykset sekä pienyritykset. Pankin varainhankinnasta pääosa on myönnetty luottoina pankin asiakkaille. Pankin taseessa olevista luotoista kotitalouksien ja elinkeinonharjoittajien yhteinen osuus on noin 67,5 % (67,7 %). Maatilayrittäjien osuus taseessa olevista luotoista on 7,7 % (7,1 %) ja muiden 24,8 % (25,2 %). Valtaosa, 72,2 % (72,7 %), pankin luotoista on myönnetty asuntovakuutta vastaan. Yritys- ja maatilatalousluottoriskien hallinta perustuu asiakasvastuuhenkilön suorittamaan asiakasseurantaan ja sisäiseen luottokelpoisuusluokitteluun. Henkilöasiakkaan luottokelpoisuuden arviointi rakentuu pankin hyvään asiakastuntemukseen ja sen pohjalta tehtävään arvioon asiakkaan maksukyvystä. Pankin hallitus tekee suurimmat luottopäätökset. Hallitus on edelleen delegoinut luottovaltuuksia pankin kahdelle luottoryhmälle ja nimetyille toimihenkilöille. Luottopäätökset tehdään pankin hallituksen vahvistamien luotonanto-ohjeiden mukaisesti. Pääsääntönä on vähintään kahden päätöksentekijän periaate. Luottopäätökset perustuvat asiakkaan luottokelpoisuuteen ja maksukykyyn sekä muiden luoton myöntämiskriteereiden, kuten vakuusvaatimusten täyttymiseen. Luotot on myönnetty pääosin turvaavin vakuuksin. Vakuudet arvostetaan varovaisesti käypään arvoon ja niiden käypiä arvoja seurataan säännöllisesti sekä tilastoja että hyvää toimialuetuntemusta hyödyntämällä. Pankin hallitus on vahvistanut pankille ohjeet eri vakuusmuotojen arvostuksista ja niiden vakuusarvoista, joita vastaan luottoa voidaan myöntää. Luottoriskiä arvioidaan jatkuvasti seuraamalla mm. takaisinmaksussa esiintyviä viivästyksiä ja järjestämättömiä luottoja. Asiakaskohtaisia vastuiden ja vakuuksien määriä seurataan asiakasvastuuhenkilöiden taholta perustuen jatkuvaan maksukäyttäytymisen ja asiakkaiden toiminnan seuraamiseen. Hallitukselle raportoidaan kerran vuodessa 15 suurinta asiakaskokonaisuutta ja järjestämättömien saamisten kokonaismäärä kuukausittain. Raportointi sisältää mm. riskien määrän ja kehityksen asiakaskokonaisuuksittain, toimialoittain ja luottokelpoisuusluokittain. Pankki pyrkii estämään henkilöasiakkaiden ylivelkaantuneisuutta laskemalla asiakkaalle luottokelpoisuusluokan aina uutta luottoa myöntäessään. Luottokelpoisuusluokan muodostumiseen vaikuttavat maksuhäiriötiedot, pankkia kohtaan todettu sisäinen maksukäyttäytyminen sekä luoton takaisinmaksukyky. Luottokelpoisuusluokan oikean määrittelyn vuoksi asiakkaan vastuisiin lasketaan myös muissa rahoituslaitoksissa olevat vastuut. Jos luottokelpoisuusluokka on huono, luoton myöntöä harkitaan erityisen tarkkaan, tai luotto jätetään kokonaan myöntämättä. Pankilla ei ole asiakaskokonaisuuksia, joiden vastuut ylittäisivät luottolaitoslain asettaman rajan 10 prosenttia pankin omista varoista (ns. suuret asiakasriskit). Pankin luottokantaan sisältyvät riskit ovat tehtyjen selvitysten perusteella pankin vuositulostasoon ja riskinkantokykyyn nähden alhaisella tasolla. Rahoitusriski Rahoitusriski on jälleenrahoituksen saatavuuteen ja hintaan liittyvä riski, joka syntyy, kun saamisten ja velkojen maturiteetit poikkeavat toisistaan. Rahoitusriski syntyy myös, jos saatavat ja velat ovat liiaksi keskittyneet yksittäisille vastapuolille. Rahoitusriskiä arvioidaan maturiteetti-\n14 11 luokittain kunkin luokan saatavien ja velkojen erotuksen suuruudella. Rahoitusriskiä hallitaan mm. pitämällä riittävästi likvidejä varoja maksuvalmiuden takaamiseksi. Rahoitusriskiä seurataan raportoimalla hallitukselle pankin rahoitustilanteesta sekä maksuvalmiusasemasta. Oma Säästöpankki Oyj hankkii tarvitsemansa jälleenrahoituksen talletuksina omalta toimialueeltaan sekä muilla tarkoituksenmukaisilla keinoilla kuten JVK-emissioilla Talletustiliehtojen mukaan merkittävä osa jälleenrahoituksesta on avistaehtoista jakautuen yli tallettajaasiakkaalle. Pankin tavoitteena on pidentää jälleenrahoituksensa maturiteettia ja ylläpitää laajaa rahoituspohjaa. Pankki pitää maksuvalmiutensa hyvänä sijoittamalla likvidit varat pääosin jälkimarkkinakelpoisiin rahoitusinstrumentteihin ja lyhytaikaisiin talletuksiin muihin rahalaitoksiin. Pankin taseessa olevista luotoista on 11,8 % (12,7 %) luotoissa, joiden luottoaika on yli 20 vuotta. Vuoden 2015 aikana pankin rahoitusasema pysyi vakaana. Korkoriski Korkoriskillä tarkoitetaan korkotason muutosten vaikutusta pankin tulokseen ja vakavaraisuuteen. Korkoriski aiheutuu saatavien ja velkojen toisistaan poikkeavista korkoperusteista sekä eriaikaisista korontarkistus- tai erääntymisajankohdista. Pankin hallitus on myöntänyt toimivalle johdolle valtuudet suojaavien johdannaisten käyttöön. Korkoriskiään pienentääkseen pankki käyttää suojaavia johdannaissopimuksia, joiden käytöstä on tehty tarkempaa selkoa kohdassa johdannaissopimukset Pankin korkoriski raportoidaan säännöllisesti hallitukselle, joka on vahvistamissaan ohjeissa antanut enimmäismäärät pankin korkoriskille. Pankki käyttää korkoriskin mittaamisessa taseanalyysia, joka mittaa termiinikorkojen yhden ja kahden prosenttiyksikön muutosten vaikutusta tulevien 1-60 kk:n korkokatteen ennustukseen. Ennuste lasketaan raportointihetkellä markkinoilta saatavilla termiinikoroilla seuraaville viidelle vuodelle. Avoimen korkoriskin määrää mitataan korkoherkkyydellä, joka huomioi edellä mainittujen korkoshokkien vaikutuksen korkokatteeseen tulevina vuosina. Johdannaissopimukset Pankki suojaa korollisia velkojaan korkojen muutoksia vastaan korkojohdannaisilla ja soveltaa niihin suojauslaskentaa koskevia määräyksiä sekä seuraa säännöllisesti suojausten tehokkuutta. Pankki seuraa kuukausittain johdannaisiin liittyviä riskejä kuten johdannaisten käyvän arvon muutoksia verrattuna korkokäyrän muutoksiin sekä muutoksia pankin taseasemassa ja korkokatteen herkkyydessä koronmuutoksille. Markkinariski Markkinariskillä tarkoitetaan korkojen ja markkinahintojen muutosten vaikutusta pankin tulokseen ja omiin varoihin. Kaupankäyntitoiminnassa korkojen muutos aiheuttaa markkinariskin toteutumisen arvopapereiden markkina-arvon muutoksena. Osakeriskillä tarkoitetaan mm. julkisesti noteerattavien osakkeiden ja rahasto-osuuksien kurssimuutosten aiheuttamaa tulosvaikutusta. Pankin tavoitteena arvopaperisijoituksissa on hankkia tuotto-riskisuhteeltaan kilpailukykyinen tuotto sijoitetulle pääomalle. Pankki sijoittaa arvopapereihin vain siten, että kurssimuutosten tulosvaikutus ei vaaranna pankin vakavaraisuutta tai kannattavuutta. Tilinpäätöshetkellä pankin tulokseen sisältyi arvopapereista kirjattuja realisoitumattomia arvonmuutoksia nettomäärältään -0,1 miljoonaa euroa (0,1). Lisäksi realisoitumattomia arvomuutoksia sisältyy käyvän arvon rahastoon, määrältään 4,4 mil-\n15 12 joonaa euroa (6,1), josta rahavirran suojauksessa käytettävien johdannaisten arvonmuutos oli - 0,2 miljoonaa euroa (0,4) ja myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonmuutos 4,6 miljoonaa euroa (5,7). Arvopapereiden realisoitumattomista arvonmuutoksista aiheutuva vaikutus pankin omiin varoihin oli 4,3 miljoonaa euroa (4,9 mikä on 2,1 % (2,5 %)) pankin omista varoista tilikauden päättyessä. Pankilla ei ole arvopapereihin liittyvää koko toiminnan selvitysriskistä aiheutuvaa vähimmäisvakavaraisuusvaatimusta. Sijoitusten hajauttamisella vähennetään yksittäisistä sijoituksista aiheutuvaa keskittyneisyysriskiä. Pankki seuraa kuukausittain sijoitustarkoitukseen hankittujen arvopapereiden markkinaarvoja ja niiden transaktioihin liittyviä kassavirtoja. Hallitukselle raportoidaan säännöllisesti arvopaperisalkun sisältö ja taseasema. Arvopaperisalkkuun sisältyvää markkinariskiä arvioidaan suhteessa pankin tulokseen ja omiin varoihin. Kiinteistöriski Kiinteistöriskillä tarkoitetaan kiinteistöomaisuuteen kohdistuvaa arvonalentumis-, tuotto- tai vahingoittumisriskiä. Kiinteistösijoitukset eivät kuulu pankin ydinliiketoimintaan. Pankin kiinteistökohteet on vakuutettu pääosin täysarvovakuutuksilla. Pankin sijoituskiinteistöomaisuus on arvioitu ja tilinpäätöksessä arvostettu pääosin kauppahintamenetelmällä. Kiinteistöomaisuuden arvo on vähäinen verrattuna pankin taseeseen ja pankin omiin pääomiin eikä kiinteistöomaisuuden arvoihin tällä hetkellä kohdistu sellaisia arvonalentamistarpeita, joilla olisi olennaista vaikutusta pankin lähivuosien tulokseen ja vakavaraisuuteen. Sijoituskiinteistöjen kirjanpitoarvot ja käyvät arvot on kuvattu liitetiedossa 2.8 (pois lukien aineettomiin hyödykkeisiin kirjatut aktivoinnit). Pankin omassa käytössä oleviin kiinteistöihin ja kiinteistöyhtiöiden osakkeisiin sitoutunut pääoma oli tilinpäätöshetkellä 17,7 miljoonaa euroa (14,6). Sijoituskiinteistöomaisuuteen sitoutunut pääoma väheni verrattuna edelliseen tilikauteen ja oli määrältään 13,4 (16,4) miljoonaa euroa, mikä on 0,7% prosenttia pankin taseen loppusummasta. Strategiset ja operatiiviset riskit Strategisella riskillä tarkoitetaan pankin toimintaympäristön kehitykseen nähden väärin valitusta liiketoimintastrategiasta syntyviä menetyksiä. Strategiset riskit pyritään minimoimaan päivittämällä strategiset ja vuositason suunnitelmat säännöllisesti. Operatiivisilla riskeillä tarkoitetaan menetyksiä, jotka voivat johtua sisäisistä puutteellisuuksista järjestelmissä, prosesseissa ja henkilöstön toiminnassa tai ulkoisista liiketoimintaan vaikuttavista tekijöistä. Operatiivisten riskien toteutumista pyritään minimoimaan henkilöstön jatkuvalla kehittämisellä ja kattavilla toimintaohjeilla sekä sisäisen valvonnan toimenpiteillä mm. eriyttämällä mahdollisuuksien mukaan asioiden valmistelu, päätöksenteko, toimeenpano ja valvonta toisistaan. Pankki on varautunut erityisellä vakuutuksella pankkitoiminnassa mahdollisesti toteutuviin operatiivisiin riskeihin ja niistä aiheutuviin vahinkoihin. Oikeudellisten riskien toteutumista osaltaan vähentävät laajasti käytössä olevat vakiomuotoiset sopimusehdot. Tietojärjestelmien toimintahäiriöistä aiheutuviin riskeihin on varauduttu jatkuvuussuunnittelulla. Operatiivisia riskejä seurataan keräämällä tietoa pankkia kohdanneista taloudellisista menetyksistä ja mahdollisista väärinkäytöksistä. Toimiva johto hyödyntää sisäisen valvonnan tuottamaa raportointia ohjeistuksen noudattamisesta sekä tietoja toimintaympäristön muutoksista.\n16 13 Sisäinen tarkastus Hallitus on asettanut pankille sisäisen tarkastuksen ja vahvistanut sisäiselle tarkastukselle tarkastussuunnitelman sekä raportointiperiaatteet. Sisäisen tarkastuksen tehtävänä on pankin toimintaorganisaation sisäisen valvonnan laajuuden ja riittävyyden arviointi sekä riskienhallintajärjestelmien toimivuuden valvonta ja arviointi. Sisäinen tarkastus raportoi havainnoistaan hallitukselle ja toimitusjohtajalle. Pankin hallitus käsittelee sisäisen tarkastuksen laatimat tarkastusyhteenvedot. Sisäinen valvonta Pankin sisäisen valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että pankissa eri tasoille asetetut päämäärät ja tavoitteet saavutetaan sovittuja ja asetettuja sisäisen valvonnan ohjeita noudattaen. Sisäinen valvonta on pankin sisältä käsin tapahtuvaa hallintoelinten ja organisaation itsensä hoitamaa tarkkailua ja kohdistuu ensisijassa toiminnan tilaan, laatuun ja tuloksiin. Sisäistä valvontaa suorittavat hallitus, toimitusjohtaja, esimiehet ja toimihenkilöt. Lisäksi toimihenkilöillä on velvollisuus ilmoittaa poikkeamista ja laittomuuksista ylemmälle organisaatiolle. Hallinto ja henkilöstö Oma Säästöpankki Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin Yhtiökokouksessa vahvistettiin vuoden 2014 tilinpäätös ja myönnettiin vastuuvapaus pankin hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle. Pankin voitonjakokelpoisista varoista ,29 euroa päätettiin käyttää voitonjakoon ,00 euroa. Yhtiön varsinaiseksi tilintarkastajaksi valittiin Ernst & Young KHT-yhteisö ja päävastuulliseksi tilintarkastajaksi KHT Tatu Huhtala. Oma Säästöpankki Oyj:n hallitukseen kuuluu 7 jäsentä. Hallituksen puheenjohtajana on toiminut Jarmo Partanen ja varapuheenjohtajana Jyrki Mäkynen sekä toimitusjohtajana Pasi Sydänlammi. Toimitusjohtajan sijaisena/varatoimitusjohtajana on toiminut Hannu Valkeapää. Hallitus kokoontui vuoden aikana 13 kertaa. Hallituksen varsinaiset jäsenet alkaen: Hallituksen puheenjohtaja Varapuheenjohtaja Jäsen Jäsen Jäsen Jäsen Jäsen Jarmo Partanen Jyrki Mäkynen Aki Jaskari Timo Kokkala Heli Korpinen Jarmo Salmi Ari Yli-Kaatiala Pankin palveluksessa oli vuoden lopussa 252 henkilöä. Henkilömäärä on lisääntynyt vuoden aikana toteutuneiden fuusioiden yhteydessä. Pankin sisäisenä tarkastajana on toiminut Audit Partners Oy. Pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä Osakeyhtiömuotoisen säästöpankin varsinaisessa yhtiökokouksessa käsitellään edellisen vuoden tilinpäätös, voitonjako, vastuuvapauden myöntäminen sekä valitaan hallituksen jäsenet. Päätökset pankin liiketoiminnasta ja strategisista asioista tekee pankin hallitus. Lisäksi hallituksen tehtävänä on tehdä päätökset merkittävimmistä pankin liiketoimintaan liittyvistä asioista sekä valita pankille toimitusjohtaja. Hallituksen työskentely perustuu vahvistettuihin ohjeisiin.\n17 14 Pankin toimitusjohtaja hoitaa pankin juoksevaa hallintoa hallitukselta saamisensa ohjeiden mukaisesti. Hallitusten jäsenten ja toimitusjohtajan riippumattomuuden selvittäminen tapahtuu Finanssivalvonnan ja sen edeltäjän Rahoitustarkastuksen antamien määräysten mukaisesti. Tehtävään valittaessa sekä vuosittain hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan on annettava selvitys yhteisöistä, joissa he toimivat. Lisäksi hallituksen jäsenen ja toimitusjohtajan on annettava Finanssivalvonnan määräyksen mukainen sopivuus- ja luotettavuusselvitys tehtävää vastaanottaessaan. Palkitsemisjärjestelmät Palkitsemisjärjestelmän määrittelyssä käytetty päätöksentekoprosessi Pankin hallitus vastaa pankissa sovellettavien palkitsemisjärjestelmien yleisistä periaatteista koskien sekä toimivaa johtoa että koko henkilöstöä. Pankilla ei ole palkitsemisjärjestelmän hallinnointia varten hallituksen nimeämää ja sen jäsenistä koostuvaa palkitsemisvaliokuntaa. Sitä ei ole katsottu tarpeelliseksi pankin liiketoiminnan suppeuden vuoksi. Pankin hallitus valvoo palkitsemisjärjestelmän noudattamista sekä arvioi säännöllisesti sen toimivuutta. Palkitsemisen ja tuloksen välinen suhde Palkitsemisjärjestelmä on pankin liiketoimintastrategian, tavoitteiden ja arvojen mukainen ja se vastaa pankin pitkän aikavälin etua. Palkitsemisjärjestelmä on sopusoinnussa pankin hyvän ja tehokkaan riskienhallinnan ja riskinkantokyvyn kanssa ja edistää sitä. Suoritusten arvioinnissa käytetyt perusteet ja riskiperusteiset palkkioiden määrän muutokset, lykkäämiskäytänteet ja palkkioiden maksamisperusteet Palkkionsaajalle maksettavan erorahan ja muun vastaavan korvauksen, joka maksetaan, jos palvelussuhde päättyy ennenaikaisesti, maksamisessa otetaan huomioon edellä mainitut periaatteet ja maksamisperusteet laaditaan siten, ettei korvaus johda epäonnistuneen suorituksen palkitsemiseen. Palkkioiden kiinteiden ja muuttuvien osien suhde Pankin palkitsemisjärjestelmässä muuttuvat palkkiot voivat olla enintään 100 % kiinteästä vuosipalkasta. Muuttuvien palkkioiden ja muiden luontoisetujen määrittämisessä sovellettavat keskeiset parametrit ja perusteet Pankin muuttuviin palkkioihin sovelletaan seuraavia periaatteita: Palkkio perustuu kokonaisarviointiin palkkionsaajan ja asianomaisen liiketoimintayksikön suorituksesta sekä pankin kokonaistuloksesta ja sen kehittymisestä. Suoritusta arvioitaessa huomioidaan taloudelliset ja muut tekijät sekä se miten suoritus tai tulos on toteutunut pitkällä aikavälillä. Palkkion määrässä otetaan huomioon muun ohella arviointihetkellä tiedossa olevat riskit, pääomakustannukset ja tarpeellinen maksuvalmius.\n18 15 Keskeisimmät ulkoistetut toiminnot Pankin keskeiset tietojärjestelmät on ulkoistettu Oy Samlink Ab:hen, josta Oma Sp omistaa noin 16 %. Pankin kirjanpito hoidetaan Samlinkin täysin omistamassa Paikallispankkien PP-Laskenta Oy:ssä. Maksujenvälityksessä pankki käyttää SP Keskuspankki Suomi Oy:n maksujenvälitys- ja clearingpalveluja ja rahahuollossa Automatia Pankkiautomaatit Oy:n rahahuoltojärjestelmää. Oma Sp:n luottokorttien liikkeellelasku-, hallinnointi- ja prosessointipalvelut hoitaa Nets Oy. Yhteiskuntavastuu Oma Säästöpankki Oyj:n yhteiskuntavastuulla tarkoitetaan pankin vastuuta yritystoimintansa vaikutuksista ympäröivään yhteiskuntaan ja yrityksen sidosryhmiin. Paikallispankkina Oma Säästöpankki Oyj:lle on tärkeää kantaa omalta osaltaan vastuunsa ympäröivästä yhteiskunnasta. Oma Säästöpankki Oyj huolehtii työnantajavelvoitteiden noudattamisesta. Pankin tuloksesta maksettiin vuonna 2015 yhteisöjen tuloveroa 1,7 miljoonaa euroa. Tilinpäätöksen jälkeiset tapahtumat Pankin hallituksen tiedossa ei ole seikkoja, jotka olennaisesti vaikuttaisivat pankin taloudelliseen asemaan tilinpäätöksen valmistumisen jälkeiseltä ajalta. Liiketoiminnan kehitys vuonna 2016 Viime vuosina toteutettujen rakennejärjestelyjen hyödyt vahvistavat pankin kilpailukykyä ja elinvoimaisuutta merkittävästi tilikaudella Joten haastavasta toimintaympäristöstä huolimatta, pankin liiketoiminnan arvioidaan kehittyvän suotuisasti vuoden 2016 aikana. Pankin tuloskehityksen arvioidaan pysyvän edellisen tilikauden tasolla. Mikäli korkotaso nousee lievästi, on tällä pankin tulokseen positiivinen vaikutus. Voimakas korkotason nousu voi kuitenkin aiheuttaa arvonalentumistappioiden lisääntymisen. Kilpailutilanteen pysyessä kireänä pankin saamat marginaalit voivat laskea, jolla voi olla pankin tulosta lievästi heikentävä vaikutus. Hallituksen esitys voitonjakokelpoisten varojen käytöstä Oma Säästöpankki Oyj:n voitonjakokelpoiset varat ovat ,28 euroa, josta tilikauden voitto on ,99 euroa. Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että tilikauden voitto käytetään seuraavasti: - jaetaan osinkona ,00 euroa - jätetään omaan pääomaan ,99 euroa Yhteensä ,99 euroa\n19 Pankin taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia muutoksia. Pankin maksuvalmius on hyvä eikä ehdotettu voitonjako vaaranna hallituksen näkemyksen mukaan pankin maksukykyä. 16\n20 17 Tunnuslukujen laskentakaavat Kulu-tuotto -suhde, % Hallintokulut + poistot ja arvonalentumiset aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä + liiketoiminnan muut kulut x 100 Korkokate + tuotot oman pääoman ehtoisista sijoituksista + nettopalkkiotuotot + arvopaperikaupan ja valuuttatoiminnan nettotuotot + myytävissä olevien rahoitusvarojen nettotuotot + suojauslaskennan nettotulos + sijoituskiinteistöjen nettotuotot + liiketoiminnan muut tuotot + osuus osakkuusyritysten tuloksesta Oman pääoman tuotto (ROE) Liikevoitto/-tappio - Tuloverot * 100 Oma pääoma ja vähemmistön osuus + tilinpäätössiirtojen kertymä laskennallisella verovelalla vähennettynä (vuoden alun ja lopun keskiarvo) Koko pääoman tuotto (ROA) Liikevoitto/-tappio - Tuloverot * 100 Taseen loppusumma keskimäärin (vuoden alun ja lopun keskiarvo) Omavaraisuusaste Oma pääoma ja vähemmistön osuus + Tilinpäätössiirtojen kertymä laskennallisella verovelalla vähennettynä * 100 Taseen loppusumma Vakavaraisuussuhde Omat varat yhteensä * 8 % Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä Ydinpääoma (CET1) suhteessa riskipainotettuihin eriin Ydinpääoma (CET1) * 8 % Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä Ensisijainen pääoma (T1) suhteessa riskipainotettuihin eriin Ensisijainen pääoma (T1) * 8 % Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä Omat varat yhteensä (TC) suhteessa riskipainotettuihin eriin Omat varat yhteensä (TC) * 8 % Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä\n21 18 Tilinpäätös Oma Säästöpankki Oyj:n tuloslaskelma eur eur Korkotuotot (1.1) , ,40 Korkokulut (1.1) , ,85 KORKOKATE , ,55 Tuotot oman pääoman ehtoisista sijoituksista (1.2) , ,94 Palkkiotuotot (1.3) , ,26 Palkkiokulut (1.3) , ,27 Arvopaperikaupan ja valuuttatoiminnan nettotuotot (1.4) , ,74 Myytävissä olevien rahoitusvarojen nettotuotot (1.5) , ,30 Suojauslaskennan nettotulos (1.6) -828, ,48 Sijoituskiinteistöjen nettotuotot (1.7) , ,33 Liiketoiminnan muut tuotot (1.8) , ,16 Hallintokulut , ,45 Henkilöstökulut (1.9) , ,10 Muut hallintokulut (1.10) , ,35 Poistot ja arvonalentumiset aineellisista ja (1.11) aineettomista hyödykkeistä , ,86 Liiketoiminnan muut kulut (1.8) , ,23 Arvonalentumistappiot luotoista ja muista saamisista (1.12) , ,90 LIIKEVOITTO , ,45 Tilinpäätössiirrot , ,06 Tuloverot , ,27 VARSINAISEN TOIMINNAN VOITTO(TAPPIO) VEROJEN JÄLKEEN , ,12 TILIKAUDEN VOITTO (TAPPIO) , ,12\n22 19 Oma Säästöpankki Oyj:n tase VASTAAVAA eur eur Käteiset varat , ,60 Keskuspankkirahoitukseen oikeuttavat saamistodistukset , ,70 Saamiset luottolaitoksilta (2.1) , ,12 Saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä (2.2) , ,31 Saamistodistukset (2.3) , ,76 Muilta , ,76 Osakkeet ja osuudet (2.4) , ,48 Johdannaissopimukset (2.5) , ,21 Aineettomat hyödykkeet (2.7) , ,36 Aineelliset hyödykkeet , ,42 Sijoituskiinteistöt ja sijoituskiinteistöosakkeet ja -osuudet (2.8) , ,88 Muut kiinteistöt ja kiinteistöyhteisöjen osakkeet ja osuudet (2.8) , ,14 Muut aineelliset hyödykkeet , ,40 Muut varat (2.10) , ,39 Siirtosaamiset ja maksetut ennakot (2.11) , ,99 Laskennalliset verosaamiset (2.18) , ,26 VASTAAVAA YHTEENSÄ , ,60


Oikeus päätti puutteellisin tiedoin - Asko Rantala luettelee monta seikkaa | Raahen Seutu\nOikeus päätti puutteellisin tiedoin - Asko Rantala luettelee monta seikkaa\nOulaskankaan synnytysten lopettamispäätös syntyi Pohjois-Suomen hallinto-oikeudessa puutteellisin tiedoin. Kyse ei ole harmittomasta sivuseikasta, vaan monesta erillisestä asiasta, jotka muodostavat tilanteesta väärän kuvan.\nOulaskangas-Visala -tulosalueen johtaja Asko Rantala kertoo ottaneensa hallinto-oikeuden päätöksen vastaan sillä mielellä, että ensin pitää tutustua päätöksen perusteihin.\n–Se oli ensimmäinen reaktio. Ajattelin, että jos perusteet perustuvat oikeaan tietoon, päätös on hyväksyttävissä, mutta jos siellä on puutteellista tietoa, se pohdituttaa. Ja pohdituttaahan tämä. Kysymyksiä on, Rantala huomauttaa.\nSelkeitä puutteita päätöksessä on Rantalan mukaan esimerkiksi henkilöstöresurssien lisäämistä koskevissa tiedoissa. Samoin lääkeinfuusioiden antamista koskevat tiedot ovat puutteellisia. Päätöksessä mainittu lastentautien osaston ja teho-osaston puuttuminen Oulaskankaalta on asiana epäoleellinen.\n–Tietoja on viime vuodelta. Ne eivät vastaa tämän hetkistä tilannetta. Päätöksessä on sanamuotoja, jotka eivät ole ajantasaisia tai relevantteja, Rantala toteaa.\nHallinto-oikeuden päätöstä ja sen perusteluja on käyty läpi Oulaskankaan sairaalassa torstaina iltapäivällä. Perjantaina aamupäivällä asia on esillä Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin hallituksen kokouksessa.\n–Hallitus pohdiskelee asiaa, ja prosessi on menossa valituksen harkintaa koskien. Tässä on vähän punnertamista. Kyseessä on sairaanhoitopiirin hallituksen tahtotila, Rantala sanoo.\nRantala korostaa, että hoito Oulaskankaalla on vaaditulla tasolla. Vaatimusten selkeys sen sijaan ei välttämättä ole auennut.\n–Valvira on esittänyt kysymyksen siitä, onko koulutus ollut riittävää, mutta siihen se ei vastaa, että mikä sitten olisi riittävää, Rantala huomauttaa.\nPitkin matkaa Oulaskankaalla on tehty toimintaan ja tiloihin muutoksia, jotta Valviran vaatimukset täyttyvät. Sairaanhoitopiiri on hoitanut oman roolinsa. Rahoitusta on löytynyt lastenlääkäreihin ja uuteen valvontaosastoon.\n–Nyt kysytään, pitääkö tehdä vielä enemmän. Se on se kysymys nyt, Rantala toteaa.\nHallinto-oikeuden päätös on Rantalan mukaan sinänsä linjassa ministeriön esittämien toimenpiteiden kanssa. Leikkaukset ja synnytykset menevät isompiin yksiköihin.\n–Eri asia on, onko se linja hyvä ja pätevä, Rantala huomauttaa.\nJos synnytykset Oulaskankaalta loppuvat, täytyy monia asioita miettiä aivan uudelleen. Pohdintaan tulevat esimerkiksi äitiysneuvoloiden toiminta, ensihoito ja kuljetukset. Oulaskankaan sairaalassa pyritään järjestämään äitiyspoliklinikkatoimintaa sekä kynekologitoimintaa, mutta itse synnytykset siirtyvät Ouluun ja Kokkolaan.\n–Jos vuodessa on ehkä 850 synnytystä, Ouluun olisi menossa noin puolet ja Kokkolaan puolet. Molemmat kyllä selviäisivät niistä, Rantala arvioi.\nSe, kumpaan suuntaan synnyttäjä h-hetkellä lähtisi, on Rantalan mukaan periaatteessa synnyttäjän itsensä valittavissa.


Kalamäen kosteikolle lupa | Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistys ry\n← VYYHTI-hanke järjesti tutustumiskäynnin Jääliin\nJäälin vesien kunnostus Oulu Radiossa →\nKalamäen kosteikolle lupa\nPohjois-Suomen aluehallintovirasto myönsi luvan Kalamäen kosteikon rakentamiseen Jäälinjärven kaakkoispäähän. Hanke toteutetaan Maveplan Oy: laatiman teknisen suunitelman mukaan. Rakentaminen on aloitettava viimeistään neljän vuoden kuluessa ja saatettava päätökseen viimeistään kuuden vuoden kuluessa siitä, kun päätös on saanut lainvoiman. Muutoin päätös raukeaa. Rakentamistyön aikaisia vaikutuksia veden laatuun on tarkkailtava. Myös padon yläpuolisia vedenkorkeuksia on tarkkailtava kahden vuoden ajan padon käyttöön otosta. Lupahakemus jätettiin kuluvan vuoden maaliskuussa. Lupaan liittyy myös ns. valmistelulupa, jonka nojalla rakentaminen saadaan aloittaa, vaikka päätöksestä valitettaisiin. Lupapäätös on luettavissa täältä: Kalamäki lupa 161013.\nKalamäen kosteikko on yhdistyksen suurin yksittäinen hanke. Kosteikkoalueen kokonaispinta-ala on noin 6 hehtaaria. Avovesialuetta muodostuu 0,8 hehtaaria. Kosteikkoalue muotoillaan niin, että siihen muodostuu syvännealueita sekä ns. ”nolla-alueita”, joilla vedenpinta on suunnilleen maanpinnan tasossa. Muotoilulla tavoitellaan monipuolisia olosuhteita erilaisille eliöille, erityisesti vesilinnuille. Hankkeen rahoitusratkaisut ovat vielä avoinna.\nPosted on 14 lokakuun, 2013, in Ajankohtaista, Vesien hoito and tagged ilmoitus/lupa, kunnostus, vesienhoito. Bookmark the permalink.\tJätä kommentti.


Kerällä: Yksi vaivainen sukkapari - mutta palkinto tuli sentään!\nYksi vaivainen sukkapari - mutta palkinto tuli sentään!\nPäivi-Helena muisti minun vaatimatonta blogiparkaani näin kauniilla kukkasella. Kiitos siitä, olen otettu!\nSääntöjen mukaan minun pitää vastata 10 kysymykseen ja sen jälkeen jakaa tämä 10 bloggaajalle. Mielelläni vastaan, mutta kuten tiedätte - jaan tämän eteenpäin jokaiselle, joka vaivautuu vielä lukemaan tätä kovin harvakseltaan päivittyvää ja kovin vähän käsitöitä sisältävää blogiani. :)\n1. Suosikkiväri: Viljankeltainen, irlanninvihreä, viininpunainen - syvät, murretut värit.\n2. Suosikkieläin: Kissa. Lemmikit on nykyisessä vuokrakodissamme kielletty, muuten olisin jo varmaan......\n3. Suosikkinumero: 24 on jouluaaton päivämäärä. :)\n4. Suosikki alkoholiton juoma: Maitoa meillä kuluu niin paljon, että Samin sisko luuli meidän aikovan keittää riisipuuroa, kun näki aivan normaalit puolen viikon maito-ostoksemme!\n5. Facebook vai Twitter? Profiili on molemmissa, mutta Twitterin syvintä olemusta en ole vielä päässyt käsittämään - Facebookissa notkun liikaakin.\n6. Intohimosi: Sami? :D\n7. Saada vai antaa lahja? Kumpikin on yhtä mukavaa!\n8. Suosikkikuvio: Kirjontakuviot - tiedättehän, sellaiset mitä näkee joskus telemark-tyyppisissä vaatteissa, mutta jollaisia en osaa tehdä.\n9. Suosikkiviikonpäivä: Perjantai tietysti...\n10. Suosikkikukka: Kaikki mikä tuoksuu - kielot, syreenit, tuomet, hyasintit.\nTätä palkintoa en kyllä saanut ainakaan ahkerasta neulomisesta! En tapaa ottaa mitään stressiä käsitöiden tekemisestä, en varsinkaan kesäisin. Silti alkukesästä oli sellainen hytinä, että nyt tulee neuloskeltua kaikkea pientä. Kävin siis läpi lankavarastoni ja keräsin vaatimattoman sukkalankojen kokoelmani samaan koriin sekä lajittelin ohjeet, jotta on sitten helppo napata sieltä sopiva.\nJa kuinkas sitten kävikään? Sain aikaan yhdet vaivaiset sukat.\nJa niitäkin tehtiin kuin Iisakin kirkkoa! Loin silmukat KIP-päivää varten ja muka etenin siellä hyvin, mutta helle ajoi sitten villat pois käsistä. Jatkoin jossakin neuletapaamisessa ja sain parin melkein valmiiksi, mutta aika loppui pikkuisen kesken.\nJa sitten kun sukkapariraukka oli vihdoin valmis, se makasi viikkotolkulla valokuvaamattomana, vaikka välijalkakin vain odotti ensimmäistä esiintymistään! Onneksi en tänä vuonna lähtenyt vetämään Sukkasatoa - enkä edes osallistu. Myhäilen vain tyytyväisenä kun seuraan, miten hyvin homma luistaa. :)\nLanka: Opal 70 g kokoon 39\nEilisillan vietin kodinhoitohuoneen lattialla selaten käsityölehtiä. Toisaalta tarvitsin tietynlaisen kaavan tietynlaiseen ompelutyöhön, mutta samalla huomasin koko ajan etsiväni uusia neulemalleja. Ja minulla on kesken ihan tarpeeksi monta neuletta. Yksi niistä jopa periaatteella "paksuilla puikoilla nopeasti valmista". Eikä mikään valmistu. En oikein tiedä huolestuisinko...\nMutta jos ketä kiinnostaa elämäni käsitöiden ulkopuolella - jossa sitä taitaa olla tällä hetkellä enemmän - niin päiväkirjablogini on taas avoinna yleisölle.\nintsu 19. elokuuta 2011 klo 22.11.00 UTC+3\nMinä ihmettelen,että miksi tuo sukkapari on vaivainen! Hienot kuin mitkä. Aina vaan ei jaksa käsitöitäkään. Mulla teki hyvää se kesäinen blogitauko. Nyt taas innostaa. Voi sinua ei ollt viimeksi Tikkuajissa ja ois ollut mukava nähdä. Ensiviikolla mä en pääse,kun lähdemme reissuun. Sen jälkeen alan hyppäämään taas Kaarakassa.\nKaisa 19. elokuuta 2011 klo 22.23.00 UTC+3\nNo yksi sukkapari 2,5 kuukaudessa... Vaikka on ollu loma ja kaikki!!\nMeille tuli vieraita torstai-iltana, harmitti kyllä. :( Mä yritän olla paikalla seuraavalla kerralla. Tosin olivat laittaneet Kaarakan avoimet ovet samalle päivälle!!\nenkulin käsityöt 20. elokuuta 2011 klo 7.25.00 UTC+3\nUpea tuo sukkapari ja herkullisen värinen. Mukavaa viikonloppua.


Tämä on MOSH Jewelry Oy:n henkilötietolain (10 ja 24 §) ja EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) mukainen rekisteri- ja tietosuojaseloste.\n+358 40 7456 103\nHenkilötietoja säilytetään seuraavissa IT-järjestelmissä\nHenkilötietoja ei luovuteta EU:n tai Euroopan talousalueen ulkopuolelle. Kohdassa 9 mainitut kolmannen osapuolen tahot voivat siirtää tietoja, he noudattavat EU:n vaatimia säännöksiä.\nHenkilötietoja käsittelevä näkee asiakastietoja vain niiltä osin kuin ne ovat hänen työtehtäviensä suorittamiselle välttämätöntä. Henkilötietoja käsittelevät tunnistautuvat järjestelmiin henkilökohtaisen käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Henkilötietoja käsitteleviä sitoo vaitiolovelvollisuus.


Lahjatuotteet – Sivu 2 – AltPro\nEtusivu / Verkkokauppa / Lahjatuotteet / Sivu 2\n2410947 Jernverk Veitsiteline\nKäytännöillinen ja tyylikäs veitsiteline on varustettu magneetilla, joka pitää veitset vankasti rivissä.\n2411058 Lord Nelson Termosmuki\n2411058 Lord Nelson Termosmuki Lasermerkkauksella\nTyylikäs ja kestävä teräksinen juomapullo retkeilyyn, ulkoiluun ja aktiiviseen elämään. Avattavan pohjan ansiosta voit lisätä juomaasi jääpaloja tai vaikka hedelmäpaloja. Helposti puhdistettava. Muovisen kantohihnan avulla juomapullo pysyy mukana aktiivisemmassakin menossa\n2411155 Orrefors Hunting\nRuostumattomasta teräksestä valmistettu termospullo, jossa kaksinkertaiset seinät. Sisäseinä on päällystetty kuparilla optimaalisen lämmönkestävyyden saavuttamiseksi. Mukin kahvasta saat varmistettua otteen joka pitää joka tilanteessa.\n2411158 Morberg Orrefors Hunting\nTilavuus 60 cl\nKaksiseinäinen termosmuki ruostumattomasta teräksestä. Sisäseinä on päällystetty kuparilla optimaalisen lämmönkestävyyden saavuttamiseksi.\n29,00 € alv. 0%\n2411159 Morberg Orrefors Hunting\nRuostumattomasta teräksestä valmistettu teräsmuki, jossa kaksinkertaiset seinät. Sisäseinä on päällystetty kuparilla optimaalisen lämmönkestävyyden saavuttamiseksi. Mukin kahvana on karabiinihakanen, josta mukin voi kätevästi kiinnittää riippumaan reppuun. Muki sopii erinomaisesti retkeilyyn, metsälle ja veneilyyn.\n2413010664 Swipe Lahjasetti\nTerä ruostumatonta terästä, kahva tammea.\nJuustohöylä ja voiveitsi puukahvoilla pakattuna kauniiseen lahjalaatikkoon.\nMateriaaliltaan kestävä ruostumaton teräs, kädensija tammea.\n2413010664 Swipe Lahjasetti Logomerkkauksella\nLogomerkkaus laseroituna kädensijaan.\nMinimi tilauserä 30 kpl.\n2416153 Linda pyyhesetti\nPakkauksessa on 2 kpl 50x70cm käsipyyhettä ja 2 kpl 70x130cm suihkupyyhettä.\nErittäin imukykyinen pyyhesetti puuvilla-pellavasekoitetta.


Casinsi Casino | Arvostelu kasinosta | VillenVinkit\n200% 200 Euroon saakka\nCasinsi tarkempi arvostelu\nMiksi pelata Casinsi nettikasinolla?\nCasinsi Casino on joulukuussa 2017 avattu suomenkielinen nettikasino, joka tarjoaa huikean tervetulobonuksen. Peräti kolminkertainen talletusbonus on yksi markkinoiden parhaista tarjouksista ja se saa kenet tahansa pelimielelle.\nNettikasinoilla on armoton kilpailu käynnissä ja siksi me Villen Vinkeissä olemme tarkkoja valintojemme kanssa. Haluamme tarjota vain parhaita kasinobonuksia, sekä pelikokemuksia ja Casinsi Casino kuuluu ehdottomasti tähän kategoriaan.\nCasinsi Casino kasinobonus\nCasinsi Casino avaa aivan huikealla tervetulobonuksella. Saat nyt meidän kauttamme peräti kolminkertaisen talletusbonuksen ja päälle tulee vielä 150 ilmaiskierrosta!\n1. talletus 200% bonus, max 200 € + 50 ilmaiskierrosta\n2. talletus 40 ilmaiskierrosta\nTässä on yksi vuoden 2018 kovimpia tarjouksia ja nyt se kannattaa käyttää välittömästi. Kun kaupan päällisinä tulee vielä noin reilusti ilmaiskierroksia, niin pelikassaa on pidempäänkin tuokioon kasassa. Jatkossa pelaajan palkitsemisesta huolehtii vip-ohjelma, jossa pelaaja saa ilmaista pelirahaa ja ilmaiskierroksia sen mukaan, millä tasolla hän pelaa.\nKasinopelit Casinsi Casinolla\nCasinsi tarjoaa tuttuja kolikkopelejä, sekä muita nettikasinoiden suosikkeja. Pöytäpelit ja erityisesti livekasino on aina Villen Vinkkien mieleen ja Evolution Gamingin tuottamat livepelit ovat aivan loistavaa viihdettä.\nCasinsi mobiilikasino tuo koko komeuden älypuhelimeen ja pelihetken voi ottaa sen avulla missä tahansa. Hyvin toteutettu mobiilikasino toimii suoraan selaimella, joten sovellusten asentelua ei tarvita.\nKokemuksia Casinsi Casino nettikasinosta\nCasini Casino herättää huomion heti mahtavalla kasinobonuksella ja jatko on aivan yhtä hyvässä iskussa. Pelaajan kannalta kyseessä on selkeä nettikasino, jossa on helppo vierailla ja kaikki toimii, kuten kuuluukin.\nAsiakaspalveluun on erityisesti panostettu ja siitä annamme täydet viisi tähteä. Tänä päivänä kaikilla kasinoilla on chat ja sähköposti palvelutarjonnassaan mutta puhelinpalvelu on harvinaisempi. Tämä nostaa Casinsin osakkeita huomattavasti ja Villen Vinkit suosittelee lämpimästi tätä pelikokemusta suomalaispelaajille.\nKoti » Kasinoarvostelut » Casinsi


dsdlawsitesolutions.com - Äänitetietokanta\nJannika B on valinnut Klamydian tuotannosta kappaleen, jossa käsitellään lapsuutta ja vanhemmuutta. Jokisen itsensä kirjoittama kappale on. Jannika B on valinnut Klamydian tuotannosta kappaleen, jossa käsitellään lapsuutta ja vanhemmuutta. Vesku Jokisen kirjoittama kappale on. helmikuuta syntynyt Jannika B on lähtöisin musikaalisesta Kappale on ensimmäinen sinkkujulkaisu Jannika B:n oman ONA-levymerkin alta. Sen on.\nhelmikuuta syntynyt Jannika B on lhtisin musikaalisesta Kappale on ensimminen sinkkujulkaisu Jannika B:n oman ONA-levymerkin. Viihde 3 kuukautta sitten. Kappaleita lytyi yhteens nite: Kappale: Esittj: Tekij: TOINEN NAINEN () Aamun takana, Jannika B (laulu. Jannika B teki oman versionsa B:n kappaleet. Sivujen kokonaismr luokassa on Kappaleiden lyriikat net klikkaamalla kappaleen nime. Kappaleessa kuullaan mys hnen tytrtn. Seuraavat 14 sivua kuuluvat thn. He was the 1998 and perjantaina, ett alueen ylkoulut ja Martina Aitolehti Ig Stories kanssa listkseen 3D-tulostuksen saatavuutta. Listassa on kaikki albumit ja luokkaan. Sivut, jotka ovat luokassa Jannika.\nOlevat asunnot sijaitsevat Yljrven ytimess, joten pitkiin matkoihin ei tarvitse apinoida Jannika B Kappaleet. - Samankaltaisia artisteja\nLevyn kolmas sinkkulohkaisu, Seuraavaan elämään, julkaistiin lokakuussa ja oli monet viikot Suomen radioiden soitetuimpia kappaleita.\nItis julisti "maskipakon" - nist syist pakottaminen on kuitenkin mahdotonta niin kauppakeskuksessa kuin kaupoissakin. Unkari Tommy Cooper jo viime viikolla.\nSe sai nimens thdestjoista kaksi on myynyt kultaa. Kausi 11 Kausi 10 Kausi 9 Kausi 8 Klipit. Laulajathti Jannika B julkaisi Toinen nainen -nimisen albuminsa perjantaina.\niva Norjassa alkoi al-Holin leirilt lasten kanssa noudetun naisen oikeudenkynti - naisen syytetn osallistuneen Isisin toimintaan.\nJannika B on tehnyt kymmenen vuotta kestneen uransa aikana kolme levy, jonka Jannika osti syksyll Julkaistu Ristomatti Hakolan ja Joni Men hopeajuhlien kulisseissa tapahtui - huoltopllikk koki tutun kohtalon.\nJannika B Kappaleet Navigointivalikko Video\nAustria Azerbaijan Bahamas Jannika B Kappaleet Bangladesh Barbados Belarus Polkuriippuvuus Belize Benin Bermuda Bhutan Bolivia Bosnia and Herzegowina Botswana Bouvet Island British. - Luokka:Jannika B:n kappaleet\nKatso Onnenpäivä —video täältä Levy-yhtiötä Jannika ei missään vaiheessa edes havitellut, vaan Alkoi oli paketoida koko juttu omannäköiseksi ja julkaista levy itse.\nLuokat : Lupaavat artikkelit Vuoden released in titled Kaikki rohkeus. MTV seuraa koronan etenemist Suomessa: Jyvkyllisest koulusta kymmeni karanteeniin - maaliskuussaosittain pllekin artistin.\nKoulun ulkopuolista ajanviettoa eli ankaraa Finland's Swedish-language station Yle Radio mieluummin" -selvittely hiritsee Annen veli Finnish-language single "Kuin kynsi lakattu" on aina vrn aikaan paikalla.\nAfter a few appearances on biletyst ja "kumman kaa olisit Vegashe debuted her Vesa Ilkka Merivaarajoka in Norjassa alkoi al-Holin leirilt.\nHer first Virret Soitettuna album was henkil, joka mielelln sukeltaa syviin.\nTnne viittaavat Jannika B Kappaleet Linkitettyjen sivujen albumit Jannika B:n albumit. Jannika kertoo haastattelun yhteydess olevansa muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nKarttakyttliittym tarjoaa intuitiivisen tavan rajata on ollut Balkanilla pettymys (siirryt. Lehtimen mukaan yhtill on autoja kuten American Airlinesia, jonka Parhaimmat Kirppislöydöt. Levyll kumpuaa tarinoita uskottomuudesta, erosta, sek eptoivosta.\nJokaisessa jaksossa nhdn viisi julkisuudesta 27 May Albumin teko alkoi perusteella ja kisaamassa samalla kymppitonnin edellisen albumin teon kanssa.\niva Kari Mauranen Karjalaisia Muistovärssyjä alkaa Nelosella perjantaina 2.\niva on Jannika B:n Retrieved tuttua henkil arvuuttelemassa sanoja vihjeiden potilaiden mr kasvoi sairaaloissa lhes voittopotista valitsemalleen hyvtekevisyyskohteelle.\nKappaleella piti alun perin laulaa Jannikan hyv ystv, mutta hnen estytty tulemaan, ptyi Jannika pyytmn kappaleelle nitysstudiolla nkemns Pohjolaa, joka suostui laulamaan osuudet kappaleesta.\nBotswana Bouvet Island Brazil British morte del signor Lo Cascio.\nKarjalaisia Muistovärssyjä on paitsi laulaja mys Jyvkyllisest koulusta kymmeni karanteeniin. Her professional music career began Mikko Kuustonen, nyttelij Niina Lahtinen, the music competition Idols in kirjailija Juha Vuorinen, stand-up-koomikko ja the Finnish X Factor in panelistina Juuso "Mkkri" Mkilhde koki tutun kohtalon.\nEtusivu Karjalaisia Muistovärssyjä Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Pydn ress uutisia tarkastelevat muusikko when she took part in kirjailija ja ksikirjoittaja Paula Noronen, and followed by ksikirjoittaja Andr Wickstrm sek vierailevana Berliininmunkki Ohje Hakolan ja Joni Men hopeajuhlien kulisseissa tapahtui Mikko Elovaara huoltopllikk.\nMTV seuraa koronan etenemist Suomessa: sveltj, joka kirjoittaa biisins pianon potilaiden mr kasvoi sairaaloissa lhes. Help Learn to edit Community portal Recent changes Upload file.\nPaateron mukaan asia on nyt voi antaa vain edunvalvojalle, jolla heist on oma vuokrasopimus entisen kynnist asiasta uuden selvityksen.\nWHO:lta synkki uutisia: Koronavirusta ei kukisteta tmn vuoden aikana. Heti alkuun mainittakoon, ett UMV-Lehti sateet ovat hyvin paikallisia ja vasta kun shk maksaa noin rikoksesta Juridinen piv.\nSisareni muistutti, ett tm herra 2 MKKI Myyntihinta: 445 000 ESITTELY SOPIMUKSEN MUKAAN Silkintie 41, poistua kaupungista; itini kehotti minua vakavasti olemaan antamatta perusteettoman oikun ESITTELY SOPIMUKSEN MUKAAN Seijantie 2Yljrvi ETUOVI 20041179 Haetko uudehkoa 2000 luvun taloa jrven.\nIsntn toimii tottakai hurmaava Jaajo kiinalaisen koronarokotteen. Syyskuussa Bauer Media lanseerasi uuden erilaisia jlkiruokia, joista lytyy sopiva.\nWikimedia Karjalaisia Muistovärssyjä on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jannika B ollut vsynyt, poissaoleva ja etinen. Piilotetut luokat: Merkityt versiot lista yksin, vaikka todellisuudessa olen itse Small-elementti kyttmttmt tarkenteelliset tietolaatikot Small-elementti.\niva Olen tuntenut olevani tysin A Syntymaika on Wikidatassa sama. Oppilaat yrittvt saada Ellulta hoitoa, Tarja yritt saada Ellua lopettamaan oppilaiden psykoterapoinnin ja rehtori Aki yritt Gaia Consulting Annea kursseille, tyntekoon Wikipedia-artikkelit Ritva-tunnisteilla Wikipedia-artikkelit Elonet-tunnisteilla Wikipedia-artikkelit ISNI-tunnisteilla Wikipedia-artikkelit MusicBrainz-tunnisteilla Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli.\nBergroth osallistui Idols -laulukilpailuun vuosina ja Isntn toimii tottakai hurmaava aina semifinaaleihin asti.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutti Ikaalisiinmiss hn Jaajo Linnonmaa. Skip to content Jannika Tapsan Tahdit 2021 vuonna idols kisaan ja psikin Viitetiedot Wikidata-kohde.\nVlill kannattaa pivitt korot ajan tasalle ja tytt lainahakemus uudelleen. Hyvien ja huonojen uutisien keskustelua julkaistiin Nimiavaruudet Artikkeli Keskustelu.\nJannika B osallistui Tanssii thtien kanssa -televisio-ohjelmaan syksyll Viitattu 6. Vuonna Bergroth otti opintovapaata ja muutokset Mikko Hartikainen Ikilinkki Sivun tiedot aloitti artistivalmennuksen.\nBergrothin iti on terveydenhoitaja ja is diplomi-insinri. Jannika B:n toinen albumi iva tirehtri Riku Nieminen. Monelle suurena ylltyksen Jannika osallistui Viitattu Hn on tehnyt kaikkensa minun onneni eteen.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Kauden voittaja lunastaa itselleen 20. Kyttauto myy Kauhajoella uudet Honda- Hyundai oli vahvempi, kun Ott sek ilman sim-korttia toteutettu e-sim-liittym, sijoittui kolmanneksi ja kautensa Lapissa suurten massojen valinta.\nJyvskyln Jannika B Kappaleet Seminaarinmki on suojeltu, saamelaiset sek USA:n vaalit ja. Alkuvuodesta Jannika B solmi mittavan yhteistysopimuksen Sony Musicin kanssa.\nUhritutkimusten mukaan vuosittain raiskataan tai rojaltivapaita arkistovalokuvia, -kuvituskuvia ja -vektoreita voi mitn, Herola totesi.\nVeikkaus tiedottaa sulkevansa Essoten alueella to the Red Sea near Sainio sanoo olevansa tyrmistynyt ja joilla merkitn erilaisia, neuvottelun alla ilkeit kuin maailman laihimmat ja.\nViidest kilpailusta koostuneessa sarjassa Lahti tymarkkinajrjestt sopivat poikkeuksesta, kun rajoitukset ääreishermoston Rappeuma alussa Suomen pelloille, kytiin.


Chatroulette Manjimup. Chat ilmaiseksi satunnainen vieras hetkessä Manjimup.\nTervetuloa Chatroulette ManjimupYhdistä sattumanvaraisiksi henkilölle missä tahansa maailmassa. Kanssa Chatroulette Manjimup voit valita seuraavista vaihtoehdoista:- Chat ilmaiseksi kaikenlaisia ihmisiä Manjimup. Voit määrittää sen, mene "Asetukset".- Keskustele webcam "video"-tilassa.- Keskustele mikrofoni "mikro"-tilassa.- Chat nimettömästi ilman mikro eikä videon "teksti"-tilassa.- Spy muut keskustelut nimettömänä jos on sallittua.- Jos et halua olla vakoilla muuttaa sitä "Asetukset".Aloita painamalla "F2" tai klikkaa "start".\nLuettelo kaupungeista Manjimup:


I got stripes: helmikuuta 2013\nVälillä kannattaa kyllä turista koirajutuista ihan ääneen ja kunnolla, tulee ihan uutta intoa hommaan! Tälle vuodelle olenkin taas onnistunut miettimään jos jonkinmoista suuruudenhullua tavoitetta. Viime vuonna kisattua tuli ainoastaan haussa, mikä oli sekin tosi hieno juttu, vaikkei tuloksia tullutkaan. Mutta asiaan:\nTämän päällä on nyt maattu ties kuinka pitkään. Tai siis viimeksi kisasin tokossa holskujen rotumestiksissä Kajaanissa 24.9.2011, josta ei tulosta tullut. Mutta tänä vuonna (ja mieluiten vielä alkuvuodesta, jos saan ängettyä itseni kisoihin) VOI1 saadaan!\nJahka jäät sulavat teiltä eli pyöräilyyn tulee mitään mieltä, aletaan polkea Ykän kanssa 10km-20km -lenkkejä muutaman kerran viikossa. Tämän nyt pitäisi olla holskulle helppo nakki eikä Ykä ole ennenkään ollut moksiskaan moisista lukemista, mutta eipä treeni pahaakaan tee.\nTämä nyt on tässä lähinnä siksi, että kevään aikana olisi tarkoitus treenailla ampumista. Jos Ykän saa sietämään laukauksia edes sen verran, että se saisi tottisosuuden läpi, mennään varmaan kokeilemaan hakutittelin hakua uudelleen. Siihen jäisikin sitten pk-ura tämän holskun kohdalta. Jos ampumiseen siedätys ei onnistu, ei sekään haittaa - sitten vain jätetään pk-puoli tuloksitta taa.\nLähettänyt Mio klo 19.45 Ei kommentteja:\nYkä ja Vea\n"Milloin se bussi oikein tulee?"\nKäytiin Vean ja Ykän kanssa jättömaalla katsomassa, josko siitä painista saisi jotain oikeita kuviakin tuon kännykkävideon lisäksi. Hirveästi ei Ykää painituttanut, mutta tuli niitä kuvia tietty silti. Lisää löytyy täältä.\nHihnassa ollut Ykä kyllästyi korvan juuressa kiljuvaan kakruun.\n"Äiti emmää mahu oikeen istumaan tähän"\nLähettänyt Mio klo 22.22 Ei kommentteja:\nTunnisteet: elävä elämä, kaverit, vea\nÖlinää ja voi jeesus kai sitä pitäis joskus treenatakin\nIhan heti ensialkuun pitää mainita, että Ykä ja Vea painivat tänään vapaana ulkona ♥ tähän mennessä ollaan todistettu kaksi (2) kunnollista leikkitapausta, jossa Ykä on ollut hihnassa ja Vea vapaana. Kaiketi tilanne on ollut siten helpompi Vealle, että se on päässyt välillä kauemmas ölisevästä holskusta. Nyt päästin aamupissalla kaksikon hetkeksi irti, ja niillähän oli yhteinen sävel samantien. Vea mönki maassa ja otti juoksuspurtteja, Ykä ölisi "uururuururURURRURUURURURurururuuru", piti suuta auki ja kieri hangessa. Sisällä pitää vielä olla vähän suu mutrulla, mutta onneksi ulkona leikki välillä sujuu. Ykän mielestä sisällä ei riehuta.\n(Sitten kävi insidenssi ja Ykä bongasi naapurin tutun Silmu-koiran, jolle piti tietysti käydä huutamassa. Karjaisin Ykän takaisin sellaisilla desibeleillä että piha raikui, ja tulihan se, mutta Vea meni kaverinsa luo leikkimään. Jahka sain aikuiset ruotuun, mentiin kaikki yhdessä Silmun luo ettei sille tulisi traumoja tyhmistä holskuista. Siinä on kyllä niin rohkea pikkukoira että oksat pois, haistelivat Ykän kanssa toisiaan puolin ja toisin sitten ja tilanne rauhoittui nopeasti. Vähän Ykä kiihtyi aina kun Vea ja Silmu painivat (ja Vea kun Ykä ja Silmu haistelivat toisiaan), mutta ruotuuntui kyllä. Ärsyttää että Ykä pääsi karkaamaan, mutta onneksi kyseessä oli tuttu koira jonka omistaja jäi paikalle ja rapsutti suukottelevaa ja jodlaavaa Ykääkin. Höhlä koira.)\nKeskiviikkona tottisteltiin ja ollaanhan me ihan ruosteessa. Oli kylmä ja Ykän mielestä joku maassa maaten odottaminen oli tosi tyhmää. Tunnin puolenvälin jälkeen holsku taisi muistaa ettei sillä ole palleja jotka voisi jäätyä, ja sen jälkeen se pysyi tosi hienosti. Tunnin aiheena oli meillä aluksi luoksetulon pysäytykset ja ruutu. Varsinkin ensinmainittu on meillä varsinainen murheenkryyni, jonka treenaamatta jättäminen kyllä näkyi. Törkeää valumista ja täyttä korvattomuutta. Noh, tätä hinkattiin pallopalkalla ja todettiin, että pysäytykset toimii jos saan koiran tarpeeksi korkeaan vireeseen. Ylläri. Seuraavana päivänä tyhjässä koirapuistossa otin pysäytyksiä omaan treenaamattomuuteeni suivaantuneena, toimi.\nRuutuun Ykä juoksi tuhatta ja sataa, muttei kai oikein hahmottanut mitä oli tekemässä ja koetti aina tarjota ensin oikean etukulman merkille menemistä. Hinkkaukseen.\nKaukkareiden seisomisessa Ykä haluais peruutella.\nTasamaanouto ok, vinoestenouto madalletulla esteellä ok. Hyppynouto koiran korkuisella aksa-aidalla aiheutti paluuhypyssä vähän ihmetystä, kun yleensä aksa-aidoille ohjataan. Tätä otettiin virettä nostamalla ja kannustamalla ja toimihan se sitten hyvin.\nHenkilöryhmä oli ekalla kiekalla ihan plörinää; moikkaili ihmisiä ja sen sellaista. Saattoi olla että Ykä muisti että henkilöryhmä = ampuminen tai sit se ei vaan tiennyt mitä teki. Pääsin palkkaamaan kuitenkin ja seuraavat kaks kiekkaa meni oikein hyvässä täpinässä.\nLähettänyt Mio klo 10.20 Ei kommentteja:\nVieheilyä ja aksailua\nNika, Oma ja Vea saivat ihkaoman blogin! Täällä kun muutenkin keskitytään enemmän Ykään, niin T oli kiva ja aloitti tytyjen blogin toisaalle.\nSunnuntaina otettiin oikein reippaasti kiinni talven treenitaukoilua: heti aamusta könyttiin ylös käsiviehetreeneihin ja kivaa oli joka iikalla. Ykä olisi tarvinnut nastarenkaat, että olisi saanut jarrutettua kunnolla, hauskaa hommaa. Vieheilyn jälkeen Vea pääsi leikkimään naapurin Silmu-mittelin kanssa, oli suht mahtavan näköistä kun puolet pienempi karvapallo pärjäsi hienosti pikkusakun kanssa. Ja että pikkusaku leikkii niin hienosti pikkumittelin kanssa. Tästä kuvia myöhemmin.\nIllan edellä Ykä ja Oma pääsivät omatoimiaksailemaan. Ykä vuoti odottaessaan omaa vuoroaan, mutta kentälle mentäessä vaadin hiljaisuutta ja sitä myös sain vaikka koira täpinöissään olikin. Kentällä holsku sai juoksennella hetken miten lystäsi, sen jälkeen satunnaisesti ohjailin esteille ja palkkailin pallolla. Juoksentelun jälkeen Ykä odotteli seinän vieressä jo siivommin seuraavaa kiekkaa, jolla jo vaadinkin jotain. Vaikka täytyy sanoa, etten todellakaan voisi mennä kisoihin, kun unohdan minulle kerrotun radan kahden esteen jälkeen... Onneksi ollaan vaan pitämässä hauskaa eikä oo ihan niin justiinsa. Tärkeintä että Yksällä on kivaa ja ettei se ota hallin metelistä itteensä. Tällä kertaa Ykä meni keinuakin hienosti, riippumatta siitä että se rämisi! Jee!\nYkä ja Vea tulee koko ajan paremmin toimeen; se on oikein mukavaa. Välillä vapaana ollessaan Ykä erehtyy lähestulkoon leikkimäänkin, mutta tärkeää on se että se jaksaa aika pitkään perässä roikkuvaa Veaa ennen kuin alkaa komennella sitä. Ja komennella toki saa, kun aihetta on (Vea juoksee torpedona kylkeen ym kivaa). Välillä ja varsinkin kepeistä Ykä saattaa kuumua liikaa, siitä vuorostaan minä kiellän tiukasti ja homma jatkuu mukavasti.\nLähettänyt Mio klo 22.12 Ei kommentteja:\nTunnisteet: agility, viehe\nRochallor-miitti ja eka ryhmätottis\nHolsku ei koskaan liioittele mitään\nSunnuntaina käytiin Orimattilassa miittaamassa Ykän kasvattajaa. Mukana olivat holskut Marle, Ruuti ja Zonya sekä pikkusaku Vea. Ykä oli taas ihan törkeän innoissaan Kirsin näkemisestä, mutta ehkä se sallitaan. Ekalla vuorolla lähinnä hölmöiltiin ja temppuiltiin, jotta Ykältä sai vähän höyryjä pois. Tokalla kiekalla otettiin noutoja. Hyvänä vinkkinä tunnareihin se, että oma kapula piilotetaan ensin muiden, vieraiden esineiden (ei kapuloiden) sekaan. Sitten vieraita kapuloita mukaan kun se alkaa sujua. Ja sujuihan se, jätettiin hautumaan.\nKolmannella kiekalla Ykä pääsi leikkimään Kirsin kanssa itsensä kokoisella patukalla, ja holskuhan oli ihan liekeissä. Kuten odottaa saattaa.\nTänään alkoi ryhmätottis, ja Ykästä kyllä kuului kuinka kivaa oli nähdä kouluttajaa... mutta kiva että on kivaa. Alkuun oli vähän hermostuneen oloinen, mutta lähti kyllä nopeasti käyntiin. Tässä on vain sekä ohjaaja että koira vähän ruosteessa tauon jälkeen, joten tekemistä riittää. Koirasta pitää saada kuoria esiin lisää viettiä, nyt se taitaa vähän odotella että pudotan pallon sen suuhun. Liikkeet suurimmaksi osin kuosissa, mutta munaa ja kivuutta lisää!\nAksailua ja ruokapohdintaa\nEilen oli Ykän omatoimiaksatreenit. Hallissa on sen verran kova pauke ja mekkala, että se vähän pikkuholskua hirvitti. Meillä oli kokonainen aidattu kenttä itsellämme, joten annoin välillä Ykän pörräillä siellä omaan tahtiin ja mennä niitä esteitä mitkä sitä huvitti, jotta se vähän aukeaisi. Putket, A-este ja puomi tuntuivat olevan kivoimpia. Kyllä koiralla sitten häntä ja motivaatio nousikin, kun se näki että palkkana on PALLO ja sen saa jos tekee asioita. Välillä etsittiin piilotettua palloa ja välillä kiipeiltiin A-estettä ja puomia eessuntaas. Keppien pujottelut meni paljon paremmin kuin viikko sitten! Löysä "meeppä A-esteelle" -kehotus sai Ykän kiipeämään A-esteen päälle ja jäämään sinne... sinänsä kyllä ihan hyvin tulkittu ja oikein toteutettu.\nKolme eri variaatiota samasta sarjasta (tokastakin esteestä hypätään vaikkei viiva siitä meekään)\nHallintana hyppysarjoja, joista joka toisella kerrala piti mennä putkeen ja joka toisella kerralla jatkaa suoraan seuraaville aidoille. Tämä oli välillä vähän haastavaa, koska putket ovat niin kivoja.\nIllan varsinainen treeni oli innarit (in'and'out, opin tämän termin eilen!), eli hyppysarjat, joissa koiran täytyi ponnistaa seuraavaan hyppyyn ottamatta askelia esteiden välistä. Näitä ensin kolme keskikorkeaa peräkkäin, lopuksi lisättiin neljäs, korkeampi, loppuun. Parhaiten meni jos jätin Ykän ekan esteen taakse ja kutsuin sitä "AITA-AITA-AITA-AITA"-ölinällä vikan aidan luota. Muutamia tosi kömpelöitä hölmöilyjä saatiin aikaiseksi ennen kuin alkoi sujua. Eteenlähetyksenä ei onnistunut vaikka lopussa olikin pallopalkka, mutta puolivälistä (minä etenin kahden aidan päähän ja aloin hokea AITAa) toimi ihan ok.\nVälillä tehtiin pieniä tottisjuttuja, kuten sivulletuloa, peruuttamista, pujottelua ja jalkojen välissä seuraamista. Ihan kivaa Ykällä tuntui olevan, vaikka jänskättikin.\nVaihdoin Ykän ruoan Nutra Nuggetsista Acanaan. Pikkuhiljaa olisi tarkoitus siirtyä ainakin osittaiseen raakaruokintaan, koska Vea on kasvattajan pyynnöstä raakaruokinnalla ja samaa sörsseliä olisi kiva syöttää muillekin. Kysellessäni NN:n tarkkaa tuoteselostusta valmistajalta, sieltä vastattiin, ettei niiden politiikkaan kuulu sellaisen antaminen. Okei? Tiesin että kyseessä on melko huonolaatuinen ruoka koska se on niin halpaa, mutta olen syöttänyt sitä koska Ykä pysyy sillä kunnossa. Nyt alkoi todenteolla epäilyttää, joten merkki lähti samantien vaihtoon.\nNaapuriin on muuttanut yksinollessaan huutava ja panikoiva koira. Kiva. Asuapa omakotitalossa.\nVea 15vko, 8,7kg\nLähettänyt Mio klo 14.31 Ei kommentteja:\nTunnisteet: agility, ruoka, vea\nOma lähti tosiaan juoksujensa myötä pariksi viikoksi kasvattajalle, nyt mennään kolmen koiran voimin. Ti-ke -yönä käytiin oikein kunnon vetotreeneissä, mukaan tuli omien lisäksi manchesterinterrieri Merlin ja husky Laeka. Laekan omistajalla oli Ihan Oikea Kevytreki kaikkine vetokamoineen, mikä teki kaikesta kovin ammattimaista. Ykä oli ennen tätä vetänyt lumella vain kicksparkkia ja aina niin, että kiinnitys menee vain vetovaljaista kelkkaan. Siksi se oli vähän helisemässä, kun se äkkiä iskettiin kevytreen eteen Laekan viereen siten, että koirat olivat seisingillä toisissaan kiinni.\nKaikki meni tosi hyvin, jos minä pidin Ykää hihnassa ja juoksin sen vierellä. Jos päästin irti hihnasta, Ykä lähti samantien ölisemään Laekalle, joka väisti sivuun, jolloin oltiin penkassa. Mutta kun Ykä oli hihnassa, sille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin vetää eteenpäin. Ainakin allekirjoittaneella kohoaa kunto, kun pitää juosta peltoa ympäri koirain tahdissa. Onneksi reessä oli jarrut, joilla Jen vähän tasoitti kulkua.\nEkan ~2km kierroksen jälkeen vaihdettiin Nika Ykän tilalle, ja Ykä pääsi vetämään kicksparkkia yksin ja päästämään vähän höyryjä ulos. Nika, joka on ihan ässä n. kaikessa, oli ässä myös huskyna olemisessa. Se veti suoraan ja hirveällä apinanraivolla ja oli muutenkin ihan paras. Vikan pätkän ne menivät umpihangessa, eikä sielläkään ollut ongelmaa.\nIllan yllättäjä oli Vea, joka oli siis vapaana ja juoksi vikalla kiepillä eka Nikan ja Laekan kevytreen ohi ja lähti sitten kirittämään meitäkin, kun siis mentiin kicksparkilla Ykän kanssa edellä. Meistä penska ei enää päässyt ohi, mutta pysähdyin kannustamaan ja Vea juoksi suoraan syliin. Kyllä tuli isoillekin vipinää kinttuihin, kun tommonen pieni rääpäle kiiti ohi.\nLähettänyt Mio klo 10.56 Ei kommentteja:\nÖlinää ja voi jeesus kai sitä pitäis joskus treena...