Declaration of Research Assessment, DORA | Aalto-yliopisto\nDORA:n suosituksiin sisältyy useita yhteisiä teemoja:\nDORA tarjoaa suosituksia rahoittajille, korkeakouluille ja tiedelaitoksille, julkaisijoille, metriikkaa tuottaville organisaatioille ja tutkijoille.\nViittaa aina kun se on tarkoituksenmukaista alkuperäiskirjallisuuteen, jossa havainnot on ensimmäiseksi raportoitu, äläkä niihin, jotka ovat viitanneet alkuperäislähteisiin. Näin annat kunnian sille, kenelle se kuuluu.\nKäytä lausunnoissasi ja suosituksissasi monipuolisesti artikkeliperustaista metriikkaa näyttönä yksittäisten julkaistujen artikkeleiden ja muiden tutkimustuotosten vaikuttavuudesta.\nTutustu muihin tutkimuksen ja tutkijan arvioinnin suosituksiin\nTutustu Aalto-yliopiston tutkimuksen arviointiin


Elävä Kainuu Leaderin yritys- ja hanketukirahoitukset haettavissa - Kuhmo\nElävä Kainuu Leaderin yritys- ja hanketukirahoitukset haettavissa\nElävä Kainuu Leader myöntää rahoitusta yrityksille, hankkeille ja nuorten ROJEKTI -hankkeille. Yritys- ja hanketuet ovat nyt haettavissa!\nElävä Kainuu Leaderilta voi hakea yritystukia ja yritysryhmähankkeita, yhteistyötoimenpiteen elinkeinoja edistäviä hankkeita, yleishyödyllisiä hanketukia ja nuorten ROJEKTI -rahoitusta.\nKun suunnittelet hanketta, ole yhteydessä Elävä Kainuu Leaderin henkilöstöön soittamalla tai laittamalla suunnitelmastasi taustatietoa sähköpostitse osoitteeseen toimisto@kainuuleader.fi.\nSyksyn rahoitushakemusten jättö- ja käsittelyajat\nYritystuet ja yritysryhmähankkeet, yhteistyötoimenpiteen elinkeinoja edistävät hankkeet:\n2. hakujakso päättyy 7.10.2021, hallitus kokoontuu 4.11.2021\n3. hakujakso päättyy 11.11.2021, hallitus kokoontuu 9.12.2021\nYleishyödylliset hanketuet ja Rojekti-rahoitus:\nhakujakso päättyy 7.10.2021, hallitus kokoontuu 4.11.2021\nYritystukea voidaan myöntää pienille aloittaville ja toimintaansa laajentaville maaseutuyrityksille (alle 10 htv). Tavoitteena on saada maaseutualueelle uusia palveluita ja työpaikkoja sekä kehittää alueen yritystoimintaa. Maaseudun yritystukia voivat hakea maaseudun yrittäjät – maatilakytköstä ei vaadita.\nTukimuotoja ovat mm. perustamistuki ja investointituki. Yritystuen yleisiä edellytyksiä on esimerkiksi se, että yritystoimenpide sopii kehittämisohjelmien tavoitteisiin, yrityksellä on edellytykset jatkuvaan kannattavaan toimintaan ja yritys on pääasiallinen toimeentulo ainakin yhdelle henkilölle. Tukea ei myönnetä yrityksen tavanomaiseen toimintaan.\nYritystuista ja rahoituksen hakuedellytyksistä voit lukea lisää täältä.\nHanketuen yleisiä edellytyksiä on mm. yhteishyödyllisyys, hankkeen myötä uuden syntyminen ja toimenpiteiden sopiminen kehittämisohjelman tavoitteisiin.\nHanketuista ja rahoituksen hakuedellytyksistä voit lukea täältä.\nNuorten ROJEKTI -rahoitus\nROJEKTI on Elävä Kainuu LEADER ry:n rahoitusväline 12 – 29 -vuotiaiden nuorten ikiomien rojektien toteuttamiseen.\nHakijana oltava vähintään kolmen nuoren muodostama ryhmä. Rojekti voi olla esimerkiksi\noman tapahtuman tuottaminen\nharrastusmahdollisuuksien edistäminen/parantaminen tai\nihan jonkun uuden idean toteuttaminen\nHomman nimi kuitenkin on, että idea on lähtöisin nuorilta ja rojekti toteutetaan nuorten voimin. Kokeneemmilta konkareilta voi ja saa toki pyytää apua, mutta keskiössä ovat nuorten omat tarpeet, tavoitteet ja toteutustavat.\nRahoitusta voi saada 100 – 1 000 euroa rojektia kohden. Rahoitus tulee 100%:sti Hyrynsalmen, Ristijärven, Sotkamon ja Suomussalmen kunnilta sekä Kuhmon kaupungilta, jotka näkevät nuorten osallisuuden ja oman tekemisen tukemisen tärkeäksi. Luonnollisesti rojektit on myös toteutettava näiden kuntien alueilla.\nLisää tietoa ROJEKTI -rahoituksen säännöistä ja ehdoista luettavissa täältä.


Yllätyspäätös: Janina Mäkinen ripustaa sukset naulaan - Urheilu - Satakunnan Kansa\nYllätyspäätös: Janina Mäkinen ripustaa sukset naulaan\nJanina Mäkinen pääsi Ruosniemen mäestä pitkälle kovalla työnteolla. Kuva: Janina Mäkisen kotialbumi\nPorilainen alppihiihtäjä Janina Mäkinen pudotti maanantaina melkoisen uutispommin. Upeasti valtakunnallisesti ja ajoittain kansainvälisestikin menestynyt laskija ilmoitti päättävänsä huippu-urheilijan uransa vain 20-vuotiaana.\nHuipulle tähtääminen ilman maajoukkuepaikkaa on liian haastavaa.\n–Janinan pitäisi olla puoli vuotta Euroopassa kilpailemassa ja harjoittelemassa, mutta seuratoiminnalla se ei ole mahdollista, Janinan isä Kari Mäkinen sanoo.\nJanina Mäkinen ehti kahmia lukuisia palkintoja, muun muassa aikuisten pujottelun Suomen mestaruuden. Viimeksi maaliskuussa hän pujotteli nuorten SM-hopeaa. Vuonna 2015 hänet valittiin Vuoden nuoreksi porilaiseksi ja hän sai yleisöäänestyksen kautta Huipulla-teko -palkinnon Porin urheilutoimittajain kerholta.\nPorilainen osoitti, että kovalla työnteolla kaikki on mahdollista, jopa nousu Ruosniemen kukkulalta alppihiihdon maailmancupiin jo 17 vuoden iässä. Nuoren naisen sisukkuutta korosti lapsuudessa koettu vaikea sairaus ja se, että vuoden 2015 kesäharjoittelusta osa meni toipuessa vakavasta liikenneonnettomuudesta.\n–Lopettaminen oli henkisestikin raskas päätös, kun on tosissaan urheillut lapsesta lähtien ja matkalle on mahtunut kaikenlaista. Mutta kun ei ole maajoukkueessa, on vaikeassa tilanteessa, Janina Mäkinen kertoo.\nJanina Mäkinen valmistui alppilukiosta vuonna 2016. Hän on ehtinyt hankkia kaiken muun ohella hiihdonohjaajan paperit, joten nainen nähtäneen jatkossakin rinteissä, vaikkei enää huipulle tähtääkään.\nJanina Mäkisen kirje lopettamisesta:\nTalven aikana kilpailuja kiersin tuttuun tapaan Suomessa, Pohjoismaissa ja Keski-Euroopassa. Myös loppukauden harjoittelin suunnitellusti Tahkon Alppikoulun mukana. Talven aikana laskin urani parhaat pisteet pujottelussa, sekä kaksi nuorten SM-mitalia, hopeaa sekä suurpujottelusta että pujottelusta. Kaudelle arvosanaksi antaisin keskinkertaisen. Kehitystä tapahtui, mutta viimeinen silaus jäi saavuttamatta.\nTällä hetkellä alppihiihdon tilanne on Suomessa melko haastava. Olen käynyt alppilukion Tahkolla ja harjoitellut siellä sen aikana neljä vuotta, jonka lisäksi tämän kauden 2016–2017 niin sanotussa ”akatemiaryhmässä", joka harjoittelee lukiolaisten mukana. Suomessa ei toistaiseksi naisilla ole järjestelmää, mikä tukisi alppihiihdossa huipulle tähtäämistä lukioiän jälkeen, mikäli maajoukkuepaikkaa ei siinä vaiheessa ole.\nPitkän pohdinnan jälkeen olen päättänyt lopettaa huipulle tähtäämisen. Alppihiihto ei varmasti ikinä katoa elämästäni ja sukset tulevat pysymään muinakin talvina jalassa, mutta jatkossa hieman rennommissa merkeissä. Helppoa päätöksen tekeminen ei missään nimessä ole ollut. Alppihiihto on ollut isona osana elämää pienestä asti ja kaikista vastoinkäymisistä huolimatta. Toisin sanoen elämäni on pyörinyt alppihiihdon ympärillä viimeiset vuodet.\nTällä hetkellä olo on haikea, mutta toisaalta odotan innolla, mitä tulevaisuus tuo tullessaan. Maaliskuun viimeinen päivä laskin kauden viimeisen FIS-kilpailuni Sallassa. Huhtikuun alkaessa alkoi luku-urakka jatko-opintojen pääsykokeisiin. Kauden päätyttyä kevät onkin siis mennyt suurimmaksi osaksi nenä kiinni kirjassa, joten toivotaan opintojen alkavan ensi syksynä.\nAlppihiihto on ottanut paljon, mutta antanut sitäkin enemmän. Urani tärkeimpiä hetkiä ovat olleet pujottelun aikuisten Suomen mestaruus, kaksi maailmancupin starttia ja nuorten MM-kilpailut. Olen saanut kokea hienoja onnistumisen hetkiä, samoin kuin epäonnistumisen tuskaa. Saanut paljon ystäviä, tuttuja sekä tärkeitä henkilöitä elämääni, huikeita kokemuksia, nähnyt maailmaa ja kasvanut urheilijana sekä ennen kaikkea ihmisenä. Tästä suuri kiitos kuuluu kaikille valmentajille ja tukijoille, olette mahdollistaneet urheilu-urani. Olen saanut tehdä työtä täysillä alppihiihdon eteen ja nähdä mihin se kaikki riittää.


Teollisuuskatu 33, Vallila, 00510 Helsinki #10673053\nNejännen kerroksen toimistotila jossa myös upea kulmahuone josta upeat näkymät business parkin aulaan.\nTilaa on mahdollista jakaa myös muutamalle käyttäjälle. Toimistossa on paljon ikkunapinta-alaa joka tuo paljon luonnon valoa sisälle. Automaattiset kattovalot sekä ilmanvaihto joka mittaa tilassa kokoajan ilmanlaatua ja näin ollen säätelee sitä tarpeen mukaan. Toimistossa on täysin uusi keittiö ja wc.\nToimistotila rakennetaan täysin asiakkaan toiveiden mukaan, joten tilan saa räätälöityä täysin omaa yritystä palvelevaksi.\nToimistoon on kaksi sisäänkäyntiä.\nKiinteistö sijaitsee Vallilan keskeisimmällä paikalla. Kohteeseen on vaivatonta saapua niin julkisilla kulkuvälineillä kuin autollakin. Työmatkapyöräilijöitä palvelee oma pyöräparkki sekä tilava ja tyylikäs sauna- ja suihkutilat.\nVallila 33 business parkissa tilat sopeutuvat yrityksesi työrytmiin, ei toisin päin. Näin ollen kaikkiin vuokrasopimuksiin kuuluvat seuraavat kiinteistön palvelut;\nKiinteistön aulapalvelussa ystävällinen ja palvelualtis henkilökunta on helposti tavoitettavissa sekä he ovat valmiina auttamaan sinua ja asiakkaitasi kaikissa tarpeissa, pesulapalveluista tilaisuuksien järjestämiseen.\nUpeat ja uudenaikaiset neuvottelutilat palvelevat sinua pienistä palavereista auditorioseminaareihin. Kaikki neuvottelutilat ovat toteutettu tyylillä ja niistä löytyy ajanmukainen teknologialaitteisto vaativampaankin tarpeeseen.\nRavintola Loft 33 tarjoilee päivittäin runsaan aamupalapöydän sekä lounasbuffeen à la carte annoksineen. Viihtyisä avotila jonka upea värimaailma ja pehmeät sohvanurkkaukset takaavat rauhallisen ruokailuhetken. Ravintolassa on myös muutama kabinetti jotka ovat vapaassa käytössä. Loft33 voit tilata kätevästi tarjoilut yrityksesi palaveriin tai suurempaankin tilaisuuteen. Ravintola ei tingi laadusta eikä palvelusta. Ravintola on varaustettu myös A-oikeuksilla.\nHyvinvointisi tukena Vallila33 business parkissa on oma crosfit-sali jossa voit työntekijät voivat treenata niin yksin kuin porukassakin. Salilla käy myös säännöllisesti personal trainner joka auttaa sinua pääsemään tavoitteisiisi. Salin vieressä on myös peilisali jossa on myös vakituisia jooga-vuoroja. Tilavat ja tyylikkäät sauna- ja suihkutilat ovat kaikkien käytettävissä.\nKiinteistön ohi kulkevat useat keskeiset bussi-ja raitiovaunulinjat. Raitiovaunulinja 9 pysäkki sijaitsee aivan kiinteistön kulmalla.\nMäkelänkatu ja Aleksiskiven katu on vain lyhyen kävelymatkan päässä.\nPasilan juna-asema melkein kulman takana.\nBussipysäkki 140-380 m\nRaitiovaunupysäkki 130 m\nPasilan juna-asema 430 m\nVuokraan sisältyy palveluiden lisäksi myös ylläpitokulut (sähkö, lämpö, vesi, kiinteistönhoito, jätehuolto, kaikkien yleisten tilojen siivous ja vartiointi).\nNäytä puhelinnumero 0400 415 909\nKohteesta Teollisuuskatu 33, Helsinki


Kiire jatkuu kissatalossa | Uusimaa\n11.11.2011 - 20.26\nKiire jatkuu kissatalossa\nKissatalosta itselleen kissaa etsinyt Saila Piispa ja Matleena ovat selvästi tarkoitettu toisilleen.\nPORVOO | Porvoonseudun eläinsuojeluyhdistyksen kissatalossa kiire jatkuu entiseen malliin myös seuraavat kaksi vuotta. Kaupungin viranhaltijapäätöksellä kissojen ja muiden pieneläinten paitsi koirien eläinsuojelulain mukainen tilapäishoito järjestetään kissatalossa jatkossakin.\nSopimuskausi kestää kaksi vuotta ja päättyy 31.12.2014. Samana vuonna tulee kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun kissatalo perustettiin Tolkkisten vanhaan kansakouluun.\n– Päätös siitä, että saamme jatkaa, tuli meille kyllä yllätyksenä. Tästä on käyty keskusteluja, sillä olemme joutuneet nostamaan maksuja. Vieläkään niillä ei peitetä kaikkia kustannuksia, joita meillä on, May-Len Bäckström sanoo.\n– Emme ole nostaneet maksuja kymmeneen vuoteen. Nyt oli pakko. Ei paljon, mutta vähän. Olemme tehneet täällä valtavasti, jotta pystymme tarjoamaan kissoille hyvät oltavat ja ottamaan kaikki kissat vastaan. Meille sanottiin, että halvin tarjous voittaa. Laatu ei merkitse mitään, sitä on välillä vaikea ymmärtää, Bäckström kritisoi.


Shoot 'Em Up | Arvostelu | DVD / Blu-ray | Filmgoer | Ensi-ilta-, DVD- ja Blu-ray- sekä televisio- ja muiden sarjojen arvioita, artikkeleita, festivaaliraportteja ja suosituksia.\nShoot ’Em Up luottaa kolmeen asiaan: Clive Owenin karismaan, tauottomaan pyssynpaukkeeseen ja siihen, että katsoja tietää varmuudella mitä on katsomassa.\njulkaistu 2008-06-20 / päivitetty 27.06. klo 18:06\nClive Owen ja Monica Bellucci\nPaul Giamatti ja Clive Owen\nOhjaus Michael Davis\nNäyttelijät Clive Owen, Paul Giamatti, Monica Bellucci, Stephen McHattie\nKuvat © 2007-2008 New Line Cinema, Angry Films ja FS Film Oy.\nShoot ’Em Up luottaa kolmeen asiaan: Clive Owenin karismaan, tauottomaan pyssynpaukkeeseen ja siihen, että katsoja tietää varmuudella mitä on katsomassa. Kyseessä ei ole lähimainkaan realistisin eikä uskottavin actionleffa. Ei todellakaan. Se ei poista sitä faktaa, että kyseessä on vuoden hillittömin toimintaralli, jollainen kummasti piristää penkin alle mennyttä arkipäivää.\nShoot ’Em Upin avauskohtaus herauttaa vedet kielelle: raskaana oleva nainen pakenee takaa-ajajiaan hämärällä sivukadulla. Sattumalta bussipysäkillä istuva Mr. Smith (Owen) ei malta vain katsella vierestä, vaan puuttuu tapahtumiin. Joku haluaa naisen hengiltä, vai onko kohde sittenkin lapsi, joka vain sattuu syntymään kesken kiivaimman ammuskelun.\nElokuvan käsikirjoituksesta ja ohjauksesta vastaa mies nimeltä Michael Davis, joka on aiemmin värkännyt vain muutaman kevyen välipalan, joiden nimiä ei sovi edes mainita samassa lauseessa Shoot ’Em Upin kanssa. Tämä leffa on nimittäin täysin eri maata, lähes täydellisyyttä hipovaa toimintakomediaa. Taustajuoni on simppeli, jonkun mielestä taatusti lapsellinenkin, mutta se toimii kuin sveitsiläinen kello. Pitkin vauhdikasta matkaa on sijoiteltu oivaltavia kohtauksia ja nasevaa dialogia. Kerrankin jätetään menemättä siitä mistä aita on matalin ja uskalletaan keksiä jotain omaperäistä.\nVälillä omaperäisyyttä on jo liiankin kanssa, mutta uskottavahan Shoot ’Em Up ei edes yritä olla. Tästäkin huolimatta Davisin oivalluksia on kritisoitu varsin kovinkin sanavalinnoin. En allekirjoita syytöksiä missään nimessä. Jos Shoot ’Em Upia ihan oikeasti pitää tylsänä tai jaksaa kohkata siitä, miten epärealistiselta meno näyttää, on syytä katsoa mahdollisimman suureen peiliin.\nKehaistaan tähän väliin myös pääosakaksikkoa Clive Owen ja Paul Giamatti. Mr. Smithin rooli on kuin tehty Owenille, mutta Giamatti pistää vielä paremmaksi tappajakoplan käskyttäjänä. Giamatti nauttii pahiksen roolistaan täysin siemauksin. Elokuvan kaunotar Monica Bellucci kalpenee voimakaksikon rinnalla statistiksi.\nPienistä puutteistaan huolimatta Shoot ’Em Up on antoisaa katsottavaa kaikille toimintakomedian ystäville. Todellista äijämeininkiä alkusekunneista lähtien. Sanon nyt varmuuden vuoksi vielä kerran, että niitä piponreunuksia on syytä löysätä heti alkuunsa, sillä Shoot ’Em Up on täynnä epärealistisia, fysiikan lakeja uhmaavia ja takuuvarmasti oikeassa elämässä mahdottomia kohtauksia, jotka nähtyään naapurintäti pyörittää päätään viikon kaksi putkeen. Anna pyörittää ja muodosta ihan oma mielipiteesi. Shoot ’Em Up ei nimittäin ole täti-ihmisten valinta illan elokuvaksi.\nBlu-ray: FS Filmin blu-ray on erittäin laadukas mitä tulee kuvan- ja äänenlaatuun. 2.35:1 formaatissa esitettävän elokuvan värit ovat tip top kohdillaan. Kuva on terävä ja kauneusvirheitä saa etsimällä etsiä. Audioraitana on kiven kova DTS HD 7.1. ja tunnelma on kuin leijailisi kärpäsenä katossa, luoteja väistellen. Surround on hyödynnetty fantastisesti.\nEkstrojen asemaa ajaa ohjaaja Davisin soolona nykäisemä kommenttiraita. On edelleen hienoa huomata, että kommentit jaksetaan tehdä huolella. Davis kertoo yksityiskohtia toistensa perään. Raita on jäykähkön asiallinen, mutta pahuksen mielenkiintoinen ja sen jaksaa kuunnella vaikka heti ensikatselun perään. Kommenttiraitaa ei ole tekstitetty suomeksi.


KESKI-SUOMEN KUNTIEN DIGITAALISET PALVELUT Palveluiden tarjonnan ja käytön edistäminen kunnissa - PDF\nDownload "KESKI-SUOMEN KUNTIEN DIGITAALISET PALVELUT Palveluiden tarjonnan ja käytön edistäminen kunnissa"\n1 1 KESKI-SUOMEN KUNTIEN DIGITAALISET PALVELUT Palveluiden tarjonnan ja käytön edistäminen kunnissa ICT-strategian Digitaalinen Keski-Suomi -teeman osaselvitys Tenho Jokelainen, Kuntien Tiera Oy\n2 2 Sisällysluettelo JOHDANTO... 3 TOTEUTUSPROJEKTIN KUVAUS... 4 YHTEISTEN KEHITTÄMISKOHTEIDEN MÄÄRITTELY... 5 ESITYS ENSIMMÄISISTÄ YHTEISTEN HANKKEIDEN TOIMEENPANOSTA... 5 YHTEISTEN HANKKEIDEN SUUNNITELMA VUOSILLE Edellytykset ja lähtötiedot yhteisten hankkeiden toteuttamiselle... 8 Yhteisten hankkeiden suunnitelma Edellytykset kuntayhteistyön tukihankkeen rahoitukseen Esitys etenemisestä KA-KOULUTUS YHTEENVETO... 17\n3 3 JOHDANTO Maakuntahallitus hyväksyi joulukuussa 2013 päivitetyn Keski-Suomen ICT-strategian, jonka mukaan "Keski-Suomi on maan johtavia ICTmaakuntia, jossa ICT:n mahdollisuudet on hyödynnetty tehokkaalla, turvallisella ja kestävällä tavalla". Teemavastuut strategiassa on määritelty siten, että Digitaalinen Keski-Suomi on Keski-Suomen liiton vastuulla. Tämä loppuraportti käsittelee Digitaalinen Keski-Suomi -teeman toimeen panon toista vaihetta Keski-Suomen alueella. Vaiheen toimeenpanon asiantuntijatahoksi Keski-Suomen liitto valitsi Kuntien Tiera Oy:n, joka on kuntatoimijoiden omistama valtakunnallinen yhteistyöverkosto ja jonka tavoitteena on yhtenäistää ja kehittää kuntakentän prosesseja, tietojärjestelmiä ja toimintatapoja. Keski-Suomen liiton alueen 23 kunnasta 19 on Kuntien Tiera Oy:n omistajia. Asiantuntijatyön lopputuotoksina tavoiteltiin kuntien tarpeisiin ja yhteisymmärrykseen sekä Digitaalinen Keski-Suomi -ohjelmaan pohjautuvaa esitystä ensimmäisistä yhteisten hankkeiden toimeenpanosta vuoden 2015 talousarviokäsittelyitä varten. Tavoitteena oli myös saada aikaan kuntien tarpeisiin ja yhteisymmärrykseen sekä Digitaalinen Keski-Suomiohjelmaan pohjautuva yhteisten hankkeiden suunnitelma vuosille kuntien toiminta- ja taloussuunnitelmiin (TTS). Lisäksi tavoitteeksi asetettiin rahoitushakemus kuntayhteistyön tukihankkeeseen, mikäli edellytykset hakemukselle täyttyvät sekä kokonaisarkkitehtuurin kehittämiseen liittyvän koulutuspäivän toteuttamisen. Toteutuksessa pyrittiin huomioimaan mahdollisimman hyvin alueella jo tehtyjä selvityksiä, kuten vuonna 2014 valmistunutta Jyväskylän seudun kuntien ICT-ympäristöjen kartoitusprojektin tuotoksia.\n4 4 TOTEUTUSPROJEKTIN KUVAUS Toteutusprojekti käynnistyi Keski-Suomen kuntiin lähetetyllä tiedotteella (liite 1), jossa kerrottiin digitaalinen Keski-Suomi teeman jatkotoimenpiteen käynnistymisestä, tavoitteista, aikataulusta sekä päävaiheista. Samalla tiedotettiin tietohallinto/ict/atk-vastaavien yhteistyötilaisuuden päivämäärä ( ). Samanaikaisesti tiedotteen kanssa lähetettiin kysely, jolla kartoitettiin kuntien omiin kehittämistarpeisiin pohjautuvia yhteisiä kehittämiskohteita. Kohteet rajattiin sellaisiin toimenpidealueisiin, joiden toteutuksessa tietoja viestintätekniikalla (ICT) on keskeinen rooli. Kyselyn vastaamisaika oli mennessä. Toteutus eteni vastausajan jälkeen seuraavasti: Vastausten analysointi ja koosteen laatiminen Kuntien tietohallinto/ict/atk-vastaavien neuvottelupäivä - tulosten analysointi ja yhteisten kehittämiskohteiden työstö Kuntajohtajakokous: yhteisten hankkeiden suunnitelman esittely. sähköisen asioinnin kehittämissuunnitelma Tiedote hankkeen etenemisestä (liite 2) Kuntajohtajakokous kokouksen pohjalta tarkennetun sähköisen asioinnin kehittämissuunnitelman käsittely Kokonaisarkkitehtuurin koulutuspäivä.\n5 5 Yhteisen sähköisen asioinnin kehittämisen käsittely jatkuu ja päätöksenteko siirtyy tämän toteutusprojektin jälkeiseen aikaan. Seuraavan kerran asiaa on tarkoitus työstää maaliskuussa 2015 pidettävässä kuntajohtajakokouksessa. YHTEISTEN KEHITTÄMISKOHTEIDEN MÄÄRITTELY Kyselyyn saatiin vastaus 11 kunnasta. Kyselyyn vastanneet kunnat olivat Joutsa, Jyväskylä, Jämsä, Kannonkoski, Keuruu, Kinnula, Laukaa, Petäjävesi, Pihtipudas, Saarijärvi ja Toivakka. Saadut vastaukset olivat hyvin samansuuntaisia, joten niistä oli mahdollista tehdä koko Keski-Suomen aluetta ja kuntia koskevia johtopäätöksiä ja jatkoesityksiä. Vastaukset olivat varsin yhteneväisiä myös muilla alueilla Suomessa tehtyihin vastaavan tyyppisiin selvityksiin järjestetyn yhteistyötilaisuuden tavoitteena oli työstää jatkosuunnittelua varten yhteistä näkemystä kehittämiskohteista ja niiden toteutusaikatauluista. Tilaisuuden anti jäi kuitenkin odotuksista eikä tuottanut asetettuja tavoitteita, sillä vain neljän kunnan edustajat saapuivat paikalle tilaisuuteen. Kyselyn tuloksia kuitenkin analysoitiin ryhmässä ja pyrittiin tunnistamaan toimenpiteitä, joilla yhteisiä ICT-hankkeita voitaisiin edistää. Pääsääntöisesti valmisteltu esitys perustui kuitenkin suoraan kyselystä saatuihin tietoihin. ESITYS ENSIMMÄISISTÄ YHTEISTEN HANKKEIDEN TOIMEENPANOSTA Koska kyselyn perusteella sähköinen asiointi nousi sekä palvelutoiminnan kehittämisen näkökulmasta että tunnistettuna yhteistyökohteena kriittisimmäksi kehittämiskohteeksi vastanneissa kunnissa (kuva 1), päätettiin keskittyä ensimmäisessä vaiheessa siihen liittyvän yhteisen ratkaisun edistämiseen. Seuraaviksi järjestelmäympäristöistä nousivat esiin mm. talous- ja henkilöstöhallintoon, sähköiseen arkistoon, asianhallintaan sekä johdon järjestelmiin ja viestintäratkaisuihin liittyvä kehittäminen.\n6 6 ICT-infrastruktuurin kehittämisessä tärkeimmäksi nousivat palvelinympäristöihin, käyttövaltuushallintaan ja työasemapalveluihin liittyvät järjestelyt, joiden järjestämistä edistävät yhteiset tietoliikenneratkaisut. Kuva 1. Sähköinen asiointi kehittämiskohteiden kärjessä Kuntajohtajille valmisteltiin yhteistyössä Keski-Suomen liiton kanssa konkreettinen esitys (liite 3) Digitaalinen Keski-Suomi -teeman toimeenpanon ensimmäiseksi toimenpiteeksi, joksi valikoitui sähköisen asioinnin kehittäminen. Esitys rakentui pitkälti kansallisella tasolla asian edistämiseksi tehtyjen valmiiden ratkaisuiden hyödyntämiseen: Sähköisen asioinnin ja demokratian vauhdittamisohjelman (SADeohjelman) tuottamat kansalaisten, yritysten ja viranomaisten käyttöön asiakaslähtöiset ja yhteen toimivat sähköiset palvelukokonaisuudet, jotka vahvistavat julkisen sektorin kustannustehokkuutta ja laatua. Kuntien (mm. Espoo, Turku, Hämeenlinna, Vaasa, Lahti, Forssa) yhteisen kehittämisen kautta valmistuneet teknisten ratkaisut ja niiden päälle rakennetut arvopalvelut.\n7 7 Sähköisen asioinnin kehittämissuunnitelma Kuvassa 2 esitetään syksyllä 2014 muodostunut käsitys siitä, miten ja millä aikataululla sähköisen asioinnin yhteinen kehittäminen alueella voisi edetä. Lähtökohtana on hyödyntää kansallisesti kuntien yhteistyössä rakennettua sähköisen asioinnin alustaa siten, että kuntien tarve omille investoinneille ja ICT-infrastruktuurin kehittämiselle on mahdollisimman vähäinen (ns. pilvipalveluna). Asiaa esiteltiin kuntajohtajakokouksessa alustavine budjettivaikutuksineen. Asian valmistelu jatkuu kevään 2015 aikana. Kuva 2. Sähköisen asioinnin yhteinen kehittäminen Keski-Suomessa\n8 8 YHTEISTEN HANKKEIDEN SUUNNITELMA VUOSILLE Edellytykset ja lähtötiedot yhteisten hankkeiden toteuttamiselle Pidemmän ajan yhteisten hankkeiden suunnitelmaa oli tarkoitus työstää kyselyn tulosten perusteella pidetyssä ICT/ATK-vastaavien tilaisuudessa. Osallistujien vähyydestä johtuen aiottuja ryhmätöitä ei voitu tehdä ja anti jäi siltä osin heikoksi. Tilaisuus osoitti, että alueen kuntien perinteet laajamittaiselle tietohallinnon yhteistyölle ovat vielä alkuvaiheessaan. Käytännön yhteistyötä ei muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta (mm. Pohjoisen Keski-Suomen kunnat) juurikaan ole. Tuloksellisen ja tietohallinnon vaikuttavuutta lisäävän alueellisen yhteistyön edellyttämän toimintamallin kehittäminen oli työpajan keskeisiä tavoitteita, jota ei pystytty kattavasti käsittelemään. Digitaalisen Keski-Suomi -strategian tehokas toteuttaminen edellyttää kuntien valmiutta lisätä tietohallinnon yhteistyötä ja yhteisten ratkaisuiden käyttöönottoa. Hallintamalli on keskeinen päätettävä asia, kun alueellista tietohallinnon yhteistyötä halutaan syventää. Hallintamallia voidaan ajatella jatkumona, jonka toisessa päässä on täysin erilliset kuntakohtaiset päätöksentekoelimet ja -tavat sekä toisessa päässä yksi täysin yhteinen päätöksentekotapa. Tiiviimmän seudullisen yhteistyön toteutumisen kannalta on oleellista, että kuntien yhteistyö on organisoitu järjestelmällisesti. Käytännön tason toiminta voi kuitenkin olla projekti- tai palvelukohtaista jokaisesta tapauksesta erikseen sopien. Kuvassa 3 on ICT/ATK vastaavien tilaisuudessa esillä ollut esimerkki siitä, miten yhteistyön tiivistämiseen liittyvä organisointi ja päätöksenteko voidaan järjestää siten, että mahdollistetaan toiminnan tarpeista lähtevä suunnitelmallinen ICT kehittäminen ja sitä kautta tietotekniikan vaikuttavuuden nosto.\n9 9 Kuva 3. Esimerkki tietohallinnon alueellisen yhteistyön toimintamalliksi Toimintamallissa toimialat ja toimialan palveluja tuottavat toimijat yhdessä määrittelevät kehittämisen tarpeet sekä esittävät alueellisesti käynnistettävät hankkeet sekä niiden vaikuttavuustavoitteet ja yhteistyössä tietohallinnon kanssa tehdyt resursointiehdotukset. Alueellisesti organisoitu tietohallinto tukee toimialakohtaista kehittämissuunnittelua tietohallintomallin mukaisilla menettelyillä sekä omalla toimiala- ja markkina- /ratkaisutuntemuksellaan. Tietohallinto myös koostaa ja jalostaa toimialatarpeet jatkokäsittelyyn huomioiden toimialojen väliset synergiaedut ja mm. kansalliset mahdollisuudet. Tietohallinnon alueellinen organisointitapa on erikseen pohdittava. Vaihtoehtoina voi olla esim. isäntäkuntamalli, alueellisten osaajien paikallinen verkosto, Oy Keski-Suomen tietohallinto Ab, epohjois-suomen kaltainen yhteistoimintasopimukseen pohjautuva järjestely tai esim. kolmannen osapuolen perustama tietohallinnon yksikkö, johon paikallista osaamista siirtyy. Käytännössä hyväksi todettu etenemistapa on resursoida aluksi yhteinen tietohallinnon koordinaattori, jonka tehtävänä on edistää konk-\n10 10 reettisten yhteistyökohteiden määrittelyä ja mahdollistaa vaiheittainen eteneminen kohti yhteisiä kiinteämpiä järjestelyitä. Kuntajohtajista muodostettu, tai muu alueella jo mahdollisesti toimiva ohjauselin, priorisoi hankkeet ja sopii jatkokäsittelyyn ja toimijoiden päätöselimiin menevät esitykset alueellisesti käynnistettävistä hankkeista. Toimintamalli vaatii hyvää kuntien sitoutumista ja toimialaresurssien kiinnittämistä kehittämistoimintaan. Erityisenä haasteena on eri kuntien toimialojen välisen substanssiyhteistyön käynnistäminen, jos sitä ei jo entuudestaan ole. Tässä tulisi hyödyntää mahdollisia jo toiminnassa olevia yhteistyöfoorumeita. Kokonaisuus muodostuu useista osapuolista, ja eri osapuolten tarpeiden synkronointi (mm. ajallisesti) on aina yhteistyössä haastavaa. Yhteisten hankkeiden suunnitelma Koska pidetyssä työpajassa ei ollut mahdollista muodostaa kuntien yhteistä näkemystä kehittämiskohteista ja -aikatauluista vuosille , perustuu tässä esitettävä suunnitelma pitkälti kyselyn tuloksiin ja projektin aikana sekä muualta vastaavista hankkeista saatuihin kokemuksiin. Keskeistä on löytää ne kohteet, jotka edistävät sekä Digitaalisen Keski-Suomi -strategian toteuttamista että kuntien toiminnan kehittämistä, ja joissa synergiaedut yhteistyöstä ovat suurimmat sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Ensimmäiseen vaiheeseen valikoitunut konkreettinen kohde eli sähköinen asiointi on tällaisesta hankkeesta hyvä esimerkki. Tietojärjestelmien ja infrastruktuuriin liittyvien ratkaisuiden yhtenäistäminen on pitkä prosessi, jossa hyvä ja suunnitelmallinen työ on muutoksen häiriöttömyyden kannalta hyvin tärkeää. Erityisesti jos yhtenäistämistä halutaan tehdä kunnan perusjärjestelmiin (esim. talous- tai henkilöstöhallinto), määräytyy järjestelmien yhtenäistämisen tiekartta niihin kiinteästi liittyvien operatiivisten järjestelmien ja toimintojen (esim. työajanseuranta ja laskutus) ketjujen kautta.\n11 11 Nopeasti synergiaetuja tuottavat ja helposti yhtenäistettävät järjestelmät olisi syytä saada yhtenäistämistiekartan alkupäähän. Kuvassa 4 on esimerkkikuvaus vastaavankokoisesta alueesta, jonka tietojärjestelmäkartta osoittaa alueella olevan suuren tietojärjestelmäkirjon ja infrastruktuuriin liittyvät perusvolyymit. Kuva 4 Vastaavan kokoisen alueen tietojärjestelmäkartta ja perusvolyymit Kuvassa samaan käyttötarkoitukseen hankitut järjestelmät on ryhmitelty, ja arvioitu katkoviivamerkinnöillä ne kohteet, joissa synergiaetuja yhteistyöstä olisi saavutettavissa. Kuva osoittaa, että verrokkialueella on esimerkiksi kuusi eri taloushallinnon ja viisi eri henkilöstöhallinnan järjestelmää, joka ei ole kokonaistaloudellisesti järkevää. Samoin kuvasta voi päätellä, että kuusi vaihderatkaisua yhdistämällä ja siirtymällä esim. mobiilivaihdeympäristöihin voitaisiin nopeasti saavuttaa huomattavia säästöjä ja toiminnallisia hyötyjä alueella. Päätelaitteita verrokkialueella on tuhansia, ja niihinkin liittyy suuria yhtenäistämisen synergiaetuja, puhumattakaan muuhun infrastruktuuriin (mm. konesalipalvelut) liittyvistä päällekkäisyyksistä. Vastaavantyyppinen kuvaus Keski-Suomen kunnista helpottaisi alueellisen tietojärjestelmien yhtenäistämiskartan laatimista ja yhteisymmärryksen luomista siitä. Samalla olisi syytä tehdä arvio siitä, mitkä järjestelmät ja\n12 12 järjestelyt ovat erityisen merkityksellisiä Digitaalinen Keski-Suomi strategian näkökulmasta. Työn tulisi olla yhteisen koordinaattorin tehtävälistassa. Tietojen kokoamisessa voidaan hyödyntää vuonna 2014 valmistunutta Jyväskylän seudun kuntien ICT-ympäristöjen kartoitusprojektin tuloksia, jossa tosin oli mukana vain osa alueen kunnista. Kun ymmärrys yhtenäistämisen kohteista on olemassa, on niitä mahdollista lähteä aikatauluttamaan. Kuvassa 5 on esimerkki siitä, miten Keski- Suomen alueella yhtenäistäminen ja askeleet kohti digitaalista Keski- Suomea voisi edetä. Kuva 5 esimerkki askelista kohti digitaalista Keski-Suomea Kuvassa esimerkkitiekarttaa on määritelty sisäisen toiminnan, yhteistyökumppaneiden ja kuntalaisten sekä ICT-infrapalveluiden näkökulmasta. Yhtenäistämisen taustalla on hyvä olla selkeä tavoitetila (kokonaisarkkitehtuuri) koskien muutoksilla tavoiteltavia kunnan toiminnan prosessimuutoksia sekä ajantasainen yhteinen hankintastrategia. Kokonaisuuden hallinnan kannalta on lisäksi keskeistä varmistaa kuvan 6 mukainen tasapaino, jossa Keski-Suomen alueen tietotekninen ympäristö\n13 13 ja tietohallinnon kehittyminen rakentuu Digitaalinen Keski-Suomi - strategian ja kuntien omien tavoitteiden pohjalta. Lähtökohtana tulee olla alueellisen tason ratkaisut, kivijalka, jonka rakentuminen voi lähteä myös kuntakohtaisten tarpeiden pohjalta. Ohjausta ja toimintatapoja terävöittämällä varmistetaan, että kaikissa sekä alue- että kuntakohtaisissa ratkaisuissa pohjana on joko alueelle jo valittu tai hankinnan yhteydessä valittava yhteinen perusratkaisu. Tavoitteena tulee olla, että ratkaisuja yhtenäistämällä päästään tilanteeseen, jossa myös ratkaisujen taustalla olevat tietoaineistot yhtenäistyvät. Tämä mahdollistaa myös asteittaisen tietojen hyödyntämisen lisäämisen johtamistoiminnassa (ns. tiedolla johtamisen mahdollistumisen). Kuva 6 Tasapainoinen tietohallinnon ratkaisuiden ja kuntien toiminnan kehittäminen osana Digitaalinen Keski-Suomi -strategian toteutusta Tietohallinnon tavoitteena tulee olla vaiheittainen kehittyminen kohti kuntien substanssitoimialojen strategista kumppania. Kumppanuuden syntyminen edellyttää toimintatapojen muutosta alkaen tietohallinnonyhteistyön järjestämisestä, jonka jälkeen aloitetaan uusien toimintatapojen sisäänajo. Vaiheittain edetään kohti tilannetta, jossa tietohallinnon kehitysasioita ja Digitaalinen Keski-Suomi -strategiaa viedään eteenpäin projektimaisesti yhdessä muiden organisaatioiden kanssa. Samalla huomioidaan yhtymä-\n14 14 pinnat SOTE -muutoksiin ja järjestetään tietohallinnon palvelut huomioiden sekä peruskuntien ja tulevien SOTE -järjestelyiden tarpeet ja rajapinnat. Edellytykset kuntayhteistyön tukihankkeen rahoitukseen Projektin tavoitteen oli myös selvittää, onko Digitaalinen Keski-Suomen hankkeen toteuttamiseen mahdollista käyttää kuntayhteistyön tukihankkeen rahoitusta. Edellä jo todettiin, että kuntien välinen yhteistyö tässä vaiheessa on vielä alkutekijöissään. Siten oli vielä ennenaikaista lähteä hakemaan ko. rahoitusta. Lisäksi tukirahoitusta tähän mennessä on pääsääntöisesti kohdennettu ainoastaan kuntaliitosselvityksiin. Tukirahoituksen kohdentamista on kuitenkin tarkoitus muuttaa siten, että keväästä 2015 lähtien sitä olisi mahdollista hakea myös muuhun kuntayhteistyön tiivistämiseen. Edellytykset Keski-Suomen alueella rahoituksen hakemiseen kasvavat, mikäli esim. ensimmäisen vaiheen sähköisen asioinnin yhteistyö etenee käytännön tasolle. Mahdollisuudet paranevat edelleen, mikä Digitaalisen Keski-Suomi -strategian toimeenpanon edellyttämän yhteistyön tiivistämiseen on olemassa selkeä tahtotila ja suunnitelma. Esitys etenemisestä Yhteenvetona välittömät ja pidemmän aikavälin toimenpide-ehdotukset digitaalinen Keski-Suomi strategian toimeenpanemiseksi ovat - selkeän tahtotilan luominen Digitaalisen Keski-Suomi -ohjelman toteuttamisesta ja kuntien yhteistyön tiivistämisestä (kevät 2015) o pohjana meneillään olevan sähköisen asioinnin yhteistyön käynnistäminen o kokonaisarkkitehtuurityön yhdistäminen sähköisen asioinnin kehittämiseen o yhteistoimintasopimus tietohallinnon, sähköisen asioinnin ja kokonaisarkkitehtuuriyhteistyön käynnistämisestä - yhteisen koordinaation järjestäminen (kevät 2015) o oma vs. ulkoinen koordinaattori\n15 15 - kehittämissuunnitelman laatiminen hankehakemuksia ja kuntien budjetointikäsittelyjä varten (kesä 2015) o tarkempi tietojärjestelmä- ja ympäristöselvitys o yhteiset kehittämishankkeet o kehittämishankkeiden ohjauksesta ja tuesta sopiminen o yhteiset KA-tavoitteet ja hankintastrategia - rahoituslähteiden arviointi ja hankehakemusten laadinta (alkusyksy 2015) - Yhteisen kehittämisohjelman kiinnittäminen kuntien budjettikäsittelyjen yhteydessä - Kehittämisohjelman toteuttaminen ja ylläpito eteenpäin. o ml. ohjauksen, tuen ja tietohallinnon järjestelyiden jatkuva kehittäminen KA-KOULUTUS Toteutusprojektin viimeisenä osana oli järjestetty kokonaisarkkitehtuurin koulutuspäivä. Koulutukseen osallistui 23 henkilöä, jotka edustivat 13 kuntaa sekä Keski-Suomen ja Lapin liittoa, pääasiassa tietohallinto/ict/atk-henkilöitä, mutta myös keskushallinnon ja toimialojen päättävissä tehtävissä olevia henkilöitä. Koulutuksen tavoitteena oli yhtäältä antaa osallistujille riittävästi käytännönläheistä pohjatietoa kokonaisarkkitehtuurityön käynnistämiseksi kunnassa ja toisaalta keskustella käytännön toimenpiteistä, joihin tämän pohjatiedon perusteella olisi syytä ryhtyä. Koulutukselta toivottiin hyvin käytännönläheistä otetta, jotta osallistujien olisi mahdollista soveltaa oppimaansa suoraan kunnan tietohallinnon ja toimialojen työssä. Koulutuksen runko oli seuraava: Osa 1 perusteet Mitä kokonaisarkkitehtuuri on? Mihin sitä käytetään ja missä sitä voi hyödyntää? Kokonaisarkkitehtuurin kehittämisprosessi Osa 2 Julkisen hallinnon KA- työ Mikä on tärkeää ja hyödynnettävää kuntien näkökulmasta? Keskeiset viitearkkitehtuurit kunnille\n16 16 Viitearkkitehtuurien hyödyntäminen kuvauksissa Kehittyvä lainsäädäntö - Tietohallintolain velvoitteet ja muu huomioitava keskeinen lainsäädäntö kuntien KA- kehittämisessä Osa 3 Nykytilan ja tavoitetilan kuvaus Keskustelua kuntakohtaisista esimerkeistä Nykytilan kuvaaminen ja tavoitetilan suunnittelu prosessi, ja miten käytännössä kannattaa edetä. Kokonaisarkkitehtuurin kuvausten läpikäynnit (JHS179) mitkä ovat keskeisiä tuotos/mallipohjia hyödynnettäväksi kunnissa. Käytännön kuvauksia (Tieran mallinnuspalveluympäristön avulla esitellen) Osa 4 Käyttöönotto ja jatkuvuus Kokonaisarkkitehtuurin hallinta ja jatkuvuuden varmistaminen Ryhmätyö - Miten konkreettisesti lähteä liikkeelle kokonaisarkkitehtuurityössä Keski-Suomen kunnissa? Koulutuksen aikana ja sen lopuksi keskusteltiin käytännön toimenpiteistä, joihin Keski-Suomen kunnissa voitaisiin kokonaisarkkitehtuurin tiimoilta ryhtyä. Keskustelussa nousi selkeästi esiin kuntien sekä lakisääteinen velvoite että käytännön tarve tehdä kokonaisarkkitehtuurityötä. Samanaikaisesti nostettiin kuitenkin esiin se tosiasia, että pienten kuntien on käytännössä mahdotonta tehdä pitkäjänteisyyttä vaativaa kokonaisarkkitehtuurityötä yksin. Keskustelun lopputuloksena voidaan todeta, että kokonaisarkkitehtuurityön tekeminen nähtiin tärkeänä. Sen järkevänä (ja lähes ainoana mahdollisena) toimintamuotona nähtiin kiinteä yhteistyö kuntien kesken. Käytännössä tämän nähtiin tarkoittavan ulkoisen toimijan fasilitoimaa ja tukemaa työtä, jossa yhteisen teeman (esim. sähköinen asiointi ja sen edistäminen ja kehittäminen) ympärillä kukin kunta työstää valitsemaansa kohdetta yhteisen työskentelytavan ja -aikataulun mukaisesti, kokonaisarkkitehtuurikehikkoa hyödyntäen ja noudattaen. Näin pystytään mahdollisimman käytännönläheisesti vastaamaan tietohallintolain kunnille asettamiin kokonaisarkkitehtuurityötä koskeviin velvoitteisiin ja hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti tarvittavaa ulkoista apua. Samalla varmistetaan, että kokonaisarkkitehtuurityö kohdistuu aidosti kehittämistä vaativiin kohteisiin ja sitä kautta tuo suoraa hyötyä.\n17 17 YHTEENVETO Digitaalisen Keski-Suomi strategian tehokkaan toteuttamisen edellytys on, kuten ICT strategiassakin jo todetaan, yhteistyön tiivistäminen kuntien tietohallinnoissa ja toiminnan kehittämisessä. Lisäksi tulisi tehdä periaatepäätökset kuntien nykyisten kehittämispanostusten kokoamisesta ja suuntaamisesta enemmän yhteisiin kehittämishankkeisiin. Käynnistysvaiheen keskeisenä tehtävänä on kuntien kesken tehtävän sitovan yhteistoimintasopimuksen laatiminen. Yhteistyösopimuksessa päätetään yhteiseen toimintamalliin siirtymisestä ja tarvittaessa uusien organisaatioiden perustamisesta. Sopimuksessa kuvataan Digitaalisen Keski- Suomi -strategian toteuttamisen sekä kuntien toiminnan kehittämisen perustavoitteet, seudullisten tietohallintotoimintojen toiminta- ja hallintamalli, kuvataan pitkän aikavälin tavoitteet ja hyödyt, ja määritetään kuntien perusperiaatteet seudullisen toiminnan resursoinnista. Kun sopimus on hyväksytty kaikissa kunnissa tarvittavalla päätöksentekotasolla, käynnistetään yhteinen kehittämistoiminta osana Digitaalinen Keski-Suomi strategian toteutusta. Suurimmat hyödyt seudullisesta kehittämisestä saadaan, jos seudun kaikki kuntatoimijat osallistuvat yhteistyöhön. Mikäli tämä ei kuitenkaan osoittaudu esim. poliittisesti mahdolliseksi, voidaan seudullinen yhteistyö käynnistää suppeammankin kuntatoimijaryhmän toimesta. Samaan aikaan tiiviimmän yhteistyön kehittämisen kanssa voidaan ja kannattaa edetä konkreettisissa yhteistyöhankkeissa, joista tämän projektin aikana ja ICT strategian laadinnan yhteydessä potentiaalisimmaksi on tunnistettu yhteinen sähköisen asioinnin kehittäminen. Tiiviimmän yhteistyön organisoiminen on sitä perustellumpaa, mitä selkeämmin kunnat ovat sitoutuneet yhteiseen tekemiseen konkreettisten toimien kautta.


Fuksiviikot ja elämäni mäyränä\nKauppatieteen helmikuun Online-iltakurssilla 5 paikkaa vapaana!\nTäytyy kyllä sanoa että HUHHUH. Kaikkea mahdollista maan ja taivaan väliltä on kerennyt tapahtumaan näiden ensimmäisten viikkojen aikana yliopistourallani. Mikään muu elämänvaiheeni ei vedä vertoja tälle vuoristoradalle, jonka olen päässyt kokemaan.\nAlkufiilikseni opiskelujen aloituksen suhteen olivat ristiriitaiset. Olin todella innoissani alkavasta uudesta suunnasta elämässäni, mutta toisaalta innostuksen taustalla kalvoi pelko. Entä jos kaikki onkin ihan vääränlaisia tyyppejä? Entä jos minulla ei klikkaa kenenkään kanssa? Jos jään yksin? Onnekseni tulin huomaamaan ensimmäisten päivien aikana, että pelkoni olivat turhia.\nVuosikurssistamme muodostui todella nopeasti tiivis ja lämminhenkinen porukka. Alkujännitystäni osaltaan myös lievensi Optimin eli Joensuun kauppatieteiden ainejärjestön loistavat tutorit ja hallituksen lämmin vastaanotto. Koin heti ensimmäisestä päivästä lähtien itseni tervetulleeksi. Ja niin, Optimin fukseja kutsutaan tosiaan mäyriksi, jos ihmettelit otsikkoani. Nimi juontaa juurensa Optimin maskottiin, Mauri Mäyrään (älä kysy, en tiedä itsekään).\nTapahtumia on ollut vaikka minkälaisia. Olemme viettäneet saunailtoja Optimin voimin, käyneet yhdessä ”viikonloppulomalla” mäyrämökillä, olleet starttiapproilla ja ensimmäisillä sitseillä. Viime viikolla saimme osallistua Yrittäjyysviikko -tapahtumaan, jossa oli joka päivä tarjolla loistavia puhujia yrittäjyydestä. Tähän tapahtumaan sisältyi myös REKRY2017 -päivä, joka poiki minulle työpaikan! Mäyräviikkojen lopuksi olivat mäyräjäiset, joissa kilpailimme tiimeissä toisiamme vastaan. Viime viikonloppuna kävimme tyttöporukan voimin myös katsastamassa Lehtiä Ilosaaressa -konsertin, jossa näimme muun muassa Antti Tuiskun ja Jenni Vartiaisen. Ja paaaljon kaikkea muuta.\nTässä muutama fiilistelykuva viime viikoilta. Hauskaa on ollut, kuten kuvista voi ehkä huomata!\n(Tämä postaus jää nyt ehkä hieman tyngäksi, sillä tarkoitukseni oli vain hieman yleisellä tasolla valaista ensimmäisten viikkojeni tunnelmaa. Yksityiskohtaisempia postauksia luvassa myöhemmin, I promise!)\nJos haluat reaaliaikaisesti olla meiningissäni mukana Joensuussa, seuraa minua ihmeessä myös sosiaalisessa mediassa! Instagramista minut löytää nimellä nettalinneas ja Snapchattiin voit lisätä minut nimellä nettasomero. Nähdään siellä! :)\nKauppiksen valmennustestaaja: Gerda\nHei! Olen Gerda ja olen 22-vuotias yrittäjä. Asun Espoossa ja haen pääsykokeella ensisijaisesti Aalto-yliopistoon. Osallistun tänä vuonna Valmennuskeskuksen kauppatieteiden...\nMiten itse toimisin, jos nyt hakisin kauppikseen\nJokainen on varmasti jo korviaan myöten täynnä korona-aiheisia uutisia ja kaikkea siihen liittyvää. Tilanne on muuttanut todennäköisesti jokaisen arkea ja elämää...\nKolme kuukautta pääsykokeeseen – lukusuunnitelma ja muistiinpanot\nMoi! Pääsykokeeseen taitaa olla alle 100 aamua, joten ajattelin kirjoittaa taas siihen valmistautumisesta. Kirjoittelen itseasiassa Brightonista käsin tätä blogitekstiä...\nVuosi sitten tähän aikaan. Mitä nyt kannattaa tehdä?\nMoikka! Joidenkin kohdalla pääsykoekevät starttailee tai on jo alkanutkin lukemisen osalta. Lienee korkea aika kertoa, miten itse valmistauduin tässä vaiheessa tulevaan...\nEnsimmäinen syksy Aalto-yliopistossa\nTervehdys! Ja tervetuloa lukemaan blogiani. Kerron tässä postauksessa opintosyksyn aloituksesta ja opinnoista Aalto-yliopistossa, kun nyt vihdoinkin on aikaa syksyn kiireiltä kirjoitella...\nKaksi kuukautta töissä ja yksi lomalla\nMoikka taas pitkästä aikaa! Allekirjoittanut bloggailija on viimeiset kuut ollut työntouhussa ja viettänyt toki myös ansaittua kesälomaakin. Ohessa hieman kuulumisia viimeisiltä...


Nurmo: Paukanevalla teloitettujen muistomerkki\nSeinäjoen asemalla vaunuun suljetut vangit kuljetettiin ratapihan vetopäivystäjällä Nurmon puolelle, juna pysäytettiin ja vangit vietiin Paukanevalle ammuttaviksi. Mikä oli vainajien kohtalo sen jälkeen?\nMarraskuussa 1918 kokkolalaisten teloitettujen omaiset pyysivät Nurmon kunnallislautakunnalta, että Nurmon kunta laittaisi heidät kirkkomaahan.\nOmaisten mukaan Kokkola maksaisi kulut, mutta koska virallista päätöstä ei ollut, Kunnallislautakunta ei suostunut pyyntöön. ”Aao henkilöt oli tuotu Paukanevalle ilman kenen lupaa ja tietämättä ja haudattu.”\n(Kunnallislautakunnan pöytäkirja 20.11.1918)\nKielteisen päätöksen seurauksena kokkolalaiset tulivat itse hakemaan omaisiaan ja yön pimeydessä kaivoivat heidät suohaudasta jo vuonna 1918.\nSeinäjoen työväenyhdistyksen 50-vuotishistoriikin mukaan ”v. 1944 vattiin viranomaisten määräyksestä Paukanevalle ammuttujen haudat ja löytyi niistä vielä 19 vainajaa, jotka tuntemattomina haudattiin Nurmon hautausmaahan.”\nKouralainen työmies ja kylärunoilija Niilo Lepänhaara kertoo kirjoituksessaan Muistelmia syksyltä 1944 asiasta näin:\n”Kuljimme kyseisenä syksynä täältä Nurmon Kourasta maantietöissä Nurmon Kirkolla. Eräänä syksyisenä aamuna seisoi Nurmossa tienristeyksessä haudankaivaja Mäki, kutsuen meitä puheilleen. Mäellä oli sellainen asia, että meistä pitäisi kolme miestä lähteä hänen mukaansa kaivamaan Paukanevalla vuonna 1918 ammuttujen ruumiit ylös. Olimme vähän ällistyneitä, sillä se ei ollut mikään miellyttävä työkohde. Niinpä sitten nostettiin lapiot ja talikot olalle ja lähdettiin kävelemään kohti Paukanevan suohautoja.\nEmme tienneet missä haudat olivat, mutta eräs pehkutehtaalla töissä ollut vanhempi mies johdatti meidät paikalle. Siellä oli kaksi syvennystä lähellä toisiaan. Toisen päällä oli harmaa sammaloitunut puinen risti. Niinpä vaan heitettiin reput pois selästä ja ryhdyttiin kaivamaan ensimmäistä hautaa.”\nKolme päivää työ kesti. Lepänhaara kirjoittaa, että ”Tämä kaivaminen tehtiin aivan hiljaisuudessa siitä mitään puhumatta.” Kaivajat tutkivat vainajien taskut: ”Jonkun taskussa oli kamferitippapullo, toisella taas piippu, mutta useasti olivat taskut tyhjät. Emme etsineet aarteita, toivoimme löytävämme jonkun kirjelappusen jossa olisi kenties nimi.”\nLepänhaaran isä oli ollut töissä leipomossa Seinäjoella vuonna 1918. ”Hän oli kuullut seuraavan jutun, jonka hän sitten kertoi kotona. Teloitettujen joukossa oli ollut 14-vuotias poika, joka oli kotoisin Ähtäristä. Hän oli ollut herrojen kyytipoikana, hevosilla kun tuolloin kuljettiin. Herrat olivat puhuneet asioita, sellaisiakin, joita poika oli kuullut. Lapsellisuudessaan kertoi poika kuulemiaan kylällä. Sen johdosta lähetettiin poika Seinäjoelle ammuttavaksi, sillä kuolleet eivät puhu.” Poika löytyi kahden miehen välistä.\nSeinäjoen Piirisairaalasta oli tuotu paikalle 18 valkoista arkkua. ”Nurmon kirkonkylästä kutsuttiin paikalle hevosmiehiä, jotka kuljettivat arkut Nurmon kirkon tapulin eteen. Siitä ne kannettiin tapulin tilavaan alaosaan\npäällekkäin odottamaan laillista hautausta. Sen jälkeen loimme suuren haudan kirkon kalmistoon, johon kannoimme vieri viereen vainajamme.Siellä ne nyt lepäävät ruohottuneen kummun alla, kivinen muistopaasi merkkinä siitä, että hekin ovat joskus olleet ja eläneet ihmisinä yhteiskunnassa.”\nTyöväenyhdistyksen 50-vuotishistoriikissa vuonna 1952 todetaan myös, että Paukanevalla ammutuista noin 20 omaiset ovat kaivaneet sodan jälkeen omaisensa ja kuljettaneet ne kotikuntiensa hautausmaihin.\nJos se pitää paikkansa, Paukanevassa olisi ollut kaiken kaikkiaan jopa 38 vainajaa. 9 vainajaa haettiin Kokkolaan jo 1918, ja vuonna 1944 18 vainajaa haudattiin Nurmon kirkkomaahan, niiden lisäksi omaiset olisivat siis hakeneet 11 vainajaa vuosien 1918 ja 1944 välillä. Lepänhaara kertoo, että ”haudoista oli jo ennen meitä kaivettu lähiomaisten toimesta joku ruumis, lukumäärää en tiedä.”\nVuonna 1919 annetussa kertomuksessa kansalaissodan tapahtumista Seinäjoen kunnassa mainitaan vain 27 Paukanevalla tapahtunutta teloitusta. Erään lähteen mukaan Nurmoon haudattiin 19 vainajaa, Lepänhaara puhuu 18 arkusta, muistokivessä on hakattuna 21 ristiä. Mikä on totuus ja todellinen lukumäärä, se ei selvinne koskaan.\nLeipomotyöntekijä Ammesmäki, sekatyömiehet Laukkonen, Masalin, Ruuska, Tanttinen ja Vestt, räätäli Saukko, nahkurityöntekijä Suomela, kivityömies Wirta ja työläisnainen Hilma Toivola ovat todistettavasti levänneet Paukanevassa, mutta tuskin koskaan selviää kaikkien tälle nevalle teloitettujen nimet.\nLepänhaara kirjoittaa: ”Kävellessämme työpaikalle syysaamun hämärässä, me jo kaukaa erotimme mustat korpit, jotka olivat asettuneet riviin arkkujen kannelle. Siitä ne kuitenkin lehahtivat lentoon meidän niitä lähestyessä. Tuuli suhisi pienissä suomännyissä, siinä oli jotain surullista.”\nMännyt ovat kasvaneet, kuunnellaan pieni hetki niiden suhinaa ja suodaan ajatus niin tunnetuille kuin tunnistamattomillekin vainajille. Seinäjoen asemalla vaunuun suljetut vangit kuljetettiin ratapihan vetopäivystäjällä Nurmon puolelle, juna pysäytettiin ja vangit vietiin Paukanevalle ammuttaviksi. Mikä oli vainajien kohtalo sen jälkeen?\n(Teksti: Leena Riikilä)\nPunaista graniittia olevassa muistomerkissä on kuvattuna soihtua pitelevä käsivarsi, aurinko sekä 21 pientä ristiä. Teksti: "1918 VAKAUMUKSENSA PUOLESTA HENKENSÄ ANTANEET".\nMuita tietoja Nurmon hautausmaan yhteishaudassa lepää 21 Paukanevan suohaudasta vuonna 1944 nostettua työläistä ja torpparia. Muut Paukanevalle vuonna 1918 teloitetut on siirretty mm. Kokkolan ja Ähtärin hautausmaan joukkohautoihin.\nAiheeseen liittyvät muut muistomerkit:\n- Vakaumuksen puolesta henkensä antaneiden muistomerkki Nurmon hautasumaalla\n- Nurmossa ammuttujen muistomerkki Kokkolassa\n- Vakaumuksen puolesta henkensä uhranneitten muistomerkki Ähtärissä


2h+kt, Makkarajärvenkatu 80 A 10, Hervanta, Tampere - Kiinteistömaailma\nMakkarajärvenkatu 80 A 10, Hervanta, Tampere\n157 200,00 €Velaton hinta\n47 200,00 €Myyntihinta\n44.5 m²Makkarajärvenkatu 80 A 10, Hervanta, Tampere\nUusia koteja Hervantaan! Hervantajärven Aarre rakennetaan erinomaiselle sijainnille jossa lähellä ovat Hervannan palvelut sekä opiskelu- ja työpaikkojen lisäksi luonto ja harrastusmahdollisuudet; uimaranta, frisbeegolf-rata sekä urheiluhallit ovat kaikki kävelymatkan päässä. Tässä kaksiossa on tilava olohuone ja makuuhuoneeseen mahtuu parisängyn lisäksi vaikkapa työpiste. Säilytystilastakaan ei ole pulaa vaatehuoneen ansiosta. Laajasta asuntovalikoimasta löydät sopivan vaihtoehdon niin perheasunnoksi kuin ensimmäiseksi omaksi kodiksi tai arvonsa säilyttäväksi sijoitukseksi. Tarjolla on hyvin suunniteltuja koteja aina yksiöstä neljän huoneen asuntoon. Lämmitysmuotona on kaukolämpö vesikiertoisella lattialämmityksellä mikä mahdollistaa ihanan lämpimät lattiat sekä suuret ikkunat. Varustelutaso on hyvä sisältäen laadukkaat materiaalit joihin voit rakennusvaiheessa vaikuttaa sekä nykyaikaisen talotekniikan josta esimerkkinä tuloilman viilennys, etäluettavat vesimittarit, led-valaisimet sekä paljon muuta. Kaikissa asunnoissa on parveke, valtaosassa lasitettu ja osassa yksiöistä ranskalainen parveke. Ullakkokerroksesta löytyy taloyhtiön yhteinen saunaosasto sekä kerhotila valtavine parvekkeineen. Liikenneyhteydet ovat erinomaiset; pikaraitiotie kulkee vierestä. Omalla autolla liikkuville pysäköintipaikkoja löytyy niin pihalta kuin katoksestakin ja sähköauton latauskin on huomioitu.\nSijaintiMakkarajärvenkatu 80 A 10, 33720 Tampere\nMyyntihinta47 200,00 €\nVelaton hinta157 200,00 €\nYhtiövastike yhteensä305,75 €/kk


JAROMAX - YHDESSÄ MENESTYMME!\nAvainkumppanimme ja toimittajat, joihin meillä on yksinoikeus\nHEAT11 GmbH & Co. KG, Saksa\nNESS Wärmetechnik GmbH, Saksa\nSASOL Performance Chemicals GmbH, Saksa\nTOOL-TEMP AG, Sveitsi\nKumppanimme ja jälleenmyyjämme\nJM OHTF & LOHC Handels GmbH, Saksa (im Aufbau)\nNIKE Trading Italy Srl, Italia\nOOO JAROMAX, Venäjä\nOOO JAROMAX Oilers, Venäjä\nAgentuuri ООО "JaroMaxin" perustoiminnot\nAgentuuri OOO "JaroMax" toimii aktiivisesti energiatalouden alalla. Asiakkaitamme ovat korkealaatuisten kattila- ja lämmönvaihdinlaitteistojen käyttäjät sekä koneenrakennus-, insinööri-, suunnittelu- ja tutkimuslaitokset, jotka tarjoavat uusinta teknologiaa käyttäviä ja samalla tuotantokustannuksia säästäviä ratkaisuja projekteihin. Huolimatta siitä, että tarjottavat ratkaisut ovat huomattavia investointeja, asiakkaamme arvostavat kokonaisratkaisuja ja intensiivistä kehitystyötä sekä minimaalista energian- ja polttoaineen kulutusta ja ympäristöystävällisyyttä.\nYmmärrämme hyvin asiakkaidemme huolen kaasunkäytön rajallisuudesta samoin kuin sähköverkkoon liitännän, lämmönsiirtoaineiden, ympäristötoimenpiteiden, huoltojen ja remonttien kalleudesta. Me emme pelkästään myy nykyaikaisia laitteita. Meistä käsite "nykyaikainen kattila" on sekä abstrakti että epämääräinen. Me tarjoamme innovatiivisia ratkaisuja käyttäen tehokasta ja taloudellista tekniikka ympäristöä vahingoittamatta. Tekniikkamme innovatiivisuus, tehokkuus ja turvallisuus on mitattavissa tarkasti milleinä, kuutiona, kiloina, asteina, prosentteina ja muina yleisesti tunnettuina yksiköinä. Esittämämme ratkaisut perustuvat johtavien eurooppalaisten valmistajien korkealaatuiseen tekniikkaan ja laajaan tuote- ja palveluvalikoimaan.\nYrityksemme kautta käytettävissänne ovat useiden venäläisten, saksalaisten ja itävaltalaisten yritysten tuotantosuunnittelu, tuotantolaite- ja lisätarviketoimitukset sekä lämpötekniset erikoisratkaisut. Yhdessä päämiestemme kanssa kehitämme teille yksilöllisiä ratkaisuja erityisvaatimustenne mukaisesti.\nLaitteistoa suunniteltaessa, valittaessa, asennettaessa ja käytettäessä meidän asiakkaamme voittavat paitsi hinnassa, myös toimitusajoissa. Tilatessaan kaikkien teknisten linjojen kokonaistoimituksen meidän kauttamme, asiakkaamme hyötyvät pystyessään keskustelemaan suoraan lämpöteknisen osan suunnitteluun ja toimitukseen liittyvistä kysymyksistä meidän ja tarjottavan tekniikan kehittäjän kanssa. Tämä on asiakkaillemme lyömätön etu. Se mahdollistaa merkittävien suunnitteluresurssien käytön sekä toimitettavien kokonaisuuksien että niiden osien suhteen sekä onnistuneen projektin toteutuksen.\nTuemme asiakasta kaikin tavoin jokaisessa työvaiheessa alkaen projektin teknis-taloudellisesta suunnittelusta. Solmimme tarvittavat sopimukset ja varmistamme takuuhuollon.\nYhtiöllämme on pysyvät yhteistyökumppanit ja edustamme heitä yksinoikeudella. Me olemme tehneet hyvämaineisten päämiestemme kanssa yhteistyötä monta vuotta. Me emme tavoittele alhaisia hintoja emmekä tarjoa laitteistoja keskenään kilpailevilta yrityksiltä. Yhteistyökumppanimme arvostavat meitä vastaavasti. Valinnanvapaus jää asiakkaalle.\nEmme lisää omaa katettamme välittämiemme tuotteiden hintoihin. Meidän palkkiomme sisältyy hintaan, jonka päämiehemme hinnastossaan ilmoittaa. Tästä syystä olemme voineet luoda päämiestemme suostumuksella jälleenmyyjäverkoston, jolle takaamme kilpailukykyiset hinnat ja ehdot, joilla sekä vanhojen että uusien asiakkaiden palveleminen onnistuu joustavasti ja tehokkaasti. Jälleenmyyjämme keskittyvät lähinnä varaosa- ja huoltotoimintaan sekä suunnitteluun ja käyttöönottoon. Tällä hetkellä etsimme jälleenmyyjiä Luoteis-Venäjälle sekä Uralin, Siberian ja Kauko-idän alueille.\nYhtiömme takaa asiakkaan ja toimittajan saumattoman yhteistyön ja yhteisymmärryksen, mikä on erityisen tärkeää edustamallamme käytännössä kaikkia teollisuudenhaaroja koskettavalla erityisalalla.\n= Selluloosa- ja paperiteollisuus = Lastulevytuotanto\n= Vanerituotanto = Sahaus ja puunkäsittely\n= Polttobiomassa tuotanto = Biokaasu- ja bioetanolituotanto\n= Öljynjalostusteollisuus = Hiilivetypumppaus ja -toimitusja\n= Mineraaliöljytuotanto = Perus- ja öljykemia\n= Muovi- ja kautsutuotanto = Muiden polymeerien tuotanto\n= Farmaseuttituotanto = Lakka- ja maalituotanto\n= Liima- ja hartsituotanto = Saippua- ja pesuainetuotanto\n= Piikiteen valmistus = Kemiakuitujen tuotanto\n= Kutomattomien materiaalien tuotanto = Tekstiiliteollisuus\n= Lattiapäällysteiden valmistus = Lateksivalmisteiden tuotanto\n= Kumivalmisteiden tuotanto = Jalkineteollisuus\n= Tärkkelys- ja jauhotuotanto = Säilykkeiden tuotanto\n= Leipätuotanto = Perunalastujen ja sipsien tuotanto\n= Liha- ja kalavalmisteiden tuotanto = Muiden elintarvikkeiden tuotanto\n= Joustavien pakkausmateriaalien tuotanto = Kirjapainoteollisuus\n= Asfaltti- ja bitumituotanto = Huokosbetonin tuotanto\n= Sementtituotanto = Epämetallisten kaivannaisten käsittely\n= Aluminiumoksidin tuotanto = Alumiiniteollisuus\n= Väri- ja rautametallien käsittely = Harvinaisten maametallien käsittely\n= Galvanotekniikka ja sähkökemia = Sähköeristysmateriaalien tuotanto\n= Autoteollisuus = Koneiden ja tuotantolaitteiden tuotanto\n= Lentokoneteollisuus = Laivanrakennus\n= Kaasupäästöjen vaarattomaksi tekeminen lämmöllä = Jäännöslämmön talteenotto\n= Tuotantolaitosten lämmitys = Lämpö- ja sähköenergian rinnakkaistuotanto\n= Aurinkoenergiatalous = Geoterminen energia\n= Bioenergiatalous = Vaihtoehtoenergia\n= Tiede, tutkimukset ja innovaatiot\n= Insinööri- ja suunnittelutyöt\nTarjoamme paitsi erilaisia teknisiä osia, myös yhtenäisiä energiaratkaisuja teollisuussuunnitteluun sekä laitetoimituksia.\nTeollisuuden sähkökattilat, termostaatit ja säätöpiirit\nMonitoimilaitteet lämmityslaittein, tavallisten ja nestemäisten jäähdyttäjien kanssa\nSähköllä ja öljyllä toimivat kuumavesivaraajat, höyrygeneraattorit ja reboilerit\nTavalliset kattilalaitokset ja lämpögeneraattorit termoöljy-, vedenlämmitys- tai höyrykattiloineen, jotka toimivat millä tahansa kaasu- tai nestepolttoaineella\nMerilaivojen tärinänkestävät polttokattilat, jotka toimivat tavallisella laivapolttoaineella\nKiinteällä polttoaineella toimivat jätteiden polttokattilat, joissa voi käyttää mitä tahansa lämmitysainetta\nKaasulla toimivat jätteiden polttokattilat turbiineille, lämpöreaktoreille ja laivadieselmoottoreille\nYhdistetyt kaasugeneraattorit ja biomassaa käyttävät energialaitokset\nJätteitä polttavat, bio- ja energiajätteille tarkoitetut laitokset\nTermiset, regenerointi- tai katalyyttiset polttolaitteet, jotka on tarkoitettu orgaanisten kaasupäästöjen ja jätevesien polttamiseen\nKaivannais- ja vaihtoehtopolttoaineella toimivat kaukolämpövoimalaitokset höyryvoimalla lauhdutus- tai väliottohöyry- ja/tai väliottovastapainehöyryturbiinein\nPienet voimalaitokset höyrykattiloin ja höyrymäntä- tai turbiinimoottorein\nPienet voimalaitokset termoöljylaittein tai ORC turbogeneraattorein\nSähköä ja lämpöä tuottavat ORC laitokset geotermiselle, aurinko- ja bioenergialle\nEnergiajärjestelmien ja lämmönvaihtimien erilaiset komponentit\nSylinteri- tai meanderimuotoiset kierukat termoöljykattiloille\nErityislämmityspinnat jäännöslämmön talteenottojärjestelmille, jotka toimivan nestemäisellä polttoaineella\nMekaaniset arinat, joilla on vesi- tai ilmajäähdytys\nUseammalle polttoainelajille tarkoitetut polttimet ruiskutussuuttimin, esilämmittimin, ilmanlämmityslaittein, ilmanjäähdyttimin ja muin talteenottolaittein\nTeräs- ja valurautalamellilämmönvaihtimet\nPutkilämmönvaihtimet, joissa on teräs-, valurauta- tai lasiputkia\nYhtenäiset korkealämpöisten orgaanisten lämmitysaineiden kierrätyspumppaamot\nTermostaattipiirit lämmitysaineen lämpötilan säätämiseen\nAstiat ja säiliölaitteet orgaanisille lämmitysaineille\nOman valutuotannon tuotteet yksittäisten tilausten mukaan\nTulenkestävät vuoraus- ja erikoislämmöneristysmateriaalit\nLämmitysaineöljyt, difenyyliseokset ja orgaaniset monofluidit (glykolit, pakkasnesteet, silikoniöljyt tai bentseeninesteet)\nLaitteistojamme voi käyttää millä tahansa asiakkaalle tarjolla olevalla lämmitysaineella sekä miinus- että pluslämpötiloissa samoin kuin kaasu-, neste- ja kiinteillä polttoaineilla ja puunjalostusteollisuuden ja maatalouden jätteillä sekä biopolttoaineilla.\nAgentuuri "JaroMax" tarjoaa kokonaisratkaisut erilaisiin teknologiaprosesseihin sekä helteessä että pakkasessa käyttäen sekä välillisiä että suoria nestemäisiä ja kaasumaisia lämmitys- ja kylmäaineita.\nAutamme valitsemaan jokaiselle tekniikalle optimaalisen aineen:\nLämpötila-alueella +10°C … +150°C käytetään tavallisesti vettä.\nLämpötila-alueella +150°C … +200°C käytetään tavallisesti kyllästettyä vesihöyryä.\nLämpötila-alueelle +200°C … +400°C suosittelemme korkealämpöorgaanisia nesteitä kuten termoöljyä, silikoniöljyä ja defenyyliseoksia, jotka toimivat minimipaineella ja sekä nestemäisessä että kaasumaisessa olotilassa.\nLämpötila-alueelle +400°C … +550°C suoran sähkölämmityksen ohella suosittelemme alkalimetallien suolojen eutektisia (kaliumnitraatti ja natriumin nitraattien ja nitriittien) seoksia, jotka toimivat nestemäisessä olotilassa minimipaineella.\nJos alueella +200°C … +550°C vaaditaan korkeaa painetta (esimerkiksi korkeatuottoisille turbogeneraattoreille), niin suosittelemme käytettäväksi tulistettua vesihöyryä.\nLämpötiloille yli +550°C käytetään tavallisesti sulatettuja alkalimetalleja tai kuumia kaasuja.\nErikoisprosesseille lämpötila-alueella -100°C … +300°C suosittelemme matalalämpöorgaanisia monofluideja ja glykoleja sekä silikoniöljyä ja bentsolinesteitä, jotka toimivat nestemäisessä ja kaasumaisessa olotilassa minimipaineella.\nJäähdytysaineen valinnasta riippuen ja lisäehtojen perusteella asiantuntijamme valitsevat järkevän ratkaisun tehokkuuden, taloudellisuuden ja turvallisuuden mukaan.\nTeidän on vaikea löytää muualta yhtä laajaa tuotevalikoimaa kuin meillä on. Perusvalikoiman lisäksi meillä on lukuisa määrä optioita, joilla voimme parantaa automaatiota ja käyttöominaisuuksia (tuottavuus, tehokkuus, taloudellisuus, turvallisuus ja ympäristönystävällisyys).\nAgentuuri OOO "JaroMax" tarjoaa monenlaisia ja monen tehoisia lämpöenergialaitteita (polttoaineen laji / lämmönsiirtoaine riippuu tilaajan mahdollisuuksista ja työympäristön teknologisista ratkaisuista). Yksityisten tilausten mukaan valmistettujen laitteiden ohella toimitusohjelmassamme on standardilaitteisto, jota tehdään sarjatuotannossa. Luonnollisesti tälläkin laitteistolla on sarjavastaavuustodistus.\nLämpöjärjestelmienne lisähankintojen , huollon ja modernisointien suhteen ”JaroMax” tarjoaa suunnitteluapua sekä laitetoimituksia kattila- ja lämmönvaihtojärjestelmille samoin kuin vara- ja lisäosia niihin. Kattilat, lämmönvaihtimet, pumput, polttimet ja osat ovat meidän erikoisalaamme!\nLisätietoja saatte ottamalla yhteyttä asiantuntijoihimme milloin vain. Olemme iloisia saadessamme vastata kysymyksiinne ja esitellessämme referenssejämme. Sopimuksen mukaan voimme myös tulla esittelemään teille yritystämme tai voimme järjestää teille seminaarin, jossa esittelemme ratkaisujamme tieteellisesti ja käytännössä.\nToivomme, että voimme aloittaa yhteistyön kanssanne.\nAgentuuri OOO "JaroMax"\nPääjohtaja Vladimir Danilov


Loma ja kukkiva luovuus - Tyhjää Täynnä\nBlogi Mietiskelyjä Loma ja kukkiva luovuus\nÄkkiä hurahti kesäloma tänäkin vuonna. Tarpeeseen se tuli, mutta toisaalta oli kiva palata kotiin lähes kolmen viikon reissun jälkeen. Loman onnistumista voi mitata monella tavalla. Oleellisinta lienee se miten onnistuu pääsemään työmurheista eroon ja rentoutumaan. Itselläni siinä on usein haasteita ja niin myös tälläkin kertaa.\nLoman alussa mieleni täytti väsymys ja ehkä stressikin. Murehdin kaikkea mitä pitäisi ja voisi tehdä ja mielen rauhoittuminen tuntui haastavalta. Pakenin levotonta mieltä usein puhelimen ääreen eikä se tietenkään mieltäni rentouttanut. Loman viimeisellä viikolla huomasin kuitenkin jotain muuttuneen. Tyhjänpäiväiset YouTube -selailut ja väsähtäneet ajatukset vaihtuihvat innostuneeseen ideointiin. Viimeisen viikon aikana kävin läpi mielessäni monia uusia yritysideoita ja kädet alkoivat syyhyämään niitä pohtiessani. Loma oli tehnyt tehtävänsä. Luovuus alkoi jälleen kukkimaan.\nMiksi olen juuri tällainen?\nMieli vireänä on mukava aloittaa nyt työt. Enää haasteena ei ole väsymys, vaan mielen täyttäneet uudet ideat. Ennen lomaa sovitut työt eivät motivoi, vaan impulsiivisen mieleni yrittää löytää perusteluja sille, miksi nyt olisi aika suunnata katseet johonkin täysin uuteen ja mielenkiintoiseen. Perusteluja on vaikea löytää, mutta yhtä vaikeaa on rauhoittaa innostunutta mieltä.\nEi ole ensimmäinen kerta, kun kipuilen innostukseni kanssa. Haluaisin tyytyä työhöni ja puurtaa sitä päivästä toiseen. Syvällä sisälläni on kuitenkin jokin ihmeellinen eteenpäin työntävä voima, joka koostuu ainakin yrittäjyydestä ja luovuudesta. Näin loman jälkeen tuota voimaa on vaikea hallita ja se ei millään meinaa suostua tyytymään tavallisen työssäkävijän arkeen. Kun yksi haaste on saavutettu, uusi on pakko ottaa työn alle.\nMiksi luojani teit minusta tällaisen?\nElämä olisi varmasti seesteisempää, jos tuota eteenpäin työntävää voimaa ei olisi. Mutta mitä tässä maailmassa tapahtuisi, jos ei olisi meitä, jotka etsivät uusia ratkaisuja, miettivät uusia innovaatioita, luovat uutta ympärilleen ja uskaltavat välillä ottaa riskejä. Taitaa olla niin, että juuri luovuudelle ja yrittäjyydelle on kysyntää tulevaisuudessa. Koneet vievät yhä useamman ihmisen työt ja siksi juuri luovuudella on tässä ajassa mittaamaton arvo.\nOn helppo lannistua ja nähdä omat ominaisuudet heikkoutena. Yritämme usein sulloa itsemme muotteihin, jotta näyttäisimme sellaisilta, kuin ne, joita ihailemme. Elämää ei voi kuitenkaan löytää muotteihin sulloutumalla, vaan ennemmin niiden ulkopuolelta. Monet viisaat puhuvat itsensä tuntemisen tärkeydestä. Kun oppii tuntemaan itseään, oppii elämään itsensä kanssa ja jopa nauttimaan siitä.\nKiitos, kun teit minusta juuri tällaisen.\nEdellinen artikkeliVideo: Koivuhalosta teline sauvasekoittimelle\nSeuraava artikkeliElämäni välintilinpäätös 2021 – ADHD, tunteet ja tyhjä pöytä


äänivallit murtuvat äänettömästi.\nKuiskaus muuttuu huudoksi\njota kukaan ei kuule\non vain sanoja jotka lakkaamatta\nkaikuvat tyhjyyttä vastaan.\nmuuritkin murtuvat äänettömästi.\nHiljaa ja lakkaamatta\nkuiskauksesta syntyy sanoja\njoita kukaan ei kuule.\n- kuolleita jo syntyessään?\nVasta kuulluksi tuleminen\ntekee ne eläviksi.\nsaa ne jälleen\n- Syvä Kaivo -\nSanojen silta kantaa\nNykyisen kirjallisuusterapian juuret ovat kaukana historiassa. Monissa varhaisissa kulttuureissa luotettiin lausutun tai lauletun sanan voimaan ja parantavaan vaikutukseen. Perinteen ja rituaalien taitajat harjoittivat yhteisöissä parantamismenoja, jotka sitoivat yhteen runoa, laulua, draamaa ja liikettä parantavaksi kokonaisuudeksi. Nykyisin tätä kutsuttaisiin ekspressiiviseksi taideterapiaksi. Esim. tunne-elämän häiriöitä voitiin tuolloin hoitaa yhdistämällä eri ilmaisutapoja toisiinsa. Näiden avulla uskottiin tukahdutettujen tunteiden puhdistuvan ja luontaisten rytmien virvoittavan lamautuneet ja ahdistuneet takaisin elämän puolelle. Ihmiset ovatkin kautta aikojen löytäneet luovuudesta ehtymättömän mielenterveyden lähteen. Antiikin Kreikassa masennusta voitiin hoitaa lyriikalla ja tanssilla, ja vaikeista tunneristiriidoista kärsiville annettiin puhdistava tragediakuuria. Sattumaako että Apollon oli sekä lääketieteen että runouden jumala. Yli 3000 vuotta sitten Egyptissä erään temppelikirjaston oven yläpuolella oli piirtokirjoitus, joka suomeksi merkitsee suunnilleen samaa kuin " psyyken apteekki." Näitä ilmaisia ja kaikille tarjolla olevia lääkkeitä nykyihminenkin kaipaa kipeästi omiin ahdistuksiinsa. Ja onneksi meillä Suomessa on vielä mahdollisuus kävellä kirjastoon ilman pääsymaksua ja lainata sieltä kulloiseenkin mielentilaan ja tarpeeseen sopivaa kirjallisuutta.\nMyös suomalaisessa kansanperinteessä on korostunut sanakeskeinen hoitotaito, juuri Tietäjillä on ollut paljon sananvaltaa monissa yhteisön ongelmissa ja niiden ratkaisussa. Tästä esimerkkinä on kalevalainen perinne, missä tauteja ja vaivoja on karkotettu erilaisilla loitsuilla. Keskiajalla kirjallisuus oli etupäässä uskonnollista, tuolloin sairaaloiden potilaille ja luostareiden asukkaille luettiin hengellistä kirjallisuutta, lännessä Raamattua, idässä Koraania. 1700- l:n lopussa alettiin sairaille hankkia kirjoja, ensimmäisenä juuri mielisairaaloihin. I maailmansodan jälkeen otettiin käyttöön termi "biblioterapia", tuolloin sotilassairaaloissa luotettiin lukemisen hoitavaan ja kasvattavaan vai-kutukseen. Suomessa on viitattu jo 1940 l:lla kirja-ja lukuterapiaan ja ja 1950 l:lla laitoskirjastoihin perustettiin kirjallisuuskerhoja. Nykyisen kaltaista kirjallisuusterapiaa on harjoitettu 1970 l:lta. Suomen kirjallisuusterapiayhdistys on perustettu 1981 ensimmäisenä alan yhdistyksenä Euroopassa.\nNykyinen kirjallisuusterapia on yläkäsite monimuotoiselle toiminnalle, sen alle mahtuvat niin runoterapia, luku- ja kirjoittamisterapia kuin näiden erilaiset yhdistelmät. Teoreettiselta taustaltaan kirjallisuusterapia on monenkirjava, siihen ovat vaikuttaneet niin eurooppalainen fenomenologia kuin psykologian oppi-isät Freud ja Jung, sekä psykodraaman kehittäjä Moreno. Dialogisuus, kielitietoisuus ja vuorovaikutuksellisuus ovat olleet kirjallisuusterapiassa käytännössä läsnä jo pitkään ennen ns. narratiivisten terapioiden ilmaantumista. Kirjallisuusterapiaa voidaan käyttää eri ikäisten ja erilaisista ongelmista kärsivien ihmisten kanssa niin kliinisessä työssä kuin kuntoutuksessa ja ennaltaehkäisevässä mielenterveystyössä. Moni käyttää lukemista ja kirjoittamista omatoimisesti hoitaakseen itse itseään, tällöin on kyseessä parantava kirjoittaminen, mikä sekin voi jo auttaa. Tällöin prosessi jää kuitenkin vain puolitiehen, ilman että kukaan kuulee ja ottaa vastaan sitä mitä on ilmaissut. Varsinaisesta kirjallisuusterapiasta voidaan puhua silloin kun sitä ohjaa koulutettu terapeutti, olennaista kaikessa terapiassa onkin vuorovaikutus eri osapuolten välillä.\nKirjallisuusterapeuttinen työskentely voi olla harjoitus-, elämys-, ratkaisu- tai voimavarakeskeistä, mutta yhtä hyvin se ovi olla myös analyyttisempää pohdiskelua tekstin herättämien mielleyhtymien pohjalta, jolloin tavoitteena on sanojen piilotajuisen sisällön tavoittaminen. Virityksenä tilanteeseen voidaan käyttää myös kuvia, musiikkia, liikettä, rentoutusta tai mielikuvamatkoja, joiden pohjalta kirjoitetaan terapeutin antamien ohjeiden mukaan. Kirjoittaa voidaan joko suoraan nykyhetkessä minä-muodossa tai yksikön 3.persoonassa menneessä aikamuodossa. Olennaista terapeuttisessa kirjoittamisessa on omien tunteiden työstäminen ja sanojen löytäminen omille kokemuksille, ei niinkään kaunokirjallisesti vaikuttava tai kieliopillisesti virheetön teksti. Kaikki terapeuttisesti merkittävä ei aina olekaan esteettisesti kaunista, vaikka voi se sitäkin joskus olla. Kaunista tässä yhteydessä on se mikä tulee eläväksi luovassa siirtymätilassa kirjoittajan, tekstin ja terapeutin välillä. Luovat ilmaisuterapiat yhdistävätkin taiteellisen ja terapeuttisen prosessin, tällöin taide ja terapia yhdistyvät tietoiseksi tulemisen ja kärsimyksen ymmärtämisen prosessissa. Tavoitteena ei kuitenkaan ole pelkästään kärsimyksen poistaminen, vaan sen ilmaiseminen symbolisella tavalla. Jo varhaislapsuudesta lähtien tunteet, mielikuvat ja symbolisuus perustuvat sekä ruumiilliseen että emotionaaliseen, affektiiviseen ja aistimukselliseen vuorovaikutukseen. Mielikuvien ja symbolisuuden avulla tutkitaan ja pyritään ratkaisemaan menetyksiä ja niihin liittyviä ahdistuksen tunteita. Ne toimivat mielenterveyttä rakentavina tekijöinä ja suojaavat ihmistä psyykkisiltä oireilta. Jos ihmisellä on mahdollisuus vastata menetyksiin ja vastoinkäymisiin tunteilla, mielikuvilla, tai kehittyneillä symboleilla, ( esim. unilla, sanoilla, kuvilla, musiikilla tai tanssilla) hänen ei edes tarvitse sairastua kliiniseen depressioon. Luova masennus eroaakin kliinisestä masennuksesta siinä että tunteet, mielikuvat, puhe, sanat ja kirjoitus syntyvät surun ja itkun läpi, eivät surun ja itkun tuolla puolen. (P. Siltala 2006). Kun ihminen on valmis käymään läpi kipeätkin kokemuksensa ja tunteensa pakenematta tai kieltämättä niitä, se johtaa eheytymiseen. Kärsimyksestä huolimatta terapiasuhteissa voi päästä valloilleen myös leikkivä ilmaisu, joka horjuttaa paikalleen jähmettyneitä käsityksiä omasta itsestä, menneisyydestä ja ympäröivästä maailmasta. Tällöin voi käydä niin että menetyksen myötä läpikäyty suru ja koettu kärsimys kirkastavat ilon, saavat näkemään elämän yhtäaikaisen haurauden ja kauneuden.\nPsyykkisesti tervettä ihmistä luonnehtii voimakas kyky integroida, koostaa ja yhdistää sekä sisäisiä kokemuksia että ulkoisia tapahtumia. Tähän ihminen tarvitsee myös sanoja. Sanojen avulla on mahdollisuus eritellä ja jäsentää, tarkastella ja ottaa etäisyyttä, koostaa ja yhdistää omia kokemuksia. Sanojen käyttö edellyttää symbolifunktion kehittymistä ja symbolit ovatkin keskeisessä osassa myös kirjallisuusterapiassa. Sanojen symboliarvo on aina enemmän kuin niiden käsitesisältö, sanoihin sisältyvät kaikki aiempiin kokemuksiimme pohjautuvat mielleyhtymät ja mielikuvat. Sanat kaikuvat jokaisen omaa, henkilökohtaista kaikupohjaa vasten ja saavat siellä oman merkityksensä ja tulkintansa. Unien, runojen, mielikuvien ja assosiaatioiden kautta ihminen voi saavuttaa hetkittäin yhteyden myös pinnan alle tiedostamattomaan. Runous edustaakin primaariprosessointia käyttämällä paljon metaforia ja vertauksia. Runon kieli ja symboliikka vastaa siten unen kieltä.\nKirjallisuus ei todellakaan ole pelkkää viihdykettä, eikä sen vaikutus jää vain pinnalliseksi. Runo mahdollistaa nopean pääsyn sekä kognitiivisiin että tunneperäisiin tajunnan sisältöihin. Tarinan tai runon kuuleminen tai lukeminen vaikuttaa tunteiden fysiologiaan keskushermoston kautta. Aivojen limbinen järjestelmä on tärkeä tunteiden säätelykeskus ja sen rakenteet toimivat välittäjinä sekä muistitoiminnoissa että tunnevasteissa. Traumaattisissa tilanteissa ihmisen havainto ja muisti toimivat eri tavalla kuin normaalisti, ja muistiaines jää primitiiviseen, ei- sanalliseen muotoon. Usein muistissa on vain irrallisia ja hajanaisia sirpaleita. Ihmisellä on tarve muodostaa elämästään ehyt tarina ja kirjallisuusterapian tavoitteena onkin etsiä ja löytää sanoja, koota sirpaleista ehyt, kokonainen kertomus. Trauman kokeneilla on usein paljon somaattisia oireita, joiden alkuperää ei osata yhdistää traumaan. Kirjoittaminen vähentää tutkimusten mukaan myös somaattista oireilua.\nPersoonallisuuden integraatio edellyttää myös omien muistojen, kokemusten, tunteiden ja ajatusten yhdistämistä. Voidakseen hyvin ihminen tarvitsee myös yhteyttä omiin tunteisiin ja tarpeisiinsa sekä kehon ja mielen yhteyttä. Mikäli ihminen kadottaa yhteyden omiin tunneperäisiin tarpeisiinsa, hän voi alkaa oireilla eri tavoin, psyykkisesti tai fyysisesti. Ihminen kaipaa yhteyttä myös omiin juuriinsa, omaan menneisyyteensä ja edellisiin sukupolviin, mikä on tärkeää sekä oman itsen ymmärtämisen että identiteetin muodostamisen kannalta. Sitä kautta hän voi saada kosketuksen myös kollektiiviseen alitajuntaan. Yhteys ja erillisyys onkin yksi ihmisen ikuisista perusteemoista. Kadotettuaan kerran alkuperäisen paratiisin, varhaisen symbioosin, hän kaipaa sinne takaisin, mutta ei koskaan pääse perille asti. Sanat ovat silta toisen ihmisen maailmaan, niin pitkälle kuin sinne on ylipäätään mahdollista päästä. Vaikka ihmisen osaan kuuluukin tietty perusyksinäisyys, sanat ovat väylä jota kautta voi kokea jopa universaalia yhteyttä muihin. Näin tuo väistämätön perusyksinäisyys ja siihen liittyvä ahdistus voivat lievittyä. Jo pelkästään kirjan lukeminen voi lievittää yksinäisyyttä, sanojen avulla syntyy silta eri maailmojen, kirjoittajan ja lukijan välille. On aina yhtä hieno elämys kun kirjaa yksin lukiessaan huomaa että joku toinen, kenties toisella puolella maailmaa on ajatellut, kokenut tai tuntenut samalla tavalla kuin itse. Tämä lievittää eristäytyneisyyden ja yksinäisyyden kokemusta. Tietotekniikan huikea kehitys ei ole poistanut tuota perustavaa laatua olevaa inhimillisen yhteyden tarvetta mihinkään, vaan samaa yhteisyyden kokemusta haetaan nykyisin internetin välityksellä. Paradoksaalista kyllä ihminen usein pelkää ja pakenee kohtaamista tässä ja nyt, mutta yrittää epätoivoisesti saavuttaa yhteyden johonkin kaukana muualla olevaan.\nYksin lukeminen tai kirjoittaminen auttaa kuitenkin vain tiettyyn rajaan asti, mutta jossain kohtaa ihminen tarvitsee tuekseen toista ihmistä, kuuntelijaa ja tukijaa, joka voi olla hyvä ystävä, terapeutti, tai ryhmä. Parasta on jos voi olla elävässä vuorovaikutuksessa toisiin, esim. terapiaryhmässä tai kirjallisuuspiirissä, missä voi peilata omia tuntemuksiaan tekstin kautta ja jakaa halutessaan omia kokemuksiaan muiden kanssa. Tärkeää meille jokaiselle on se että on joku ottaa vastaan sen viestin minkä itse lähettää, niin että oma tarina tulee kuulluksi. Toisilta voi saada sitä kannustusta, tukea ja rohkaisua mikä auttaa jaksamaan eteenpäin. Kohtaaminen on mahdollista jos molemmat osapuolet haluavat ja ovat siihen valmiita. Näin sanojen silta voi kantaa sinut yksinäisyydestä yhteyteen!\nTähän loppuun haluaisin lainata Anais Ninin ajatusta: " Valitsin runouden ja metaforan en siksi että rakastan arvoituksellisuutta ja vaikeatajuisuutta, vaan koska se on lähempänä meidän tapaamme kokea asiat syvällä sisimmässämme."\nEsityksiä eri aiheista


Modernisti Kodikas: Mercedes Benz, suomineito ja Cheek\nLähettänyt Kerttu / Modernisti kodikas klo 12.29\nPöppis 29. kesäkuuta 2014 klo 12.42\nKalajoen maisemat ovat kyllä upeita ja ne auringonlaskut! Eikä ole menopelissäkään moittimista! Meillä koeajettiin keväällä urakalla autoja uuden hankkimisen tultua ajankohtaiseksi, ja olinpa ihmeissäni kaikesta tekniikasta mitä nykyään löytyy. Mersu on mainio auto! :)\nKerttu / Modernisti Kodikas 29. kesäkuuta 2014 klo 19.47\nSuvi / zubis corner 29. kesäkuuta 2014 klo 13.05\nKalajoki on kaunis paikka! Mutta omasta mielestäni Yyteri on vielä upeampi. :) Tuota made on Finland-tekstiä arvostan todella. Juuri hankin alesta Marimekon tasaraitavaatteita lapselle ja oletin niiden olevan automaattisesti Suomessa valmistettuja kuten aiemminkin. Mutta mitä vielä, lapussa luki Made in China ja samalla oli myöskin esimerkiksi rumpukuivaus kielletty. Mitä ihmettä...?\nKerttu / Modernisti Kodikas 29. kesäkuuta 2014 klo 19.48\nYyterissäkään ei ole käynyt eli sinne sitten seuraavaksi :) On ihan mahtavaa, että tämä Mersu tehdään Suomessa! Se ei todellakaan ole enää tänä päivänä mikään itsestään selvyys. Minäkin harmittelin Marimekon alessa, että astioiden pohjassa lukee "made in China".\nLaura - Heinässä Heiluvassa 29. kesäkuuta 2014 klo 13.36\nKerttu / Modernisti Kodikas 29. kesäkuuta 2014 klo 19.50\nViidelle kyllä varmasti on tämä malli liian pieni, varsinkin kun lapsiperheellä tuppaa sitä tavaraa olemaan mukana ;) Mersu kyllä merkkinä nosti arvostustani entisestään, juuri kotimaisuus ja turvallisuus ovat loistavia arvoja!\nAnonyymi 29. kesäkuuta 2014 klo 19.16\nKerttu / Modernisti Kodikas 29. kesäkuuta 2014 klo 19.51\nAutoa tarjottiin minulle kesäreissulle blogiyhteistyönä eli teimme reissumme tällä autolla osana meneillään olevaa kampanjaa :)\nAnonyymi 29. kesäkuuta 2014 klo 22.49\nHaluan hieman oikaista ajatusta, että Mersu on suomalainen. Mersu on siis Saksalainen auto! Uudessa-Kaupungissa tosin kootaan Keski-Euroopasta uitetuista komponenteista pieni osa A-sarjan mersusta. Tämä toimenpide on "äkki käynnistetty" syystä, että mersun omien kahden tehtaan tuotantokapasiteetti ei riittänyt täyttämään hyvän suosion saanutta uuden innovaation A-sarjan valmistusta.\nKerttu / Modernisti Kodikas 30. kesäkuuta 2014 klo 9.01\nHei! Tosi hyvä tarkennus, kiitos siitä! Tämä auto on siis tehty Suomessa, hieno juttu sekin :) Toivottavasti A-sarjan valmistus säilyykin täällä.


Perämeren merituulipuistohankkeiden vedenalaisselvityksiä pitää kehittää - Metsähallitus\nPerämeren merituulipuistohankkeiden vedenalaisselvityksiä pitää kehittää\npe, touko 21, 2010 10:26 CET\nTiedote 21.5.2010 Metsähallitus on antanut lausuntonsa Oulun-Haukiputaan edustan merituulivoimapuiston ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta. Lausunnossa todetaan, että vaikka YVA-selostus on melko kattava, vedenalaisen luonnon osalta YVA-arvio on puutteellinen. Myös muissa tuulivoimahankkeissa on tehtävä kattavat ympäristövaikutusten arvioinnit vedenalaisen luonnon osalta.\nLausunnon mukaan hankkeen vedenalaisluonnolle aiheutuvia ympäristövaikutuksia on tehtyjen selvitysten perusteella vaikea arvioida. YVA-lain mukaan alueesta tulee tietää tarpeeksi, jotta voidaan tehdä johtopäätöksiä hankkeen ympäristövaikutuksista. Vastuu YVA-selvityksen laadusta on viime kädessä tuulivoimahankkeesta vastaavalla. ”Metsähallitus suhtautuu myönteisesti tuulivoiman kehittämiseen meri- ja maa-alueilla edellyttäen, että tuulivoimahankkeiden yhteydessä selvitetään ympäristövaikutukset asiantuntevasti ja kattavasti. Tämä on täysin mahdollista, ja siitä on myös hyviä esimerkkejä. Jos sen sijaan tietoa ei ole riittävästi, varovaisuusperiaatteen noudattaminen on erittäin tärkeää”, aluepäällikkö Jouni Aarnio Metsähallituksen luontopalveluista sanoo. Meriluonnon tutkimiseen tarvitaan lisää panostusta Merituulipuistohankkeissa suurimmat luontovaikutukset kohdistuvat yleensä vedenalaiseen luontoon, linnustoon ja maisemaan. Perämeri on Suomen merialueista yksi vähiten tunnetuista, ja sen meriluonto on täysin erilainen verrattuna muuhun Itämereen. Johtuen Perämeren vähäisestä suolapitoisuudesta, humuspitoisesta vedestä ja ankarista talviolosuhteista, on niukka lajisto muokkautunut hyvin ainutlaatuiseksi. ”Perämereltä ei ole kokemusta vastaavista laajoista, merenpohjaa muokkaavista hankkeista. Siksi eliöstön palautumista ja sopeutumista muutoksiin on vaikea ennustaa”, meribiologi Essi Keskinen Metsähallituksesta sanoo. Oulun-Haukiputaan YVA-selostuksessa mainitaan useaan otteeseen, että johtopäätöksiä hankkeen vaikutuksista meriluonnolle on vaikea vetää, koska alueen vedenalaisesta luonnosta ei vielä tiedetä tarpeeksi. Hankealueella on tehty videokuvauksia, otettu pohjanäytteitä ja analysoitu pohjaeläimiä, mutta esimerkiksi sukelluksia ei ole suoritettu yhtään. Perämeren lajisto on hyvin niukkaa ja suurin osa lajeista on niin pieniä, ettei niitä pysty tunnistamaan pelkän videokuvan perusteella. Näytteenottimilla kaikkia kasvilajeja, esimerkiksi alueellisesti uhanalaisia vesisammalia, ei löydetä. Myös suurin osa sähkönsiirtokaapeleiden rantautumisvaihtoehtojen vedenalaisista luontoarvoista on jätetty tutkimatta. Tuulivoimatoimijat yhteen vedenalaisen luonnon kartoittamiseksi Oulun-Haukiputaan merituulipuisto on vain yksi monien Perämeren tuulipuistohankkeiden joukossa. Jos kaikki suunnitellut merituulipuistot toteutuvat, hyvin suuri osa Perämeren matalikoista jäisi tuulivoimatuotannon alle. Matalikot ovat kalojen tärkeitä kutupaikkoja – joukossa on eräitä Perämeren tärkeimpiä talouskaloja. Alueet ovat myös vesilintujen ruokailualueita ja merkittäviä kasvillisuusvyöhykkeitä. ”Olisikin tarpeen, että Perämeren tuulivoimatoimijat puhaltaisivat yhteen hiileen ja osallistuivat aktiivisesti Perämerta koskevan vedenalaisen luonnon kartoitukseen. Näin ilmastonmuutoksen torjumisen kannalta tärkeää tuulivoimaa voisi edistää alueella ilman haittaa meriluonnolle”, aluepäällikkö Jouni Aarnio Metsähallituksesta toivoo. Taustaa Oulun-Haukiputaan tuulivoimahankkeesta Pohjolan Voima Oy suunnittelee Oulun-Haukiputaan edustan merialueelle maksimissaan 158 voimalan merituulivoimapuistoa, jonka yhteenlaskettu teho olisi 480-800 MW. Ympäristövaikutusten arvioinnissa konsulttina toimii Ramboll Finland Oy. Yhteensä hankealue on 70,5 neliökilometrin laajuinen. Hankealueen pohjoisempi osa (Nimettömänmatala) on Pohjois-Pohjanmaan maakuntakaavassa merkitty tuulivoimalle soveltuvaksi alueeksi. Sen sijaan eteläisempää, neljä kertaa pohjoista hankealuetta laajempaa Hoikka-Hiue – Luodeleton aluetta ei ole maakuntakaavassa merkitty tuulivoimalle soveltuvaksi. Kuitenkin valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden mukaan tuulivoiman hyödyntämiseen parhaiten soveltuvat alueet on osoitettava maakuntakaavoituksessa. Lisätietoja: Aluepäällikkö Jouni Aarnio, Metsähallitus, luontopalvelut, puh. 040 735 2804, jouni.aarnio@metsa.fi


Virallisesti Microsoft vakuuttaa käyttöjärjestelmän lopullisen koodin valmistuvan loppusyksyyn mennessä. Joillekin laitevalmistajille on kuitenkin jo viestitetty Microsoftilta, että Memphisin valmistuminen saattaa venyä. Yhtiö ei myöskään ole vielä tehnyt uudesta käyttöjärjestelmästä kaikille yhteistyökumppaneille levitettävää esiversiota.\nKäyttöjärjestelmän valmistumisen venyminen ensi vuoden puolelle saattaa vaikuttaa laitteiden joulumyyntiin Yhdysvalloissa. Microsoftin alkuperäisissä suunnitelmissa oli toimittaa uutta käyttöjärjestelmää laitevalmistajille joulumikroja varten, mikä olisi todennäköisesti kasvattanut laitteiden myyntiä jonkin verran.\nUuden käyttöjärjestelmän nimeksi on ilmeisesti tulossa Windows 98. Microsoftin kustannusyhtiön Microsoft Pressin uusi, vielä virallisesti julkaisematon kirjaluettelo sisältää ennakkotietojen mukaan useita Windows 98:aa käsitteleviä kirjoja.


Ristiinan yhtenäiskoululle nimi | Ruoho on vihreämpää aidan tällä puolen\nThis entry was posted in koulut, lapset, lukio, ristiina and tagged eeva, lukio, mikko rongas, ristiina, sivistyslautakunta, vihermäki, yhtenäiskoulu by Maisteri. Bookmark the permalink.\n6 thoughts on “Ristiinan yhtenäiskoululle nimi”\nTeemu on 29.08.2012 21.12 said:\nParahin Mikko, eikö vihreät haluakaan olla globaaleja eli onko Identiteetti ”olla suomalainen” on ns. pahasta ja Impivaaralaista pottunenäisten Persujen haihatusta, mutta ristiinalainen identiteetti jotankin sitten ihq? Ristiriitaista eikö?\nMikko Siitonen on 29.08.2012 21.16 said:\nParahin Teemu. Aivan yhtä yksisilmäistä kuin niputtaa perussuomalaisia,on niputtaa vihreitä. Kotiseudun identiteetti ei sitä paitsi sulje pois muita identiteettejä, kuten esimerkiksi eurooppalaisuutta. Väittäisin, että vahvan identiteetin omaavan ihmisen ei tarvitse olla puolustuskannalla.\nTeemu on 29.08.2012 21.23 said:\nKas, kas….kiitos hyvin diplomaattisesta vastauksestasi! Olen kanssasi paljolti samaa mieltä, pahoittelen stereotyyppisestä kommentista. Taidat olla hyvin erilainen Vihreä kuin kanssaveljesi kehäkolmosen sisäpuolella. Toivon hyvää jatkoa, vaikka en kaikkia aatteitasi jakaisikaan. T. Mökkiläinen Ristiinasta\nMikko Siitonen on 29.08.2012 21.24 said:\nTeemu on 29.08.2012 22.38 said:\nOma piha, oma kylä, oma kunta, Eurooppa. Mikähän jäi välistä?\nMikko Siitonen on 30.08.2012 7.21 said:\nLuulen ymmärtäväni mitä vihjaat, mutta tuollaista johtopäätöstä ei vastauksstani voi tehdä, ellei tarkoituksella lue sitä kuin piru Raamattua.\nIsänmaallisuudesta tai isänmaan rakkaudesta jos puhutaan, niin luulenpa vain, ettei yksikään taho voi sitä itselleen omia tai monopolisoida tai määrittää millaista on ”oikeanlainen” isänmaallisuus.


EA Sports UFC - Urheiluviihteen uusi ulottuvuus\nBruce Lee on palannut!\nEA Sports on urheilupelien suurin nimi, UFC on vapaaottelun suurin nimi. Mitä tapahtuu, kun kaksi jättiläistä pannaan pussauskoppiin?\nLas Vegasin kirkkaat valot häikäisevät silmiäni, kun astun kahdeksankulmaiseen häkkiin. Kahdeksantoistatuhannen ihmisen karjuessa kurkku suorana octagonin toiseen reunaan astelee Jon Jones, UFC:n kevyen raskaansarjan hallitseva mestari. Jones on planeetan vaarallisin mies, voitosta voittoon edennyt ihmepoika, joka on noussut UFC-mestariksi kaikkien aikojen nuorimpana vapaaottelijana.\nEnsimmäinen erä käynnistyy ryminällä. Jones syöksyy jalkoihini ja paiskaa minut tylysti mattoon. Mestari saa muutaman kovan osuman perille, mutta onnistun pyöräyttämään hänet pois päältäni. Ottelu jatkuu pystyssä, jossa nakutan Jonesiin hyviä osumia. Vaikka suurin osa lyönneistäni paukkuu Jonesin suojaukseen, saan hidastettua hänen liikkumistaan alapotkuilla.\nToinen erä. Ennakoin Jonesin liikkeitä yhä paremmin ja estän hänen painiyrityksensä. Työnnän mestarin häkkiä vasten ja alan jaella polvipotkuja hänen keskivartaloonsa. Jones pehmenee potku potkulta, mutta hän onnistuu silti kamppaamaan minut mattoon. Mestari tajuaa virheensä liian myöhään: kiedon jalkani Jonesin ympärille ja nappaan hänestä tiukan käsilukon.\nJones irvistää tuskasta ja taputtaa luovutuksen merkiksi. Olen UFC:n kevyen raskaansarjan uusi mestari!\nHäkissä olet vapaa\nVapaaottelun (MMA) suosio on kasvanut hurjasti viimeisen kymmenen vuoden aikana. Eikä syyttä. Äärimmäisen vaativa ja raju kamppailulaji yhdistelee pystyottelemista, painia ja matto-ottelemista. Tavoitteena on tyrmätä vastustaja lyönnein tai potkuin, matossa lopetusta haetaan lukoilla ja kuristuksilla.\nVapaaottelun arvostetuin liiga on UFC, joka on haalinut riveihinsä lähes kaikki planeetan parhaat kamppailijat. UFC järjestää otteluiltoja miltei viikoittain eri puolilla maailmaa. Suomessa iltamia ei ole vielä nähty, mutta UFC:n riveissä ottelee jo kaksi suomalaista, Tom Niinimäki ja Tina Lähdemäki.\nEdesmennyt THQ julkaisi vuonna 2009 ensimmäisen UFC Undisputed -pelinsä (Pelit 7/2009, 86p), josta tuli ansaitusti miljoonahitti. Urheilupelien kuningas EA Sports sen sijaan joutui nieleskelemään pettymystään, sillä yhtiölle oli tarjottu aiemmin sopimusta UFC-pelien tekemisestä. EA Sports julkaisi oman vaparipelinsä seuraavana vuonna, mutta se myi kehnosti ilman UFC-lisenssiä.\nKun THQ pani lapun luukulle, EA sai toisen tilaisuuden lyödä hynttyyt yhteen UFC:n kanssa. Tällä kertaa sopimus syntyi ja kehitysvastuu UFC-pelistä annettiin EA Canadalle, joka oli tehtaillut aiemmin Fight Night -nyrkkeilypelejä. Pelkät nyrkkeilytaidot eivät riitä MMA-kehässä mihinkään, mutta onneksi EA Canada ymmärtää myös vapaaottelun olemusta.\nPystykamppailu, matto-otteleminen ja paini ovat hyvässä tasapainossa ja lajin monipuoliset tekniikat on mallinnettu realistisesti. Runsas liikevalikoima tarkoittaa toisaalta sitä, että kontrolleissa riittää opeteltavaa. Pystyottelemisen ja liikkumisen perusteet omaksuu nopeasti, mutta etenkin matto-ottelemisessa riittää pureskeltavaa.\nPojat päikkäreillä ennen ottelua.\nSormet ja raajat solmussa\nPystyotteleminen tuntuu tutulta kaikille Fight Night -veteraaneille. Tärkeintä ei ole iskusarjojen ulkoa opettelu, vaan etäisyyden hallinta ja oikea ajoitus. Sivuttaisliike, väistöt ja torjunnat ovat yhtä lailla merkittävässä roolissa. Oikein ajoitettu väistö tai torjunta avaa paikan voimakkaalle vastaiskulle. Maltti on valttia, sillä yltiöpäiset nakkikiskaheijarit väsyttävät ottelijan nopeasti.\nPystypainista puolestaan voi yrittää kipata vastustajan mattoon tai hakea paikkaa railakkaille polvipotkuille.\nMattopaini on ollut monen MMA-pelin kompastuskivi, niin myös EA Sports UFC:n. Alasvientien puolustaminen vaatii kahden napin yhtäaikaista painamista, mikä on kesken kiivaan kamppailun liian hidasta. Samoin matossa on hankala estää vastustajan eteneminen, sillä puolustaminen vaatii tismalleen oikeaa ajoitusta. Lukoista ja kuristuksista paetaan tökkimällä oikeaa tattia yhteen neljästä pääilmansuunnasta, lukottajan puolestaan pitää toistaa uhrinsa liikkeet. Tämä on toimiva ratkaisu.\nKömpelöt kontrollit tekevät painimisesta ajoittain silkkaa tuskaa, mutta pulmat eivät rajoitu mattoon. Pystyottelussa harmaita hiuksia aiheuttaa se, että erikoislyöntien ja -potkujen aktivointinapit on sijoiteltu sekavasti olkanappeihin eri puolille ohjainta. Ongelma olisi pienempi, jos liikkeet voisi tarkistaa taukovalikosta, vaan kun ei. Sen sijaan EA on piilottanut manuaalin verkkoon.\nKaikki UFC:n painoluokat, paitsi uunituore naisten korsisarja, ovat mukana. Yhdeksään painoluokkaan on mallinnettu peräti 97 ottelijaa, dlc-hahmoihin kuuluu itse Bruce Lee. Ottelijat on mallinnettu autenttisesti aina tatuointeja myöten. Suurimmat tähdet, kuten Ronda Rouseyn, Georges St. Pierren ja Jon Jonesin, tunnistaa jo heidän elehtimisestään.\nYksityiskohtiin on panostettu muutenkin kiitettävästi. Kamppailut on toteutettu kuin UFC-lähetykset: Bruce Buffer kuuluttaa taistelijat häkkiin, Mike Goldberg ja Joe Rogan selostavat ottelut ja UFC:n presidentti Dana White palkitsee titteliottelun voittajan mestaruusvyöllä. Ignite-pelimoottorin ansiosta audiovisuaalinen anti ja animointi on näyttävää.\nYksinpelin makoisin pihvi on uratila, jossa oma alter ego johdatetaan aina UFC:n mestariksi asti. Märkäkorvaisen taistelijan ura alkaa The Ultimate Fighter -sarjasta, jonka voittamalla noviisi saa UFC-sopimuksen. Urassa ärsyttää se, että jokaisen voittoputken tai tyrmäysvoiton jälkeen joku UFC-heppu on onnittelemassa pelaajaa. Välivideot ovat muutamilla ensimmäisillä kerroilla ihan mukava lisä, mutta sadannen videon jälkeen päästä kuuluu naks.\nJokaisesta kamppailusta ja onnistuneesta harjoituksesta saa pisteitä, joilla voi parantaa taistelijansa pystytaitoja, matto-osaamista ja painitaitoja. Ottelusuunnitelma puolestaan antaa pieniä bonuksia jollekin tietylle osa-alueelle. Pystyottelija voi esimerkiksi valita suunnitelman, joka lisää potkujen tyrmäysvoimaa ja palauttaa nopeammin kestävyyttä.\nMoninpelimuodoista mielenkiintoisin on Championships-turnaus, jossa samantasoiset pelaajat taistelevat mestaruuksista ja korkeampaan divisioonaan pääsystä. Verkon mutadivisioonissa pärjää hetken pelkällä pystyottelemisella, siitä huolimatta vapaaottelun perustaitojen on syytä olla hallussa ennen verkkoon ryntäämistä. Jos pelaajan matto-otteleminen muistuttaa lähinnä kalan sätkimistä kuivalla maalla, osaava vastustaja iskee nopeasti ja säälimättömästi heikkouteen.\nEA Sportsin UFC-debyytti on ihan lupaava, mutta mestaruuteen on vielä pitkä matka. Arcaden ja realismin välille on saatu pääosin hyvä tasapaino, vaikka ottelijoiden liikevalikoima onkin joiltain osin todella epärealistinen. Oikeissa kehissä näkee harvemmin 120-kiloisten raskaansarjan jättien tekevän lennokkaita hyppypotkuja. Tätä suurempi vaiva on kuitenkin kontrollit, joiden sekavuus ja epätarkkuus turhauttaa varsinkin verkko-otteluissa.\nVaikuttaa siltä, että EA Canada ei ole saanut hioa peliään rauhassa loppuun asti. Satunnaiset grafiikkabugit ja fysiikkamoottorin temppuilu ovat UFC:ssä arkipäivää. Lisäksi uratila on pieni pettymys. Alkuinnostus lopahtaa nopeasti, kun yksitoikkoiset harjoitukset, välivideot, ottelut ja hahmon ominaisuuksien parantelu seuraavat loputtomasti toisiaan. UFC:n parasta antia onkin moninpeli. Peliseuraa löytyy muutamissa sekunneissa ja nettipeli toimii teknisesti oivallisesti.\nEA Sports UFC ei ole floppi, mutta se ei sytytä edes kaltaiseni vapaaottelufanin housuja liekkeihin. EA Canada on sekoitellut tutunmakuisen sopan, jonka valmistuksessa ei ole otettu pienintäkään riskiä.\nJos EA Sports UFC olisi vapaaottelija, se häviäisi debyyttinsä tuomareiden hajaäänin.\nPS4, saatavilla Xbox One\nMoninpeli: 2 paikallisesti tai verkossa\nNHL 16 - Tasonnoston paikka