Salaperäinen lottovoittaja : Yleistä höpinää | Pokeritieto\nToimitus » 11.8.2009 12:56:56 Huh, nytpäs törmäsinkin mielenkiintoiseen sivuun! Joku kaveri on voittanut lotossa jättipotin ja ei ole kertonut siitä kenellekään. Nyt hän sitten aikoo ruveta tuhlaamaan rahojaan ja kirjoittaa siitä blogia. Tuo on aika alussa, mutta hyvästä kirjoitustaidosta päätellen voi tulla mielenkiintoinen blogi! Osoite: http://7-oikein.com/Ilmeisesti kaveri asuu Länsi-Suomessa, mutta ei kellään sielä asuvalla ole tarkempaa tietoa että kuka on kyseessä? Ainakin viittaus Sepsiin kertoisi tyypin olevan Seinäjoen seudulta, mutta vähämpä tuosta nyt voi päätellä... Mielenkiintoinen sivu, kunhan saa lisää tekstiä! Uskotteko, että kaveri on ihan tosissaan voittanut lottopotin?\nTappiot otetaan takaisin korottamalla panosta!\nViestit: 5Liittynyt: 11.8.2009 12:54:35\nRe: Salaperäinen lottovoittaja\nbsbanger » 11.8.2009 13:20:07 Ettet vain itse olisi tuo kirjoittaja? Vai ihan omaksi iloksesiko rekisteröidyt eri foorumeille ja mainostat tuota blogia?http://murobbs.plaza.fi/yleistae-keskustelua/596922-salaperaeinen-lottovoittaja.html\nToimitus » 11.8.2009 14:05:08 En ole itse kirjoittaja, mutta satuin kirjoittamaan asiasta monelle foorumille, koska se on mielestäni hyvä. Muropaketin idiootit verkkopoliisit pitävät kaikkea näkemäänsä mainoksena ja sain sieltä bannit sen takia kun kerroin tuosta sivustosta.\nbsbanger » 11.8.2009 14:14:37 Toimitus kirjoitti:En ole itse kirjoittaja, mutta satuin kirjoittamaan asiasta monelle foorumille, koska se on mielestäni hyvä. Muropaketin idiootit verkkopoliisit pitävät kaikkea näkemäänsä mainoksena ja sain sieltä bannit sen takia kun kerroin tuosta sivustosta.Jooh. Itsekin yleensä hyvän sivun löytäessäni rekisteröidyn jokaiselle mieleen tulleelle forumille ja jaan tuota ilosanomaa kaikille.http://keskustelu.suomi24.fi/node/8381747http://keskustelu.suomi24.fi/node/8381753http://keskustelu.suomi24.fi/node/8381760http://demi.fi/keskustelut/243076/salaper-auml-inen-lottovoittaja\nRamboKolme » 11.8.2009 14:45:48 Voisivat modet poistaa tuolta sarjamainostajalta.\nSinappikaasu » 11.8.2009 14:51:18 bsbanger kirjoitti:demi.fi Sinappikaasu\nToimitus » 11.8.2009 14:57:00 Onnea Sherlock. Aikasi on näköjään arvokasta kun lähdit niitä kaivamaan, vaikka sanoin äskeisessä lauseessani, että laitoin asiasta tietoa monelle foorumille koska se oli mielestäni hyvä sivusto. Halusin keskustelua, koska minua kiinnostaa tietää kuka on kyseessä?Tuntuuko tosi turhalta postaukselta ja liekö aiheesta käytävä keskustelu täysin tylsä? Ei ole mielestäni kiellettyä kertoa useassakin paikassa jos on löytänyt kiinnostavan sivun. Ei aina tarvitse mainostaa omaa sivustoaan kehuessaan jotain. Mielestäni tämän aloitetun typerän vääntämisen voisi poistaa tästä threadistä ja jättää alkuperäisen ennalleen.\nAA23 » 11.8.2009 15:11:03 Toimitus kirjoitti:...Halusin keskustelua, koska minua kiinnostaa tietää kuka on kyseessä?...Mielestäni tämän aloitetun typerän vääntämisen voisi poistaa tästä threadistä ja jättää alkuperäisen ennalleen.Eikö muiden käyttäjien kannalta voi olla ihan yhtä kiinnostavaa keskustella uuden käyttäjän motiiveista rekisteröityä tänne, valita itselleen virallisen oloinen nimimerkki ja mainostaa jotakin uutta blogia, jonka aihepiiri ei liity mitenkään k.o. foorumin aiheeseen. Ja lisäksihän jo normaaleilla kaikkien käytettävissä olevilla internet-työkaluilla selviää, että "kohublogin" saitti on rekisteröity vaasalaiselle mediatoimistolle pari viikkoa sitten...\nToimitus » 11.8.2009 15:22:29 En minä ole tätä ennen tänne kirjoittanutkaan, koska olen vain lukenut foorumia silloin tällöin. Rekisteröidyin tänne nyt siksi, koska halusin päästä myös kirjoittamaan. Se lienee oma syysi myös rekisteröitymiseen? Ehkä mahdollisimman vähän kiinnostavaa on nimenomaan keskustella minun rekisteröitymisen syystä ja siksi pyysin poistamaan nuo väittelyviestit tästä threadista niin omieni kuin teidänkin viestienne osalta. Lieköhän olla mahdollista luoda kunnollista keskustelua?Katsoin myös joker.comista ja niin näkyy olevan uusi domaini, mutta niin näkyy olevan palvelukin. Tuohan olisikin ollut blogin pitäjälle tosi järkevää rekisteröidä se omiin nimiinsä, kun ilmeisen selvästi haluaa pysyä tuntemattomana kirjoittajana.Jos tuo on kerran vaasalaista yritystoimintaa tuo blogi, niin mistäköhän tuola mahtaa liiketoiminnan voitto sitten kertyä? Ainakin tuo nyt sen verran antaa vahvistusta sille, että taitaa Länsi-Suomesta olla melkoisen varmasti tuo kirjoittaja.\nPokerihai » 11.8.2009 15:22:54 Huh, nytpä törmäsin mielenkiintoiseen netticamiin, nimimerkki Teppo22cm. Käykää tsekkaamassa. Todella mielenkiintoista materiaalia ilmeisesti tulossa!Ilmeisesti kaveri asuu Suomessa, kun seinällä on Jone Nikulan juliste. Ei kellään ole tarkempaa tietoa? Mielenkiintoinen cami, kunhan tulee lisää actionia.Uskotteko, että kaverilla ihan tosissaan on 22 senttinen?\nnonsense » 11.8.2009 15:27:59 AA23 kirjoitti:...virallisen oloinen nimimerkki ja mainostaa jotakin uutta blogia, jonka aihepiiri ei liity mitenkään k.o. foorumin aiheeseen. Ja lisäksihän jo normaaleilla kaikkien käytettävissä olevilla internet-työkaluilla selviää, että "kohublogin" saitti on rekisteröity vaasalaiselle mediatoimistolle pari viikkoa sitten...Toimitus kirjoitti:Uskotteko, että kaveri on ihan tosissaan voittanut lottopotin?EN!\nToimitus » 11.8.2009 15:28:42 Näköjään se asiallinen keskustelu on täysin mahdotonta täälä asiallisesta keskustelunavauksestani huolimatta. Moderaattorit arvioikoot suuressa viisaudessaan, että onko tässä kyseessä mainos vai mielenkiintoinen keskustelunavaus. En ole kiinnostunut enempää vääntämään asiasta.\nDharma_3 » 11.8.2009 15:30:06 Samaa sarjaa "100 naista vuodessa"-blogin kanssa: 2000-luvun iltalehtien korvikkeita - hyväksyttyä työaikamasturbaatiota. Yhtä totta, kuin muukin saippuamedia ja tarkoituksena myydä ämteeveen kanavapaketteja.


Tiedä Things etsiä Inside vakuudettomia luottokortilla - www.betwithajbiem.fora.pl\nTiedä Things etsiä Inside vakuudettomia luottokortilla\nWysłany: Sob 17:59, 08 Lut 2014 Temat postu: Tiedä Things etsiä Inside vakuudettomia luottokortilla\nvastakkaista valintoja vakuudeton laina . Joten jos teillä todellakaan tarvitse vakiinnuttaa velkaa, haluat päivittämään tai laajentaa yrityksen , tai jopa vain tarvitset apua menojen rahaa häät tapahtuma tai mahdollisesti matka , niin vakuudettomat lainat voidaan hyödyntää . Jos kertomuksen falls ja lukuisia 600-750, tässä tapauksessa sinun raportti on suuri . useinkin näytä olevan kärsimätön teille kun tehdä aika tutkia sopimus . vai ei sinulla kutsua tai mennä , pystyvät osoittaa tapoja lykkäystä on maksusuunnitelma . linkittäminen henkilökohtaiset lainat ovat lyhyellä aikavälillä luotonanto vaihtoehtoja jotka pitäisi avustamaan satoja ihmisiä hallita vieressä hyödyntää hätätilanteissa [url="http://lainaargj.jimdo.com"]vippi 400 heti[/url] vain jos epäonnistuvat tehdä tämä , ei yksinkertaisesti korko hinnan kasvaa vaikka lainanantajan ryhtyy noin kotiin . Kerro mahdollisille rahoituslaitos mikä Tuote haluat ja miten paljon on onko ne pystyvät keksiä tarjous . Olettaen nyt keskittynyt luotto-pisteet varten alustava vaiheeseen , 1. vaihe on aggressiivisesti tutkimus vaihtoehtoja ja hinnat ja lainanantajien ja vertailla keskenään heidän koti korot ennen poiminta valinta .\nVarsin harvat pankit , luottoluokituslaitosten , rahoituslaitokset ovat antaen taloudellinen Tuen ja suojaamattomia vaara www pankki henkilökohtaiset lainat kautta niiden internet-sivustot internet . houkutteleva elementti on eniten can käsiraha teidän varat suoraan teidän käyttötili sisäpuolella yksi päivä ja toimittamalla web -pohjainen sovellus . he eivät vain tarvitsevat luotto tarkistaa tarvita. Hän voi napata rahastot ja osio tämä kuluessa velkojat . Ajattele jotka saattavat olla matkustaa sinua joten ostaa erinomainen yksi [url="http://lainat101.snappages.com"]http://lainat101.snappages.com[/url] Tämä merkitsee lopussa Iltapäivällä ehkä enemmän tuloja Jäljellä , ja se on mitä toivot . Näinkö, on mahdollista varmistaa raha mainetta itse ja mikä tärkeintä , saavutuksia pienyritys nopeasti . kuukausikorot yleensä korkeampi , kun siirrät dollaria käyttöön to ei koskaan sen todellinen kustannuksia.\nIn ei luotto pisteet arviointi " ominaisuus on hyödyllistä ja ehdokkaat jossa pienemmän määrän kuin erinomainen luottotiedot tai ei historia luotto . Mutta kun nämä ehkä oikeutettuja , tosiasia että luotto-pisteet on muuttaa korko yhdessä laina vähentämiseksi keräys koska laina yhtiö . On parasta olla tyytyväinen vain edullinen pienemmän määrän ongelmallista läsnä pääoman kunnes lopulta palkkapäivä välttämään tahansa velat - kaapata .\nKaikista henkilökohtaiset lainat , palkkapäivä käteistä ovat valtavan merkitystä koska tiettyjä täsmällisiä ja suotuisa tekijät suhteen client haluaa . On todella aikana kalenterikuukauden , kaikki oli budjetoitu [url="http://pikavipit101.weebly.com"]pikavipit 30 vrk[/url] Näiden kahdenlaisia ?? vero syöttöä helpottaa yksilöiden hyvä ja epäsuotuisa luottoluokitukset Arvot on pääoma tarvitsematta kestämään perusteellinen laboratoriotestit ja tuottavat paljon asiakirjat . arviointi eri pankkilaina linja ehkä olet löytämässä paras käsitellä joka sopii teidän välttämättömyystarvikkeita yhdessä takataskussa.\nParantunut omaisuuden arvosta. Olet myönteistä, että mikä ja vain mitä ei täytyy olla sisällä rahastot näin että olet left kun saat raha in asianmukaiset muoti .


Käyttäjän viimeksi suosittelemat kommentit — Kohteleeko Suomi kaltoin ulkomaalaistaustaisia isoäitejä?\nTässä saman tekijän neuvostoklassikko vuodelta 1968 "Luch solntsa zolotogo" (kultaisen auringon säde) livvinkarjalaksi, joka löytyy samalta Kägöi-levyltä: http://cl.ly/elFG?fbclid=IwAR228PJVdf352uOxtBAV2Iv...\nIlmari Schepel, 13.5.2019 klo 16.20 kirjoitukseen Karjalaiskäki\nJuha Kuikka, 13.5.2019 klo 15.51 kirjoitukseen Karjalaiskäki\nMielestäni tämä on hieno tapa muistella omaa elämäkertaansa ja samalla kertoa meille muillekin, miten elämä on vienyt!\nRitva Puolakka, 12.5.2019 klo 22.24 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 31. Opettajan Virka.\nLasse Hietanen, 26.4.2019 klo 21.06 kirjoitukseen Anteeksiantamisen Vaikeus\nKunnioitan sinun valintaasi, älä siis alenna ajateltua, tietosta valintaani, lue teksti ja kato juutuupi, niin voit ehkä ymmärtääkki. Aihetta on kirjotetulle, peruustelut valinnalle näkösällä näissä En äänestä -postauksessani.\nHilkka Laronia, 3.4.2019 klo 11.59 kirjoitukseen Äänestämättömyys on valintani\nKun yhteinen asuma-alue ja elinkeino otetaan pois vähemmistökansalta, niin seurauksena on assimilaatio. Tästä ei ole poikkeusta, eikä ollut edes Neuvostoliitossa.\nPertti Väänänen, 23.3.2019 klo 02.02 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 16. Suku Hajoaa.\nTodella mielenkiintoinen inkerinsuomalaisen "elämänkoulu" jatkuu! Tuot Viola esiin kirjoittajaesittelyssäsi, että et saanut koulutustasi vastaavaa työtä muuttaessasi 1990 paluumuuttajana Suomeen. Ehkä saamme lukea siitäkin tarkemmin jatkossa? Luulen Sinun kuitenkin ainakin aavistaneen miksi niin kävi. Oikein tai väärin Sinua kohtaan. Marxismi-leninismi, jota kerrot opiskelleesi, ei ollut enää paluuaikanasi kovin suuressa suosiossa täällä Suomessa. Jos koskaan! Tiedät kyllä miksi ei. Ja tuota...\nPertti Rampanen, 21.3.2019 klo 00.15 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 15. Leirielämää.\nKyllä Bubka on tuttu,nyt ehdin lukemaan blogisi. Mielenkiintoista. Todella moneen ammattiin olisi riittänyt opiskelusi\nErkki Latvala, 18.3.2019 klo 16.27 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 14. Oppiaineita.\nMielenkiintoisia nämä kertomuksesi. Suomalaisten käsitys Neuvostoliitosta 50-luvulla oli ehkä hiukan erilainen kuin arkitodellisuus tavalliselle ihmiselle siellä. Elämäsi on ollut periaatteessa "antoisaa" opiskeluineen, matkustamisineen j.n.e., vaikka olitkin inkeriläisenä hiukan toisen luokan kansalainen. Tuo marxismileninismin ymppääminen vähän joka paikkaan on jollain tavoin verrattavissa meidän uskontomme asemaan samana aikana. Kaikkea korkeata tiedettä opetettiin, mutta jossain vaiheessa...\nJuha Kuikka, 16.3.2019 klo 23.39 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 14. Oppiaineita.\nAntti Mikkonen, 12.3.2019 klo 23.25 kirjoitukseen Ryhmäkoteja Vammaisille ja Vanhuksille\nKommentti kopioitu Fb-sta. Ritva Nordberg kirjoittaa: Tuossa kohde johon kannattaa hallituksen satsata. Vieläpä pikaisesti.\nViola Heistonen, 12.3.2019 klo 18.03 kirjoitukseen Ryhmäkoteja Vammaisille ja Vanhuksille\nHilkka Laronia, 12.3.2019 klo 15.41 kirjoitukseen Ryhmäkoteja Vammaisille ja Vanhuksille\nAntti Mikkonen, 12.3.2019 klo 14.39 kirjoitukseen Ryhmäkoteja Vammaisille ja Vanhuksille\nVoiko sitä kauniimmin sanoa, onnekas Tiina.\nElle Marketta Lazarov, 8.3.2019 klo 07.33 kirjoitukseen Sinä kansainvälinen nainen\nTodella mielenkiintoista tekstiä kaiken palstalla esiin tuodun sotettelun, metooaamisen ja vaalikirjoittelun vastapainoksi. Kiitoksia!!! Älä Viola totea, että EHKÄ kirjoitan siitä ja siitä vielä lisää, vaan todellakin jatka tarinaasi. Paljolti samanlaista - ei toki läheskään niin ikävää kuin Sinun kohdallasi - oli isänikin perheen evakkoreissut. Koti jäi lähelle Inkerin Lempaalaa, mutta rajan Suomen puolelle. Siparilan 50 asunnon kylästä ei ole jäljellä taloakaan. Vain venäläisten huviloita...\nPertti Rampanen, 14.2.2019 klo 19.39 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 2.\n#1 Syy? Kommentoin Violan edellisen kirjoituksen yhteydessä välittämällä linkin, josta löytyy kertomus siitä, miten tämä inkerinsuomalaisten kuvio meni. Sivuilla 8-9, ole hyvä: https://issuu.com/etela/docs/eu-190210-su?e=115273...\nJohanna Sirén-Kaplas, 14.2.2019 klo 20.04 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 3. Igomelj.\nHei! Kiinnostavaa tietoa. Otan talteen. Tässä on juttu viime viikolla pidetystä Inkeriseminaarista. Suomeen evakuoitiin 63.000 inkerinsuomalaista v.1943. Juttu on sivulla 8-9 (su 10.2.2019 lehdessä) https://www.etela.com/\nJohanna Sirén-Kaplas, 11.2.2019 klo 23.29 kirjoitukseen Elämäni Koulut. Osa 2.\nMinustakin sinun kertomuksesi ovat aina olleet mielenkiintoisia ja ostankin lähes kaiken Karjalaa koskevat kirjat mitä divareista ja kirppareilta vain löydän. Kiinnostaa kovin, vaikka minun juureni ovat aina olleet sitkeästi länsisuomessa ja Kokemäenjoen varrella. Karjalaisuus jostakin syystä vain niin minua kovin viehättää.\nkaija kelhu, 9.2.2019 klo 00.42 kirjoitukseen Elämäni Koulut\nTaru Elkama, 25.1.2019 klo 02.41 kirjoitukseen Karjalaisten Sopeutuminen Suomalaiseen Yhteiskuntaan\nAllaolevan linkin takaa on kuultavissa sekä luettavissa YLE:n karjalankieliset uutiset: https://areena.yle.fi/1-4504688\nJuha Kuikka, 25.1.2019 klo 17.51 kirjoitukseen Karjalaisten Sopeutuminen Suomalaiseen Yhteiskuntaan


Ranskan suuri vallankumous – Wikipedia\nRanskan monarkian viimeisiä päiviä 10. elokuuta 1792\n5. toukokuuta 1789 – 9. marraskuuta 1799\n(10 vuotta, 6 kuukautta, 4 päivää)\nLudvig XVI pidätettiin ja teloitettiin\nRanskan kuningaskunta kaatui\nRanskan ensimmäinen tasavalta perustettiin\nRanskan vallankumoussodat alkoivat\nNapoleon Bonaparte kaappasi vallan 1799\nOsa sarjaa aiheesta\nEräs Ranskan vallankumouksen kuuluisimmista saavutuksista, Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus, joka on ollut kaikkien myöhempien ihmisoikeusjulistusten esikuva.\nRanskan suuri vallankumous oli Ranskassa vuonna 1789 käynnistynyt yhteiskunnallinen vallankumous ja sitä seurannut, vuoteen 1799 kestänyt ajanjakso, jolloin aiemman ancien régimen ajan absolutistinen monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin. Ranskan vallankumousta pidetään yhtenä Euroopan historian merkittävimmistä tapahtumista, ja historiantutkimuksessa siitä katsotaan yleensä alkavaksi uusin aika, jolla porvarit ovat valtaapitäviä. Ranskan vallankumous seurasi Amerikan vallankumousta.\nRanskan vallankumouksesta johdetaan monia modernin demokratian keskeisimmistä arvoista, kuten kansanvalta, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaate. Samalla katolisen kirkon asema muuttui täysin, sillä se menetti valtionuskonnon asemansa, ja Ranskaan hyväksyttiin ajatuksen- sekä uskonvapaus. Vallankumouksen aatteellinen sisältö tiivistetään usein iskulauseeseen ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo”. Vallankumouksen uudistukset eivät jääneet ainoastaan Ranskan sisäisiksi, vaan ne levisivät ympäri Eurooppaa. Muita vallankumouksen myötä syntyneitä uudistuksia ovat metrijärjestelmä, vasemmisto–oikeisto-jako ja yleinen asevelvollisuus. Monet nykyisen Ranskan kansalliset symbolit juontuvat vallankumouksen ajalta.\nVallankumouksen taustalla oli kansalaisten tyytymättömyys kuningas Ludvig XVI:n itsevaltaiseen hallintoon sekä valistusaatteiden vaikutus. Porvareista oli myös tullut yhtä varakkaita ja vaikutusvaltaisia kuin kuninkaasta ja porvarit haastoivat kuninkaan valta-asemaa. Vuosia 1789–1792 on kutsuttu vallankumouksen liberaaliksi vaiheeksi, jolloin sen johdossa olivat uudistusmieliset aateliset kuten La Fayette ja Mirabeau. Tätä vaihetta hallitsivat feodalismin ja säätyerioikeuksien purkaminen sekä perustuslaillinen monarkia. Vuonna 1792 alkoivat vuosia jatkuneet vallankumoussodat, joissa Ranska soti yksinään Euroopan muita suurvaltoja vastaan suurella menestyksellä. Samana vuonna vallankumous sai radikaalimman käänteen, monarkia kumottiin ja perustettiin ensimmäinen tasavalta. Kuningas Ludvig XVI tuomittiin kuolemaan.\nRadikaalia äärilinjaa edustaneiden jakobiinien valtaannousu johti 1793–1794 terrorin ajaksi kutsuttuun diktatoriseen vaiheeseen, jolloin vallankumouksen vastustajia vainottiin ankarasti ja tuhansia ihmisiä teloitettiin giljotiinilla. Lähes diktaattorina hallinneen Maximilien Robespierren kukistamisen jälkeen seurasi 1795–1799 direktorion ajaksi kutsuttu vaihe, jolloin sekä kuningasmielisten että äärivasemmistolaisten valtaannousuyritykset tukahdutettiin. Vallankumouksen katsotaan päättyneen vuonna 1799, jolloin kenraali Napoleon Bonaparte nousi valtaan sotilasvallankaappauksella. Hän lakkautti tasavallan kruunauttaessaan itsensä keisariksi vuonna 1804. Napoleonin kukistumisen jälkeen vuosina 1814 ja 1815 alkoi restauraation aika, jolloin vallankumousta edeltänyt järjestys pyrittiin palauttamaan. Monet vallankumouksen vaikutuksista osoittautuivat kuitenkin peruuttamattomiksi.\n2.1 Säätyvaltiopäivät 1789\n2.3 Bastiljin valtaus\n2.4 Kansalliskokouksen jakautuminen\n2.5 Kuninkaan pako\n2.6 Perustuslakia säätävän kokouksen loppu\n2.7 Lakiasäätävä kansalliskokous\n2.8 Perustuslaillinen kriisi\n2.9 Terrori (1793–1794)\n2.10 Direktorion aika\n3.1 Tausta ja alku\n3.2 Lakiasäätävä kokous\n3.3 Vuoripuolueen valtaannousu ja terrorivalta\n3.4 Terrorikauden jälkeen: direktoraatti ja Napoleon\nVallankumouksessa syrjäytetty ja giljotiinilla teloitettu kuningas Ludvig XVI.\nNoin 25-miljoonaisen kansankunnan kokemaan vallankumoukseen johtivat monet tekijät.  Näistä tärkeimpiä olivat vanhan vallan jääminen kehityksen ja ajan virtojen jalkoihin sekä kireä verotus. Porvaristo nousi vallankumoukseen liittolaisinaan tyytymättömät maaorjat ja palkkatyöläiset. Vallankumouksellisten ideologiana olivat valistusajan ihanteet ja nousevat ideat. Vallankumouksen edetessä ja vallan siirtyessä monarkialta lainsäädännöllisille elimille alun perin liittoutuneiden osapuolten intressit alkoivat joutua vastakkain. Liberaalimmat girondistit jäivät vähemmistöön jyrkkämielisemmän vuoripuolueen ottaessa vallan vähitellen 1792–1793 ja aloittaessa terrorin kauden 1793–1794.\nSyinä vallankumoukseen olivat ainakin\nkuninkaallisen absolutismin vastustaminen\nmaaorjien, palkkatyöläisten ja nousevan porvariston vastustus Ranskan säätyjärjestelmää kohtaan\nvalistusajan ihanteiden nousu\nAmerikan vallankumouksen esimerkki\nkäsistä riistäytynyt valtionvelka, joka johtui epäoikeudenmukaisesta verotusjärjestelmästä\nruokapula vallankumousta edeltävinä vuosina\nkolmanteen säätyyn kuuluvien kansalaisten tyytymättömyys.\nkuninkaan vieraantuminen kansan hädästä.\nVallankumouksellisen tilanteen kehittyminen alkoi, kun Ranskan kuninkaan Ludvig XVI.n (vallassa 1774–1792) aikana valtiontalous ajautui pahenevaan kriisiin. Ranskan kruunu, joka taloudellisesti vastasi Ranskan valtiota, oli valtavissa veloissa. Ludvig XV:n (vallassa 1715–1774) ja Ludvig XVI:n aikana useat ministerit, kuten Turgot ja Jacques Necker, yrittivät uudistaa verotusta koskemaan myös aatelisia, mutta eivät onnistuneet. Tällaiset reformit kohtasivat huomattavaa vastustusta alueellisilta parlamenteilta (tuomioistuin), joita aateliset hallitsivat.\nTilannetta seurannut taistelu parlamenteissa ja yritykset uudistaa verojärjestelmää osoittivat ensimmäisiä hajoamisen merkkejä ancien régimessä. Seuraavassa taistelussa\nprotestantit saivat oikeutensa takaisin\nLudvig XVI lupasi julkistaa valtiontalouden luvut vuosittain\nLudvig XVI lupasi jälleen kutsua koolle Ranskan säätyvaltiopäivät (États généraux) viiden vuoden kuluessa.\nÉtienne Charles de Loménie de Briennen eron jälkeen 25. elokuuta 1788 Necker otti taas valtion raha-asiat haltuunsa. Kuningas suostui 8. elokuuta 1788 kutsumaan valtiopäivät koolle maaliskuussa 1789 – ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1614.\nEnsimmäinen valistusajan ihanteiden mukainen vallankumous oli Amerikan vallankumous 1775–1783, ja siihen osallistui moni innokas ranskalainen liberaalien ihanteiden vuoksi tai halusta näyttää briteille. Palatessaan kotiin ranskalaiset, joukossaan tuleva vallankumousten sankari, markiisi Lafayette, toivat mukanaan ajatuksen samanlaisesta kumouksesta kotona. Sittemmin myös Amerikan itsenäisyysjulistuksen vapaus, tasa-arvo ja luovuttamattomat ihmisoikeudet otettiin myös Ranskan vallankumouksen ihmisoikeusjulistukseen.\nFilosofi Arthur Schopenhauerin mukaan aatelisnaiset olivat vallankumouksen syy. Schopenhauer syytti aatelisrouvien, leidien, väärää asennetta. Filosofi Montesquieu oli samaa mieltä. Hän jäljitti syyn naisten turhamaisuuteen ja luksuksen aatelisnaisia korruptoivaan vaikutukseen. Aatelismiehet joutuivat aatelisnaisten väärän asenteen vuoksi feminiiniseen asemaan ja epäjärjestys seurasi.\nSäätyvaltiopäivät 1789[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nPääartikkeli: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789\nVuoden 1789 valtiopäivät kutsuttiin koolle vanhan käytännön mukaisesti säätyvaltiopäivinä, joihin jokainen sääty valitsi omat edustajansa. Säätyjä oli kolme: aateli, papisto ja kolmas sääty (ransk. tiers état), johon kuuluivat kaikki muut. Kolmannen säädyn edustajat muodostivat silti yhdenmukaisen ryhmän, sillä valittujen joukossa ei ollut talonpoikia, käsityöläisiä tai työmiehiä. Säädyn edustajat olivat porvarilliseen keskiluokkaan kuuluvia kauppiaita ja etenkin lakimiehiä, kuten Maximilien Robespierre.\nVuoden 1614 esikuvan mukaan jokaisella säädyllä olisi ollut sama määrä edustajia, mutta nyt kolmas sääty oli vaatinut ja saanut kaksi kertaa niin paljon edustajia kuin muut, kuten heillä ennestään oli ollut jo paikalliskokouksissa (assemble). Valtiopäivien kokoontuessa Versailles’ssa 5. toukokuuta 1789 kävi kuitenkin ilmi, ettei edustajien määrä vastannut valtasuhteita: äänestys tapahtui säätyjen mukaan, ja kolmannen säädyn 578 edustajalla ei ollut enempää painoarvoa kuin muilla säädyillä.\nHovin pyrkimyksenä oli, että valtiopäivillä keskityttäisiin verotuskysymyksiin. Tässä kuitenkin epäonnistuttiin täysin: valtiopäivät ajautui umpikujaan, ja säädyt väittelivät keskenään enemmän valtiopäivien muodollisuuksista kuin valtiontaloudesta.\nMaanpaossa ollut liberaali kreivi Mirabeau valittiin kolmannen säädyn edustajana valtiopäiville, ja häntä pidettiin vallankumouksen johtajana 1789–1791. Mirabeau myös torjui kuningattaren lahjontayrityksen.\n17. kesäkuuta kolmas sääty julistautui Mirabeaun johdolla kansalliskokoukseksi (ransk. Assemblée nationale), joka edustaisi eri säätyjen sijasta koko ”kansaa”. Kansalliskokous kutsui muiden säätyjen edustajat liittymään siihen. Samalla se teki kuitenkin selväksi, ettei se odottaisi, vaan aikoi johtaa valtion asioita joka tapauksessa. Mirabeau valittiin kansalliskokouksen johtajaksi 23. kesäkuuta 1789.\nLudvig XVI sulki Salle des États'n, jossa kansalliskokous kokoontui. Tällöin kansalliskokous siirtyi kuninkaan tennishalliin, jossa vannottiin 20. kesäkuuta Pallohuoneen vala. Valassa kansalliskokous vannoi, ettei se hajaantuisi, ennen kuin Ranskalle olisi säädetty perustuslaki. Suuri osa pappissäädystä sekä 47 aatelin jäsentä liittyi kansalliskokoukseen. 27. kesäkuuta mennessä rojalistipuolue oli antanut periksi, mutta suuri määrä kuninkaan sotaväkeä oli saapunut Pariisiin ja Versaillesiin. Pariisista ja muista Ranskan kaupungeista saapui kansalliskokousta tukevia viestejä. 9. heinäkuuta kansalliskokous muutettiin perustuslakia säätäväksi kansalliskokoukseksi. Pariisissa Palais-Royalissa kokoukset jatkuivat taukoamatta. Osa sotaväestä alkoi kääntyä kansan puolelle.\nBastiljin valtaus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nJean-Pierre Louis Laurent Houelin maalaus Bastiljin valtauksesta.\n11. heinäkuuta kuningas Ludvig erotti uudistusmielisen ministeri Neckerin konservatiivisten valtakunnanneuvoston jäsenten suositusten perusteella ja uudisti ministeriön täysin. Pariisilaiset pelkäsivät tämän johtavan kuninkaan vallankaappaukseen ja ryhtyivät avoimeen kapinaan. Osa sotajoukoista liittyi kapinallisiin ja loput pysyivät puolueettomina.\n14. heinäkuuta neljän tunnin taistelun jälkeen väkijoukko valtasi Bastiljin vankilan surmaten kuvernööri markiisi Bernard-René Jordan de Launayn ja osan hänen joukoistaan. Vankilassa oli tällöin enää vain seitsemän vankia, jotka kaikki vapautettiin: neljä väärentäjää, kaksi mielipuolta ja haureuteen syyllistynyt aatelinen.\nPaluumatkalla väkijoukko syytti pormestari (prévôt des marchands) Jacques de Flessellesia petoksesta. Hänet salamurhattiin matkalla näytösoikeudenkäyntiin.\nKuningas ja hänen sotajoukkonsa pysyivät taustalla tapahtumien edetessä. Markiisi Lafayette otti hallintaansa Pariisin kansalliskaartin, kun taas Jean Sylvain Bailly, kolmannen säädyn johtaja ja pallohuoneen valan alkuunpanija, ryhtyi Pariisin uudeksi pormestariksi. Pariisin johto uudistettiin Pariisin kommuuniksi. Kuningas palasi Versailles'sta Pariisiin, jossa hän hyväksyi vallankumouksen trikolorin ja sai jälleen kansan kannatuksen.\nVäkivallantekojen jälkeen aateli pysyi epäluuloisena kuninkaan kansansuosion näennäisestä paluusta huolimatta ja pakeni maasta (émigrés). Osa aatelista alkoi suunnitella sisällissotaa ja kokosi Ranskan vastaista liittoumaa Euroopassa.\nMinisteri Necker palasi valtaan. Hän kuitenkin menetti kansansuosionsa kuvitellessaan pystyvänsä yksin pelastamaan Ranskan talouden ja kieltäydyttyään yhteistyöstä Mirabeaun ja Lafayetten kanssa. Hän kieltäytyi hyväksymästä kansalliskokouksen asettamia ministereitä. Samaan aikaan hän kuitenkin pyysi kokoukselta yhä lisää lainaa ja veroja talouden helpottamiseen.\nIdea kansanvaltaisuudesta levisi Ranskan läpi. Monin paikoin maaseuduilla mentiin tätä pidemmälle: aatelisia teloitettiin ja linnoja poltettiin. Tämä tunnettiin niin sanottuna suurena pelkona.\n”Vallankumouksen helluntaiyöksi” kutsutussa istunnossa 4. elokuuta 1789 kansalliskokous lakkautti kerralla kaikki säätyerioikeudet ja papiston kymmenykset. Tämän päätöksen on katsottu samalla lopettaneen feodalismin.\nKansalliskokouksen jakautuminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLaulaja Chenard sanskulotin asussa Savoijissa järjestetyillä Vapauden festivaaleilla lokakuussa 1792. Louis Léopold Boillyn maalaus vuodelta 1792.\nKansalliskokouksen jakautuminen eri ryhmiin alkoi tulla selväksi. Aristokraatit Jacques Antoine Marie Cazalès ja abbé Jean-Sifrein Maury johtivat oikeistoa, joka vastusti vallankumousta. Rojalistidemokraatit, jotka liittoutuivat Neckerin kanssa, pyrkivät järjestämään Ranskan brittiläisen perustuslain mukaan. Heihin kuuluivat muun muassa Jean Joseph Mounier, Gérard de Lally-Tollendal, Stanislas de Clermont-Tonnerre ja Pierre Victor Malouet de Virieu.\nKansallispuolue, joka edusti lähinnä keskiluokan etua, esitti radikaalimpia ideoita. Heihin kuuluivat Honoré Mirabeau, La Fayette, Jean Sylvain Bailly, Adrien Duport, Antoine Barnave ja Alexandre de Lameth. Emmanuel Joseph Sieyès sai muodostettua yhteisymmärrystä keskustan ja vasemmiston välillä.\nPariisissa erilaiset komiteat, pormestari, edustajainkokous ja yksittäiset piirit julistautuivat vallanhaltijoiksi toisistaan huolimatta. Lafayetten kansalliskaartista muodostui myös oma keskiluokkainen voimansa.\nKäyttäen mallina Yhdysvaltain itsenäisyysjulistusta kansalliskokous julkaisi 26. elokuuta 1789 ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen, jolla taattiin tasa-arvo ja henkilökohtainen vapaus. Yhdysvaltain julistuksen tapaan se oli periaatteiden julistus eikä se ollut velvoittava de jure. Julistus oli etukäteen tarkastutettu Yhdysvaltain julistuksen kirjoittajalla Thomas Jeffersonilla. Myös tätä avustanut Benjamin Franklin oli tuolloin kannustamassa ranskalaisia vallankumoukseen. Franklinin kannustuslause Ça ira! innoitti samannimisen laulun, tuolloin Marseljeesiakin kuuluisamman vallankumouksen hengennostattajan, jonka viheltäminenkin kiellettiin useissa muissa valtioissa.\nKansalliskokous ei toiminut ainoastaan lakiasäätävänä elimenä, vaan sillä oli myös uutta perustuslakia säätävä tehtävä. Necker, Mounier, Lally-Tollendal ja monet muut kannattivat senaattia, jonka jäsenet kuningas määräisi kansan ehdokkaista. Suurin osa aatelista vaati ylähuonetta, jonka jäsenet valitsisi aateli. Kansallispuolueen kanta voitti lopulta: Ranskalle tulisi yksikamarinen parlamentti, jonka päätöksiin nähden kuninkaalla olisi lykkäävä veto-oikeus. Hän ei voisi estää lain voimaantuloa, vain lykätä sitä.\nPariisilaiset uhkasivat tehdä tyhjäksi rojalistien vaatimukset. 5. lokakuuta 1789 kansanjoukko marssi Versaillesiin ja palasi sieltä kuninkaan ja tämän perheen kanssa.\nKansalliskokous korvasi historialliset provinssit ja perusti tilalle 83 departementtia, joilla oli yhtenäinen hallinto ja jotka kaikki olivat suunnilleen yhtä laajoja. Huolimatta valtiopäivistä, jotka oli kutsuttu kokoon valtion taloudellisen tilanteen parantamiseksi, talousvaje oli vain pahentunut. Mirabeaun johtamana kansalliskokous päätti korjata tilanteen antamalla Neckerille diktatuuriset oikeudet valtion talousasioissa.\n2. marraskuuta 1789 kansalliskokous päätti vastata talouskriisiin ottamalla kirkon omaisuuden valtiolle. Tämä antoi valtiolle valtavan määrän omaisuutta. Valtio hyödynsi uutta omaisuuttaan laskemalla liikkeelle uuden paperirahan, assignaatit (ransk. assignats), jonka takeina toimivat takavarikoidut kirkon maat. 12. heinäkuuta 1790 säädetty ja kuninkaan 26. joulukuuta hyväksymä papiston siviilihallintolaki (Constitution Civile du Clergé) teki papistosta valtion työntekijöitä ja velvoitti heidät vannomaan uskollisuutta perustuslaille. Katolisesta kirkosta tuli maallisen valtion alainen.\nAixin arkkipiispa ja Clermontin piispa jättivät kansalliskokouksen tämän lain säätämisen jälkeen. Paavi ei koskaan hyväksynyt uutta järjestystä, ja se johti skismaan perustuslaillisen papiston ja uhmakkaiden pappien välillä.\nKuninkaan pako[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLudvig XVI vastusti vallankumouksen kulkua mutta hylkäsi muiden Euroopan monarkkien mahdollisesti petolliset avuntarjoukset. Hän kääntyi lopulta kenraali Bouillén puoleen, joka tuomitsi sekä emigrantit että kansalliskokouksen ja tarjosi kuninkaalle turvaa tukikohdassaan Montmedyssa.\n20. kesäkuuta 1791 yönä kuningas pakeni Tuileries’n palatsista. Seuraavana päivänä itsevarma kuningas kuitenkin paljasti itsensä. Hänet tunnistettiin Varennesissa, Meusen départementissa, ja palautettiin Pariisiin 21. kesäkuuta vartion alaisena. Kuninkaan saapuessa Pariisiin väkijoukosta ei kuulunut kannatusta hänelle. Kansalliskokous vangitsi kuninkaan väliaikaisesti. Hänet ja kuningatar Marie Antoinette pidettiin vangittuna.\nPerustuslakia säätävän kokouksen loppu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVaikka suurin osa kansalliskokouksesta edelleen kannatti monarkiaa tasavallan sijaan, kompromissina hyväksyttiin, että Ludvig XVI jäi lähinnä vain maan keulakuvaksi: hänen piti vannoa uskollisuutta perustuslaille. Tästä kieltäytyminen tai aseelliset toimet kansaa vastaan olisi tulkittu kruunusta luopumiseksi.\nJacques Pierre Brissot laati vetoomuksen, jonka mukaan Ludvig XVI oli syrjäytettävä hänen yritettyään paeta. Valtava väkijoukko kokoontui Marskentälle allekirjoittamaan vetoomusta. Georges Danton ja Camille Desmoulins pitivät yllytyspuheita. Kansalliskokous määräsi kunnan viranomaiset ”säilyttämään julkisen rauhan”. Lafayetten kansalliskaarti kohtasi väkijoukon. Sotilaat vastasivat kivien heittelyyn ampumalla ilmaan. Kun väkijoukko ei hajaantunut, Lafayette määräsi ampumaan kohti. Marskentän verilöylyssä kuoli jopa 50 ihmistä.\nVerilöylyn jälkeen viranomaiset sulkivat patrioottien kokoontumistiloja ja radikaaleimpia sanomalehtiä, kuten Jean-Paul Marat’n L’Ami du Peuple. Danton pakeni Englantiin; Desmoulins ja Marat painuivat maan alle.\nTällä välin uusi uhka nousi: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Leopold II, Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II ja kuninkaan veli Artois’n kreivi antoivat Pilnitzin julistuksen, jossa he julistivat Ludvig XVI:n asian omakseen ja vaativat hänen vapauttamistaan ja kansalliskokouksen purkamista sodan uhalla.\nUlkovaltojen uhkaus ei toiminut Ludvig XVI:n eduksi, vaan raivostutti ranskalaiset, ja raja-alueet mobilisoituivat.\nJopa ennen kuninkaan pakoa kansalliskokouksen jäsenet olivat päättäneet kieltäytyä osallistumasta perustuslain jälkeiseen lakiasäätävään kokoukseen. Nyt erilaiset läpi menneet lait koottiin yhdeksi perustuslaiksi, ja se annettiin Ludvig XVI:n hyväksyttäväksi. Hän vannoi pitävänsä sitä yllä, puolustavansa sitä ulkovaltojen hyökkäyksiltä ja toimivansa sen toimeenpanemiseksi kaikin mahdollisin keinoin. Kuningas puhutteli kansalliskokousta ja sai innostuneet suosionosoitukset. Kansalliskokous päätti kautensa 29. syyskuuta 1791.\nLakiasäätävä kansalliskokous[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuoden 1791 perustuslain mukaan Ranskasta tuli perustuslaillinen monarkia. Kuningas jakoi vallan vaaleilla valitun lakiasäätävän kansalliskokouksen (assemblée nationale législative) kanssa, mutta hänellä oli silti oikeus valita ministerit ja kuninkaallinen veto-oikeus.\nLakiasäätävä kansalliskokous kokoontui ensimmäisen kerran 1. lokakuuta 1791 ja ajautui kaaokseen alle vuodessa. Yrityksessään hallita kokous epäonnistui täydellisesti. Sen jälkeen jäi tyhjä valtion kassa ja kuriton armeija ja laivasto.\nKokous koostui 165 feuillantista (tasavaltalaisia monarkisteja), jotka istuivat oikealla; 330 girondistista (liberaalidemokraatteja) ja jakobiinista, jotka istuivat vasemmalla ja 250 edustajasta, jotka eivät kuuluneet kumpaakaan ryhmään.\nKuningas käytti veto-oikeuttaan estääkseen lain, joka uhkasi emigrantteja kuolemantuomiolla, sekä lain, jonka mukaan perustuslakia vastustavat papit olisivat joutuneet vannomaan kahdeksan päivän kuluessa lain vaatiman valan. Vuodessa nämä erimielisyydet johtivat perustuslailliseen kriisiin.\nPolitiikka johti sotaan Itävaltaa ja sen liittolaisia vastaan. Kuningas, feuillantit ja girondistit halusivat sotaa: kuningas ja monet feuillantit kuninkaan suosion kasvattamiseksi. Jopa tappio olisi tehnyt hänet suositummaksi. Girondistit puolestaan halusivat levittää vallankumousta koko Eurooppaan. Vain jotkut jakobiinit vastustivat sotaa. Keisari Leopold II, Marie Antoinetten veli, olisi ehkä halunnut välttää sotaa, mutta hän kuoli 1. maaliskuuta 1792.\nRanska julisti sodan Itävallalle 20. huhtikuuta, ja Preussi liittyi Itävallan puolelle muutamia viikkoja myöhemmin. Ensimmäiset taistelut Ranskan vallankumoussodissa koituivat Ranskan tappioksi. Ensimmäisen merkittävän voiton ranskalaiset saivat Valmyn taistelussa 20. syyskuuta. Vaikkakin kova sade esti taistelun viemisen ratkaisuun, Ranskan tykistö näytti ylivoimansa. Tähän mennessä Ranska oli kuitenkin jo sekasorrossa ja kuningas syrjäytetty.\nPerustuslaillinen kriisi[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTuileries’n palatsin valtaus 10. elokuuta 1792. Jean Duplessis-Bertaux’n maalaus vuodelta 1793.\nLakiasäätävän kansalliskokouksen rinnalle nousi Pariisin kommuuni, kunnallishallitus. Braunschweigin manifestissa 25. heinäkuuta 1792 keisarillinen ja Preussin armeija uhkasivat kansaa pikaisella kostolla jos se vastustaisi kuningasvallan palauttamista tai armeijoiden etenemistä. Elokuun 10. päivänä 1792 kumoukselliset valtasivat Tuileries’n palatsin. Kuningas ja kuningatar jäivät vangeiksi, ja lakia säätävän kokouksen tynkäistunto poisti kuninkaan asemastaan; vain kolmannes edustajista oli läsnä, ja lähes kaikki heistä jakobiineja.\nKansallisen hallituksen jäännösten valta riippui nyt kumouksellisesta kommuunista. Kommuuni lähetti salamurhaajia vankiloihin surmaten 1 400 uhria ja lähetti kiertokirjeen muihin kaupunkeihin käskien niitä seuraamaan esimerkkiä. Lakiasäätävä kokous pystyi vain vähäiseen vastarintaan.\n20. syyskuuta kokoontui kansalliskonventti, joka oli valittu ensimmäistä kertaa yleisellä äänioikeudella. Äänioikeutettuja olivat yli 25-vuotiaat, omalla työllään toimeentulevat miehet. Girondistit olivat aluksi konventin vaikutusvaltaisin puolue. 22. syyskuuta konventti lopetti virallisesti kuningasvallan ja julisti Ranskan tasavallaksi. Tämä päivä otettiin myöhemmin Ranskan vallankumouskalenterin aloituspäiväksi.\nLudvig XVI tuomittiin kuolemaan 17. tammikuuta 1793 vehkeilystä vihollisvaltojen kanssa ja teloitettiin giljotiinilla 21. tammikuuta. Teloitus johti monien muiden Euroopan maiden sodanjulistuksiin. Marie Antoinette seurasi miestään giljotiinilla 16. lokakuuta.\nRanskan tasavallalle laadittiin myös uusi perustuslaki, ns. vuoripuolueen perustuslaki, mutta se ei koskaan tullut voimaan.\nSodan kääntyessä huonompaan, hinnat nousivat ja sanskulotit (sans-culottes), köyhät työläiset ja jakobiinit mellakoivat. Vastavallankumouksellinen liikehdintä alkoi monilla alueilla. Tämä kannusti jakobiineja parlamentaariseen vallankaappaukseen girondistiryhmää vastaan sanskulottien tuella. Maaliskuussa kansalliskonventti perusti valtansa tueksi vallankumoustuomioistuimen, jonka päätöksistä ei voinut valittaa. Kansalliskonventin lainsäädäntövallan lisäksi toimeenpanovalta siirtyi Yhteishyvän valiokunnalle (Comité de Salut Public), jonka kansalliskonventti asetti toimeensa 6. huhtikuuta 1793. Sen ensimmäinen johtaja oli vuoripuolueen Georges Danton. Girondistit erotettiin kansalliskonventista kesäkuussa 1793. Heinäkuussa yhteishyvän valiokunnan johtajaksi nousi Dantonia radikaalimpi Maximilien Robespierre.\nTerrori (1793–1794)[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nPääartikkeli: Terrorin aika\nMestaukset ja terrori muuttuivat jokapäiväisiksi. Vallankumouksen ajanjakso kesäkuusta 1793 heinäkuuhun 1794 tunnetaankin hirmuvallan aikana, jolloin Maximilien Robespierren johdolla vallankumoukselliset palauttivat totalitaristisen hallintotavan maahan, vaiensivat poliittisen vastarinnan ja teloittivat vastustajiaan. Arviot teloitettujen määrästä vaihtelevat 18 000–40 000 välillä.\nSyksyllä 1793 teloitettiin lähes kaikki girondistijohtajat. Keväällä 1794 Robespierre kukisti Dantonin maltillisemman siiven ja voimakkaampaa terroria vaatineen Jacques Hébertin, jotka molemmat teloitettiin. Tästä huolimatta hänen oma suosionsa ei juurikaan laskenut.\nTerrorin ”triumviraatin” muodostivat Robespierre, Saint-Just ja Georges Couthon, joista Robespierre ja Saint-Just oikeuttivat totalitarismin Jean-Jacques Rousseaun ihmisoikeuksia vähättelevillä ja läpitunkevaa ideologista vallankäyttöä suosivilla ajatuksilla. Kaksikko myös puhui yksityisomistusta vastaan Rousseaun hengessä, muttei saanut tälle vastakaikua. Vallankumouksessahan yksityisomistus julistettiin pyhäksi ja koskemattomaksi valistusfilosofien hengessä.\nHirmuvallan ajan seurauksena syntyi Ranskassa vallankumousta vastustava vastavallankumouksellinen liike, jonka merkittävimpiä hahmoja oli Joseph de Maistre. 27. heinäkuuta (Thermidorin 9. päivä) 1794 ranskalaiset kapinoivat terroria vastaan. Maltillisimmat konventin jäsenet erottivat ja teloittivat tämän jälkeen Robespierren muutamien muiden komitean jäsenten ohella. Konventti hyväksyi vuoden kolme perustuslain 17. elokuuta 1795, kansanäänestyksen jälkeen se tuli voimaan 26. syyskuuta 1795.\nDirektorion aika[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nUusi perustuslaki nosti valtaan direktorion (Directoire) ja loi ensimmäisen kaksikamarisen parlamentin. Parlamentissa oli 500 edustajan viidensadan neuvosto (Conseil des Cinq-Cent) ja 250 jäsenen vanhojen neuvosto (Conseil des Anciens). Direktiohallitukseen kuului viisi direktoria, jotka valitsi vanhojen neuvosto viidensadan neuvoston listasta. Direktorio maltillisti jonkin verran Vuori-puolueen säätämiä lakeja.\nUutta hallitusta vastustivat jäljelle jääneet jakobiinit ja rojalistit. Armeija kukisti mellakoinnin ja vastavallankumoukselliset toimet. Näin armeija ja sen menestyksekäs kenraali Napoléon Bonaparte sai paljon valtaa.\nNapoleon järjesti 9. marraskuuta 1799 (vallankumouskalenterin mukaan brumaire-kuun 18. päivänä vuonna VIII) vallankaappauksen, jossa hän asetti valtaan konsulaatin. Tämä johti käytännössä diktatuuriin, ja 1804 Napoleon kruunasi itsensä keisariksi, mikä päätti vallankumouksen tasavaltalaisen vaiheen.\nPääartikkeli: Ranskan suuren vallankumouksen aikajana\nTausta ja alku[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nValistusajattelijat kritisoivat monarkkeja ja puolustavat liberalismia ja demokratiaa.\n1783 Amerikan vallankumous päättyy Pariisin rauhaan, uudistusten kannattajat saavat siitä toivoa, ja myöhempi Ranskan vallankumousten kenraali Lafayette ja muut vallankumouksen puolella taistelleet innoittuivat vapausaatteesta.\n2.7.1787 Pariisin parlamentti torjuu kuninkaan uudet verolait. Kuninkaan kuitenkin julistettua lain 6.8. parlamentti julisti lain laittomaksi kansan tuella, mutta kuningas erottaa parlamentin ja sulkee Pariisin poliittiset klubit.\n5.5.1789 Ranskan säätyjen yleiskokous (”Estates-General”) kutsutaan koolle ensi kerran vuoden 1614 jälkeen, kun kuningas Ludvig XVI haluaa rahapulan vuoksi verottaa myös aatelia ja papistoa.\n17.6.1789 kolmas sääty (joka edustaa periaatteessa 97 % kansasta, joskin varallisuudella painotetusti, ja johon osa papistosta oli jo liittynyt ja aatelia liittyi 24.6.) julistautuu kansalliskokoukseksi.\n27.6.1789 kuningas tunnustaa kansalliskokouksen ja käskee 1. ja 2. säädyt liittymään siihen.\n9.7.1789 Kansalliskokous ottaa nimekseen perustuslakia säätävä kansalliskokous.\n14.7.1789 Bastiljin valtaus, josta tuli yksi vallankumouksen symboli, vaikka vankilassa oli enää seitsemän vankia ja ylivoimainen puolustus antautui hyökkäävän väkijoukon säästämiseksi verilöylyltä. Vastoin väkijoukon johtajan lupausta väkijoukko murhaa Bastiljista poistuvat. Mm. kuvernööri de Launay ja myöhemmin valtiovarainministeri Joseph Foullon ja Pariisin pormestari de Flesselles surmataan.\n4.8.1789 ”Vallankumouksen helluntaiyö”: kansalliskokous lakkauttaa feodalismin eli aatelin ja papiston tuomio- ja verotusvallan alueensa talonpoikiin (mm. kymmenykset) ja kaikki säätyetuoikeudet.\n27.8.1789 kansalliskokous hyväksyy ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen Amerikan vallankumouksen mallin mukaisesti ja Thomas Jeffersonin esitarkastamana.\n5.–6.10.1789 liberaali monarkistinen perustuslaki, Pariisin väkijoukot,selvennä naisten marssi Versaillesiin.\n6.10.1789 kuningas Ludvig XVI suostuu viimein ratifioimaan feodalismin lakkauttamisen. Kuningas ja kansalliskokous siirtyvät Pariisiin.\n20.–25.6.1791 kuningasperhe yrittää paeta ja se tuodaan väkivalloin takaisin Pariisiin.\n27.8. Itävallan keisari Leopold II ja Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II antavat Ranskan vallankumousta vastaan suunnatun Pillnitzin julistuksen.\nLakiasäätävä kokous[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\n1.10.1791 Ranskan lakiasäätävä kansalliskokous korvaa perustuslakia säätävän kansalliskokouksen. Girondisteilla ja muilla liberaaleilla nyt enemmistö.\n20.4.1792 Ranska julistaa sodan Itävaltaa vastaan.\n10.–13.8.1792 Tuileries’n palatsin valtaus. Kuningas pidätetään perheineen. Georges Danton oikeusministeriksi.\n3.–7.9.1792 syyskuun murhat Pariisin vankiloista Vuoripuolueen yllytyksestä.\n20.9.1792 kansalliskonventti korvaa lakiasäätävän kansalliskokouksen.\n21.9.1792 monarkia lakkautetaan. Ensimmäinen tasavalta.\nVuoripuolueen valtaannousu ja terrorivalta[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\n3.12.1792 syrjäytetty kuningas (Ludvig XVI eli Louis Capet) oikeuteen. Girondistitkin vaativat tuomitsemista mutta moni vuoripuoluelainen vaatii kuolemantuomiota.\n21.1.1793 kuningas teloitetaan.\n11.3.1793 vallankumoustuomioistuin perustetaan Pariisiin.\n6.4. Yhteishyvän valiokunta perustetaan.\n2.6.1793 Girondistien johtajat erotetaan kansalliskonventista.\n10.6.1793 jakobiinit saavat vallan Yhteishyvän valiokunnassa.\n13.7.1793 girondisti Charlotte Corday puukottaa tappolistaa kylvyssä kirjoittavan Vuoripuolueen keskushahmon Jean-Paul Marat’n.\n23.8.1793 asevelvollisuus (pakko) otetaan käyttöön.\n5.9.1793 terrorin aika alkaa (toisen tulkinnan mukaan 27.6.1793)\n22.9.1793 vallankumouskalenteri käyttöön. Ajanlaskun aluksi 22.9.1792.\n29.9.1793 maksimihintalaki määrää monien tavaroiden ja palveluiden hinnat.\n21.10.1793 papistonvastaiset lait: papit kannattajineen saa tappaa.\n3.11.1793 naisten oikeuksien puolustaja Olympe de Gouges teloitetaan girondistisympatioittensa vuoksi.\n4.12.1793 valta keskitetään Yhteishyvän valiokunnalle.\n23.12.1793 Vendéessä voitetaan viimein tasavallan vastainen kapinointi ja 6 000 vankia teloitetaan. Helmikuussa lisää joukkomurhia.\n19.3.1794 Robespierre ja Danton pidätyttävät Jacques Hébertin kannattajineen. 24.3. heidät teloitetaan.\n30.3.1794 Danton ja Camille Desmoulins kannattajineen pidätetään. Heidät teloitetaan 5.4. Robespierren kilpailijat on nyt raivattu.\n7.5.1794 Robespierren deistinen Korkeimman olennon palvonta korvaa Hébertin ateistisen Järjen palvonnan.\n10.6.1794 vallankumoustribunaali saa laillisen oikeuden tuomita kuolemaan kuulematta todistajia.\n26.6.1794 Ranska voittaa Itävallan joukot Fleurusin taistelussa.\n27.–28.7.1794 Robespierre kannattajineen huudetaan hiljaiseksi konventissa: ”Alas tyranni!”, ja heidät pidätetään. Terrorikausi päättyy. Heidät teloitetaan.\nTerrorikauden jälkeen: direktoraatti ja Napoleon[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuoden 1794 loppupuoli: vastaukseksi jakobiineja vainotaan.\n11.11.1794 Jakobiiniklubi suljetaan.\n22.8.1795 Ranskan vuoden 1795 perustuslaki ratifioidaan: kaksikamarinen parlamentti, toimeenpaneva viiden direktoraatti (valtaan 2.11.1795).\n5.10.1795 Napoleon Bonaparte tukahduttaa Pariisin kansannousun ja nousee armeijassa keskeiseksi.\n4.9.1797 Fructidorkuun 18. päivän vallankaappaus: Kolme direktoreista kaappaa vallan Napoleonin tuella. Terrorikauden toimia palautetaan käyttöön, mm. sananvapaus lakkautetaan ja pappeja vainotaan.\n1798: lisää Napoleonin sotamenestystä: helmikuussa Rooman ja huhtikuussa Sveitsin tasavalta perustetaan Ranskan suojeluksessa. Sodat jatkuvat.\n9.11.1799 Napoleon kaappaa vallan direktoraatilta (”18 Brumaire”).\n24.11.1799 vuoden VIII perustuslaki: Napoleon hallitsijaksi konsulina. Ranskan suuri vallankumous on päättynyt.\nNapoleon kruunaa itsensä keisariksi (1804), häviää, Bourbonien kuningasvalta palaa (1815).\nVallankumouksessa syntyivät käsitteet oikeisto ja vasemmisto, vaikka etenkään alussa ei ollut tarkkarajaisia puolueita.\nOikeimmalla istuivat feuillantit, vähiten muutoksia kannattaneet konservatiivit, joista moni kannatti Britannian tapaista tai tasavaltalaista perustuslaillista monarkiaa.\n”Maltillisessa vasemmistossa” istuivat girondistit ja muut liberaalit, kuten naisten äänioikeuden ja orjuuden lakkauttamisen puolesta kampanjoinut Markiisi de Condorcet, joilla oli valta vallankumouksen alkuvuosina.\nKorkealla äärivasemmalla oli suurimpia muutoksia vaatinut Vuori-puolue, jonka johtajia olivat Marat, Danton ja Robespierre ja joka nousi valtaan vähitellen 1791–1793. Näistä Robespierreä on usein pidetty Rousseau-mielisenä sosialistina tai esisosialistina mutta Vuori-puolue ei edustanut mitään yhtenäistä ideologiaa. Danton nousi vallankumouksessa johtavaan asemaan jo 1792.\nJakobiinit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nJakobiiniklubi oli alussa laaja uudistusmielisten (maltillisen ja jyrkän vasemmiston) kerho. Myöhemmin Vuori-puolue sai klubissa yliotteen girondisteista, ja sen jälkeen jakobiineilla usein tarkoitettiinkin Vuori-puolueen väkeä, kun alussa termillä oli laajempi merkitys.\nFuret, Francois: The French Revolution 1770-1814. Blackwell Publishing, 1996 (alkuteos 1988). ISBN 978-0-631-20299-8.\n↑ Furte, 1996, s. 44\n↑ Furet, 1996, s. 269\n↑ Arthur Schopenhauer: ”On Women”, Essays of Schopenhauer. University of Adelaide. Teoksen verkkoversio.\n↑ Joan B. Landes. Women and the Public Sphere in the Age of the French Revolution. s. 36–37\n↑ Furet, 1996, s. 61\n↑ Haikala, Sisko: ”Vallankumousten aikakausi”, Maailmanhistorian pikkujättiläinen, s. 673. WSOY, 2006. ISBN 951-0-30602-9.\n↑ Helsingin Sanomat, 2007, nro 10. toukokuuta.\n↑ Robespierre: Critic of Rousseau, Andrew Levine, Canadian Journal of Philosophy, VIII (3), Sept. 1978.\nAubry, Octave: Ranskan suuri vallankumous. 1, Kuningasvallan tuho. (La révolution française: Destruction De La Royauté, 1942.) Suomenkielisen laitoksen toimittaneet Osmo Mäkeläinen & Heikki Eskelinen. Porvoo: WSOY, 1962.\nAubry, Octave: Ranskan suuri vallankumous. 2, Tasavallan aika. (La révolution française: La République, 1945.) Suomenkielisen laitoksen toimittaneet Osmo Mäkeläinen & Heikki Eskelinen. Porvoo: WSOY, 1962.\nHaikala, Sisko & Tiainen, Jorma (toim.): Ranskan suuri vallankumous 200 vuotta: Näkökulmia valistukseen ja vallankumoukseen. Jyväskylän yliopisto, historian laitos, Yleisen historian tutkimuksia 9. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1990. ISBN 951-680-297-4.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranskan suuri vallankumous.\nFrancois-Auguste Mignet: History of the French Revolution from 1789 to 1814 – sähkökirja Gutenberg-projektissa. (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Ranskan_suuri_vallankumous&oldid=19995494”\nSivua on viimeksi muutettu 13. syyskuuta 2021 kello 15.18.


Nasun Asu: Kassan taakse muumioitunut mummo\nHyvää sadeiltaa rakkaat lukijat! Tänään oli allekirjoittanut tulisilla hiilillä, kun Kätkö kassajärjestelmineen lankesi vain ja ainoastaan meikäläisen hennoille hartioille. Nasu oli mummilassa, mies reissussa ja minä pidin putiikin pystyssä. Pelottavan kuuloinen yhtälö.\nSiis todellakin. Vetää meikäläisenkin aivan vakavaksi.\nTämän aamuisen alkuräpeltämisen nähneet eivät kyllä varmasti usko, että omaan vuosien kassakokemuksen. Olen paukuttanut tavaraa kuitteihin niin Vesa Vikkulassa, UFF:ssa, Särkänniemessä kuin Vapaa Valinnassakin. Puhumattakaan useampien kesien festarikeikoista. Ja silti, voi silti olin aivan helisemässä (hihi) tuon oman järjestelmämme kanssa. Eilen illalla jännitti oikein vatsanpohjasta saakka, vaikersin miehelle etten taida enää osata koko hommaa.\nMies sitten kirjoitti lapulle yksityiskohtaiset neuvot, valoi itseluottamusta ja lupasi vastata heti jos vaan soittaa kilautan. Ja pah! Ensimmäisen hätätilanteen tullessa sai puhelin tuutata tyhjää kuin kaupungin hammaslääkärin varausnumerossa konsanaan. Hätätilanteesta selvittiin sillä, että neuvottelimme asiakkaan kanssa yhdessä hinnat eräille korvakoruille. Mitäs oli mies jättänyt hinnoittelematta.\nOlipahan vaan kiva päivä! Ja se johtuu nyt kyllä lähinnä siitä, että meillä on vaan niin ihania asiakkaita. Otin kauppaan kutimet mukaan (se keväällä aloitettu Nasun oranssi villatakki on edelleen kesken), vaikka mies päivitteli minun näyttävän kassan taakse muumioituneelta mummolta, jos ne mukaani otan. No, ehdin luoda hihaa varten 31 silmukkaa ja kutoa yhden kerroksen, muuten piisasikin hoppua asiakkaiden parissa.\nNasulla oli myös ollut nasta päivä mummilassa, kuinkas muutenkaan. Oli tehty puutarhahommia, ruoanlaittohommia ja kakkahommia. Päiväunia ei sen sijaan oltu maltettu nukkua, vaikka nukuttajana toiminut ukki olikin esimerkinomaisesti simahtanut. Kun on kovin kivaa, ei sitä aikaa halua tuhlata nukkumiseen. Ymmärrän nassikkaa täydellisesti, enpä olisi itsekään tänään malttanut päikkäreitä vedellä.\nAjelen mielummin tällä prinsessamopollani kun haaskaan aikaa sängyssä makaamiseen.\nSe on kuules mutsi meillä lapsilla niin, et on ihan liikaa puuhaa ja liian vähän aikaa.\nMistä tulikin mieleeni ne legot tuolla laatikossa.\nNyt odottelen miestä kotiin pää täynnä suunnitelmia. Päivä Kätkössä toi sellaisen energialatauksen keskelle sitkeästi jankuttamaani syysväsymystä, että huomenna ajattelin ottaa poran toiseen käteen ja vasaran toiseen. Siitä syntyy sitten joko jotain tosi nättiä tai tosi kaduttavaa. Joka tapauksessa huomenna tämä oman kodin tuunaaminen saa taas jatkua. Pitäkäähän peukkuja että menee putkeen (harvoin menee).\nLähettänyt Heli klo 21.40\nTunnisteet: kätkö, tietoa meistä\nSe oli Nasulta sujunut paremmin se nukuttaminen :)\n7. lokakuuta 2012 klo 22.09\nElina: Juu, todellakin. Se on vähän niinku se klassinen tuijotuskilpailu: meillä muilla ei ole toivoakaan kun on päikkäreistä kyse. Itsekin simahdan jo puolivälissä Pikku Kakkosesta.\n13. lokakuuta 2012 klo 21.55


Lähettänyt Tuija klo 14.39\nTanni 5. lokakuuta 2013 klo 17.17\nTanni vainusi heti kun on ruusuista kyse - nyt jään odottelemaan ohjetta ja ja. kovettajaa on heti saatava!! Vai käykö tärkki..? No, odotan.. Hyvä saalis ja jotain mukavaa se teidän koiruuskin vainuaa..\nTuija 5. lokakuuta 2013 klo 18.19\nJuu viikolla laitan ohjetta. Uskoisin että tärkkikin käy ,mutta ihan varma en oo, koska ite en oo mitään tärkännyt, mutta let see :)\nTaina 5. lokakuuta 2013 klo 21.25\nMuistathan että tein tilauksen avainkaulanauhasta :) Päänsärkyä ilmassa myös tänään... ei mikään kiva olo taaskaan.\nTuija 6. lokakuuta 2013 klo 9.07\nTäälläkin kummallista ruokahaluttomuutta, mutta voi johtua väsymyksestä..


Suomessa on n.300 000 Hoitajaa. - Jämsä - Suomi24 Keskustelut\nJa heistä saa varmasti kolmannes pistää, nyt Suomen hallituksen edustajat kertovat,\nettä hoitajajat on lomilla. Onko tämä surkea hallitus ja hoitoväki kaikki pulkkamäessä. Sanos suoraan että ei ole rokotteita, olemme möhlineet samanlailla,\nkun maskikaupat. Hoitajat on töissä, mutta rokotteet ei ole kohteissa. Kaunkohan\ntämä selittely kestää, vaikka mitä muuta voi toivoa tuolta väeltä.\nTää on niin tätä päivää, aina kun isot kihot möhlii ja hölmöilee, keksitään hatusta noita selityksiä kuten nyt tuo maski ja rokote juttu. nämä aasit popsii vero euroja tonni tolkulla per nuppi. onko se halpaa ? no ei ole.\nne on pistettävä kortistoon ainakin 70 rosenttia koko julkisen puolen palkan nauttijoista, jospa siinä kohtaa alkas raksuttaan, ett viranhaltia on kansaa varten eikä kansa viranhaltiaa varte..\nEU on möhlinyt koko rokotteiden hankinnan.\nEu,sta ei suomelle mitään taloudellista hyötyä, suuru lauma työttömiä ja isot rahat eu,lle nyt ja aina, irti eu,sta kuten englanti ja omat kauppa suhteet, tosin niitä ei ole helppo palauttaa kun ne kerran on menetetty, mutta näinkään ei voida jatkaa.


Uskaltaisitko uida täällä? Läpinäkyvällä uima-altaalla - Maailman menoa - Suomi24 Keskustelut\nUskaltaisitko uida täällä? Läpinäkyvällä uima-altaalla\nNine Elmsin alueelle Lontoossa on avautunut uima-allas, joka sijaitsee kahden kerrostalon välissä 35 metrin korkeudessa katutasosta. Altaan erikoisen sijainnin lisäksi, se on myös täysin läpinäkyvä. https://www.iltalehti.fi/iltv-matkailu/a/f221b2f6-b05d-4cfa-995b-115225920fe0\nHulluus huipussaan. Mutta jos uisivat alastomina, niin tuollainen olisi hyvä nähtävyys.


Hanki Jillian Michaelsin Fitness-sovelluksen käyttöikä yli 70%: n alennuksella - Tarjoukset\nTule kuntoasiantuntijaksi harjoittelemalla kuten Jillian Michaels\nNick Perry 2. joulukuuta 2020 Jaa Tweet Voltti 0 osaketta\nMuotona pysyminen tänä talvena ei ole aivan yhtä suoraviivaista kuin edelliset talvet. Kun viivästyneet lukitustilaukset ja kuntosalit eivät ole aivan turvallisia pandemian aikana, sinut jätetään kotiisi ja upeaan ulkotilaan, jotta voit treenata. Onneksi voit saada kaiken irti kotiharjoitteluajastasi paljon Jillian Michaels: Fitness-sovellus .\nJillian Michaels on maailman johtava kuntoasiantuntija ja tunnettu elämänvalmentaja. Hän on auttanut miljoonia ihmisiä tulemaan parhaista versioista itsestään ja elämään onnellisinta ja terveellistä elämää. Hänen palkitun sovelluksensa on ansainnut 4,5 tähteä Google Playssa ja 4,7 tähteä App Storessa ja dominoinut terveys- ja wellness-tilaa.\nFitness-sovellus antaa sinulle pääsyn Jillianiin 24/7. Mukautettu sovellus sisältää yli 800 HD-muodossa kuvattua liikuntaa, ja siihen kuuluu Jillianin DVD-kokoelma ja Advanced Meal Planner System (AMP). Harjoitukset vaihtelevat perusta edistyneeseen, HIITistä kohdennettuihin rutiineihin. Voit valita kuntotasot ja säätää jokaisen harjoittelun voimakkuutta, vaihtaa tai kieltää harjoituksia tietyistä harjoituksista, valita käytettävissä olevat laitteet ja paljon muuta, jotta siitä tulee todella henkilökohtainen kokemus. Se tarjoaa jopa vain ääniharjoituksia ulkona harjoituksiin ja vain ääni-meditaatioihin.\nEtsitpä sitten hyvässä kunnossa talven läpi tai haluat auttaa muita tekemään samoin, saat nyt paljon Jillian Michaels: The Fitness -sovelluksesta. Kun käytät koodia Joulukuu 15 , saat elinikäisen pääsyn Jillian Michaels: The Fitness -sovellukseen vain 127,49 dollaria , valtava alennus 449 dollarista.


Kodittomat.info - Ernest\nOlen Ernest, kaunis tabbykuvioinen poikakissa. Olen ihmisrakas ja seurallinen. Uusissa tilanteissa olen harkitseva mutta rentoudun nopeasti. Etsin rauhallista kotia, sillä stressaannun herkästi. Ihannekotini on aikuisten talous, jossa ei ole muita eläimiä. Olen FIV/FeLV negatiivinen. Olen nähtävillä Lappeenrannassa eläinkoti Pesällä ja minua voi tiedustella p. 050 555 1186 tai kasey.elainkotipesa(at)gmail.com


ABB:N POHJOISMAIDEN, BALTIAN JA VENÄJÄN - YIT Oyj\nABB:N POHJOISMAIDEN, BALTIAN JA VENÄJÄN\npe, elo 29, 2003 11.00 CET\nABB:N POHJOISMAIDEN, BALTIAN JA VENÄJÄN BUILDING SYSTEMS - LIIKETOIMINNOT SIIRTYIVÄT YIT:LLE\nYIT-Yhtymä Oyj on tänään maksanut ABB Ltd:lle kauppasummana 169,2 miljoonaa euroa ABB:n Building Systems -liiketoiminnoista Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Baltian maissa ja Venäjällä. Building Systems tarjoaa talotekniikka-, kiinteistö- ja teollisuuspalveluita.\nKauppasumma määräytyi YIT:n ja ABB:n 4.7.2003 allekirjoittaman kauppaa koskevan sopimuksen mukaisesti siten, että yrityskaupan arvosta vähennettiin liiketoimintakauppoina ostettavien liiketoimintojen siirtyvien tase-erien varojen ja velkojen negatiivinen erotus. Kauppasumma täsmennetään lopullisesti marraskuussa 2003, kun elokuun lopun tilannetta koskevat tilintarkastetut taselaskelmat ovat valmistuneet.\nKaupan voimaanastuminen edellytti kilpailuviranomaisten hyväksyntää. Suomen kilpailuvirasto hyväksyi kaupan Suomen osalta 18.7.2003 ja Konkurrensverket Ruotsin osalta 23.7.2003. Liettuan kilpailuviranomainen hyväksyi kaupan 28.8.2003. Kauppa toteutui 29.8.2003 ja liiketoiminnot siirtyivät YIT:lle samana päivänä.\nYIT rahoittaa yrityskaupan lainarahoituksella.\nLisätietoja antavat: Konsernijohtaja Reino Hanhinen, YIT-Yhtymä Oyj,  puh. 020 433 2454, reino.hanhinen@yit.fi Varatoimitusjohtaja Esko Mäkelä, YIT-Yhtymä Oyj,  puh. 020 433 2258,esko.makela@yit.fi Viestintäjohtaja Veikko Myllyperkiö, YIT-Yhtymä Oyj,  puh. 020 433 2297, veikko.myllyperkio@yit.fi Yrityssuunnittelujohtaja Sakari Toikkanen, YIT-Yhtymä Oyj,  puh. 020 433 2336, sakari.toikkanen@yit.fi Toimitusjohtaja Juhani Pitkäkoski, YIT Installaatiot Oy,  puh. 020 433 3738, juhani.pitkakoski@yit.fi Sijoittajasuhdepäällikkö Petra Thorén, YIT-Yhtymä Oyj,  puh. 020 433 2635, petra.thoren@yit.fi


Kysteiinin nopea hapetus Kystiiniksi vesiliuoksissa-Implications for spended Media Analysis | Xell AG | Lost World\nKysteine oxidation in cell culture media\nkysteiinin muuntaminen kystiiniksi vedessä\ntaulukot ja luvut\nCell culture media typically provide all the amino acids necessary for cell to grow. Rajoitukset yhdessä tai useammassa aminohapossa eivät ainoastaan johda soluviljelmien suboptimaaliseen kasvuun, vaan myös vaikuttavat negatiivisesti tuotteen saantoon ja laatuun. Prosessin kehityksen aikana käytetty väliaine-analyysi auttaa seuraamaan aminohappopitoisuuksia ja määrittämään kulutusnopeuksia tällaisten rajoitusten havaitsemiseksi ja välttämiseksi.\nTämä on erityisen haastavaa kysteiinin tapauksessa, sillä se hapettuu helposti muodostaen kystiinin, kahden kysteiinimolekyylin dimeerin, joka on yhteydessä toisiinsa disulfidisillan kautta. Äskettäin, paperi omistettu lämpötila ja varastointi stabiilisuus soluviljelmän myös raportoitu aminohappo kysteiini on erityisen epävakaa testatuissa olosuhteissa (Krattenmacher et al., 2018). Tämä on kokemuksemme mukaista, sillä usein mittaamme kysteiinin jäämiä tai jäämiä, kun taas kystiini – sen hapettunut muoto – havaitaan selvästi. Teimme kokeita, joissa tutkittiin kysteiinin ja kystiinin redox-käyttäytymistä vedessä, pitäen mielessä, että monimutkaisemmat olosuhteet, jotka löytyvät (käytetyistä) soluviljelmistä, saattavat helpottaa monimutkaisempaa kemiaa.\nsaadaksemme lisätietoa kysteiinin (in-)säilyvyydestä valmistimme 1 mM liuoksen veteen, säilytimme sitä huoneenlämmössä ja otimme näytteitä eri ajankohtina. Otimme useita näytteitä 26 tunnin aikana ja sitten” pitkän aikavälin ” näytteen 6 päivän kuluttua. Jokainen näyte johdettiin suoraan näytteenoton jälkeen ja mitattiin patentoidulla aminohappoanalyysigradientillamme Agilent 1290 UHPLC-DAD-järjestelmällä. 0,5 mM: n kystiiniliuosta käsiteltiin samalla tavalla ja se toimi kontrollina.\nkuten taulukosta 1 ja kuvasta 1 käy ilmi, jopa näyte vastavalmistetusta kysteiiniliuoksesta (0 h) sisälsi havaittavissa olevia määriä kystiiniä. Jo 11% aminohaposta oli aluksi dimeerin muodossa. Tämä arvo oli melko vakaa ensimmäiset tunnit, mahdollisesti siksi, että kysteiini sisälsi jonkin verran kystiiniä jo ennen liuottamista. 24 tunnin kuluttua enemmän kysteiiniä oli siirtynyt kohti kystiiniä, jolloin tuloksena oli 65% kysteiiniä ja 35% kystiiniä. 6 päivän kuluttua 98% kysteiinistä oli muuttunut kystiiniksi (kuva 2).\ntoisin kuin kysteiinin, kystiinin todettiin olevan stabiili liuoksessa. Sen pitoisuus pysyi vakiona, eikä yhdessäkään kontrollinäytteessä havaittu kysteiiniä (KS.Taulukko 2, Kuva 1+2).\nedellä kuvattujen mittausten lisäksi kysteiini-ja kystiiniliuosten alikiintiöitä käsiteltiin DTT: llä (ditiotreitoli) tai TCEP: llä (tris(2-karboksietyyli)fosfiini), kahdella yleisellä pelkistävällä aineella. Kuten taulukoissa 3-6 esitetään, molemmat reagenssit suojelivat kysteiiniä hapettumiselta kystiiniksi ja jopa pelkistivät kystiinin vapaaksi kysteiiniksi lähes kokonaan. TCEP: n alentavat vaikutukset olivat voimakkaampia kuin DTT: n.\nkysteiini on yleinen soluviljelyaineen aineosa, mutta sitä ei usein havaita käytettyjen elatusaineiden näytteistä, koska se on epästabiili vesiliuoksissa. Tässä muistiossa kuvattu koe osoittaa, että kysteiini hapettuu pääasiassa kystiiniksi. Kysteiinin hapettuminen kystiiniksi tarkoittaa myös sitä, että kysteiiniä ja kystiiniä ei pitäisi sisällyttää samaan standardiseokseen. Sen sijaan yksittäisiä kysteiinistandardeja voitiin valmistaa ja suojata hapettumiselta TCEP: n avulla.\nlisäksi havaitsimme kysteiinin hapettumisen etenevän vielä nopeammin soluviljelyaineissa, joihin oli lisätty kysteiiniä (tietoja ei näy). Tämä on otettava huomioon, kun potentiaalisia aminohapporajoituksia analysoidaan käytetyn median analyysillä. Siksi on tärkeää, että käytössä on asianmukaiset kvantitointimenetelmät.\nmukaan lukien kysteiini ja kystiini, aminohappoanalyysimenetelmämme antaa kvantitatiivisia tuloksia kaikille proteinogeenisille aminohapoille sekä etanoliamiinille, sitrulliinille, hydroksiproliinille, ornitiinille ja tauriinille. Ota yhteyttä ja pyydä lisätietoja ja testaa sitä.\nnopea ja luotettava aminohappoanalyysi\nvälilehti. 1: suhteelliset määrät (rel. Amt.) kysteiinin ja kystiinin vasta valmistetussa 1 mM kysteiinissä vedessä, mitattuna UHPLC-DAD: llä derivoinnin jälkeen. Näytteenottoaika on esitetty tunteina / päivinä valmistamisen jälkeen.\nTab. 2: suhteelliset määrät (rel. Amt.) kysteiinin ja kystiinin vasta valmistetussa 0, 5 mM kystiinissä vedessä, mitattuna UHPLC-DAD: llä johdannaisten jälkeen. Näytteenottoaika on esitetty tunteina / päivinä valmistamisen jälkeen.\nvälilehti. 3: suhteelliset määrät (rel. Amt.) kysteiinin ja kystiinin vasta valmistetussa 1 mM kysteiini plus 0,5 mM DTT vedessä, mitattuna UHPLC-DAD: llä johdannaisten jälkeen. Näytteenottoaika on esitetty tunteina / päivinä valmistamisen jälkeen.\nvälilehti.4: suhteelliset määrät (rel. Amt.) kysteiinin ja kystiinin vasta valmistetussa 1 mM kysteiini plus 0, 5 mM TCEP vedessä, mitattuna UHPLC-DAD: llä johdannaisten jälkeen. Näytteenottoaika on esitetty tunteina / päivinä valmistamisen jälkeen.\nTab.5: suhteelliset määrät (rel. Amt.) kysteiinin ja kystiinin vasta valmistetussa 0,5 mM kystiinissä ja 0,5 mM DTT: ssä vedessä, mitattuna UHPLC-DAD: llä derivoinnin jälkeen. Näytteenottoaika on esitetty tunteina / päivinä valmistamisen jälkeen.\nTab.6: suhteelliset määrät (rel. Amt.) kysteiinin ja kystiinin vasta valmistetussa 0, 5 mM kystiinissä ja 0, 5 mM TCEP: ssä vedessä, mitattuna UHPLC-DAD: llä johdannaisten jälkeen. Näytteenottoaika on esitetty tunteina / päivinä valmistamisen jälkeen.\nkuva. 1: Kysteiini / kystiini-mittaukset 0H liuosten valmistamisen jälkeen. Ensimmäisessä ruudussa näytetään mittaukset ilman pelkistintä, toisessa ruudussa DTT-vähennys ja kolmannessa ruudussa TCEP-vähennys. Näytetään UHPLC-DAD-kromatogrammit, joissa keskitytään derivoinnin jälkeen mitattuihin kysteiini-ja kystiinipiikkeihin.\nkuva. 2: kysteiini/kystiini mittaukset 6d valmistuksen jälkeen liuokset. Ensimmäisessä ruudussa näytetään mittaukset ilman pelkistintä, toisessa ruudussa DTT-vähennys ja kolmannessa ruudussa TCEP-vähennys. Näytetään UHPLC-DAD-kromatogrammit, joissa keskitytään derivoinnin jälkeen mitattuihin kysteiini-ja kystiinipiikkeihin.


Työstökoneiden tarkastukset | Konecranes Suomi\nHome / Huolto / Työstökonehuolto / Työstökoneiden tarkastukset\nAmmattitaitoinen huoltohenkilöstömme tekee mittauksia, joiden tuloksena toimitetaan mittausraportit ja toimenpidesuositukset. Valikoimassa ovat geometrian mittaus, DBB-mittaus ja geometrian 3D-mittaus.\nGeometrian mittaus Geometriamittauksen tarkoituksena on analysoida koneen senhetkinen geometrian tila käyttäen perinteisiä tarkastusmenetelmiä, kuten vaaituksia ja mittauksia. Palvelusta on hyötyä, kun päätetään koneen säädöistä tai tarvittavista korjauksista koneen toiminnan parantamiseksi.\nDBB-mittaus-palvelulla saadaan nopeasti analysoitua koneen liikeakseleiden epätarkkuudet. Mittaus on avuksi, kun päätetään säädöistä tai tarvittavista korjauksista koneen toiminnan parantamiseksi.\n3D-mittaukset Geometrian 3D-mittaus on työstökoneen geometrian tarkkuuden ja staattisten liikevirheiden todentamiseen tarkoitettu mittaus.\nTyöstökoneen geometrian 3D-mittaus


Suunnitelman toimeenpano vaatii konkreettisia tekoja - Yhdenvertaisuus\nToimintatapojen ja käytänteiden muuttuminen yhdenvertaisempaan suuntaan vaatii konkreettisia tekoja. Tämä tapahtuu yhdenvertaisuussuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden ja toimenpiteiden toimeenpanon kautta.\nToimeenpanoa varten on tärkeä nimetä jokaiselle toimenpiteelle vastuuhenkilö, jolla tulee olla työajan puitteissa realistinen mahdollisuus toteuttaa tehtävää. Suunnitelmaa valmistellut työryhmä voi toimia vastuuhenkilön tukena. Toimeenpanon koordinoimiseen ja seurantaan voidaan myös nimetä erillinen työryhmä, jossa on esimerkiksi edustajat niiltä tahoilta, joilla on toimenpiteitä toteutusvastuullaan. Työryhmä voi yhdessä sopia käytännöistä, joilla toimeenpanoa seurataan.\nToimeenpanon tueksi voidaan laatia suunnitelma, johon listataan toimenpiteet, niiden toteutusaikataulu, vastuutahot, kustannukset ja muuta toteutuksen kannalta olennaista tietoa.\nToimeenpanon aikana organisaatiossa saattaa syntyä ajankohtainen tarve reagoida johonkin yhdenvertaisuuteen liittyvään aiheeseen. Tietty jousto toimeenpanossa on siis mahdollista ja suotavaa. Yhdenvertaisuussuunnittelun tarkoituksena on toimia yhdenvertaisuuden kehittämisen raamina, eikä suunnitelman tule muodostua työn itsetarkoitukseksi.


Kaupunki ryhtyi testaamaan asukkaidensa kuntoa: "Haluamme motivoida heitä liikkumaan" | Yle Uutiset\nKaupunki ryhtyi testaamaan asukkaidensa kuntoa: "Haluamme motivoida heitä liikkumaan"\nTiettävästi Suomen ainoa kaupungin omistama kuntotestausasema on avattu Kotkassa.\nKotkalainen Tapani Laakso pääsi ensimmäisten joukossa kokeilemaan kuntotestausaseman laitteita. Kuva: Tiina Karppi / Yle\nKotkaan on avattu tiettävästi Suomen ainoa kunnan omistama kuntotestausasema.\nSiellä voidaan mitata esimerkiksi hapenottokykyä, voimaa ja tasapainoa.\nAsema maksaa kaupungille vuodessa noin 100 000 euroa.\nTestauspäällikkö Max Koski auttaa hengityskaasuanalysaattorin Tapani Laakson kasvoille. Laakso on saapunut Kotkan uudelle kuntotestausasemalle hapenottokykytestiin, joka kestää reilut kymmenen minuuttia.\n– Maski on yllättävän mukava. Ajattelin, että se olisi huomattavasti hiostavampi ja epämukavampi, Laakso toteaa.\nMatto käynnistyy hänen kenkiensä alla, ja testi alkaa kuuden kilometrin tuntivauhdista. Sen edetessä tuntivauhti kiihtyy noin kilometrillä minuutissa. Maski Tapani Laakson kasvoilla mittaa hengitys- ja verenkiertoelimistön kykyä kuljettaa happea fyysisessä rasituksessa.\nHän on päässyt ensimmäisten joukossa kokeilemaan keskiviikkona Kotkaan avatun uuden kuntotestausaseman laitteita. Välineistä on hyötyä etenkin kuntoutuspotilaille, mutta asema on avoinna kaikille hyvinvointinsa kartoittamisesta kiinnostuneille, vanhuksista kuntoliikkujiin ja kilpaurheilijoihin.\nTestituloksien toivotaan motivoivan kaupunkilaisia liikkumaan.\n– Idea testiasemasta tuli jo kaksi vuotta sitten. Sillä satsataan sekä urheiluvalmennuksen kehittämiseen että hyvinvoinnin edistämiseen. Tavallisellekin kuntoilijalle voidaan avata helposti esimerkiksi se, paljonko hänen perusaineenvaihduntansa on, Kotkan liikuntajohtaja Antti Mattila kertoo.\nAseman laitteilla on mahdollista tehdä esimerkiksi kävelyanalyysiä tai testata muun muassa suoraa hapenottokykyä, tasapainoa, voimaa, sekä nopeutta. Palvelujen hinnat asiakkaille vaihtelevat. Kehonkoostumusmittauksen voi ostaa muutamalla kympillä, kun taas laajempien testipakettien hinnat pyörivät parissa sadassa eurossa.\nLaitteiden avulla voidaan tehdä myös tieteellistä tutkimusta esimerkiksi eri kuntoutusohjelmien hyödyistä.\nTasapainolaudalla voi pelata erilaisia tasapainoa haastavia pelejä. Kuva: Tiina Karppi / Yle\nKotkan Steveco-areenalla sijaitseva asema on tiettävästi Suomen ainoa kaupungin omistama kuntotestausasema. Testausasemia on lähinnä urheiluopistoilla, ja ennen Kotkan aseman avaamista lähimmät vastaavat asemat löytyivät Vierumäeltä ja Pajulahdesta.\n– Kotkassa on yrityksiä, jotka käyttävät tällaisia palveluita, ja nyt pystymme tarjoamaan niitä paikallisesti. Testien avulla voidaan edistää esimerkiksi työhyvinvointia, painonhallintaa sekä koululiikunnan tavoitteellistamista. Lisäksi esimerkiksi ammattikorkeakouluissa voidaan kehittää koulutusta, joka hyödyntäisi tämäntyyppistä laitteistoa, liikuntajohtaja Antti Mattila kertoo.\nKuntoasema maksaa kaupungille noin 100 000 euroa vuodessa. Viiden vuoden jälkeen arvioidaan, onko toiminta ollut kannattavaa ja jatketaanko sitä.\nEtelä-Kymenlaakson urheiluakatemian toiminnanjohtaja Jiri Auranen uskoo, että yksi aseman suurimmista hyödyistä on loukkaantumisten ennaltaehkäisy ja kuntoutuksen tehostaminen.\n– Jos kuntoutuksen kautta saamme vanhuksia pysymään kauemmin kotona tai pystymme vähentämään lonkkaleikkauksia tällä alueella, asema maksaa itse itsensä aika nopeastikin takaisin, Auranen sanoo.\nTarkkaa analyysiä suorituskyvystä\nJuoksumatolla voi juosta vaikka piikkarit jalassa, ja sitä voi käyttää myös esimerkiksi pyörän, rullasuksien tai pyörätuolin kanssa.\nKäyttäjälle voidaan myös pukea ylle kannattelevat valjaat, joiden avulla hänen omasta painostaan saadaan hetkellisesti jopa sata kiloa pois. Tästä on hyötyä etenkin kuntoutuksen aikana.\n– On hyvä, että testin tekevä asiantuntija pystyy myös olemaan mukana liikunnan neuvonnassa eri tasoilla, oli testattavana sitten tavallinen kuntoliikkuja tai huippu-urheilija. Testaus on yksilöllistä, ja siinä saa henkilökohtaista tietoa omasta kunnosta, liikuntajohtaja Antti Mattila sanoo.\nTuliterän juoksumaton lisäksi asemalta löytyy muun muassa kuntopyöriä, kehonkoostumusmittari sekä elektroninen tasapainolevy, jolla voi pelata tasapainoa haastavia pelejä. Osan välineistä voi viedä myös asiakkaan luo.\n– Jos käyt lenkkeilemässä, voit arvioida, kuinka kolmen kilometrin lenkki meni nyt verrattuna parin kuukauden takaiseen. Täällä pystymme kuitenkin tarkempaan analyysiin siitä, miten kestävyys ja lihasvoima ovat kasvaneet, toiminnanjohtaja Jiri Auranen kertoo.\nTestauspäällikkö Max Koski pitää huolen, että testit sujuvat turvallisesti. Kuva: Tiina Karppi / Yle\nKilpailu itseä vastaan\nTapani Laakso on juuri saanut hapenottokykytestin päätökseen. Testauspäällikkö Max Koski auttaa hengityskaasuanalysaattorin pois hänen kasvoiltaan.\nTuloksista käy selville, että Laakson hapenottokyky on 47 millilitraa minuutissa painokiloa kohti. Kosken mukaan se on sarjassa hyvä Laakson ikään verrattuna.\n– Olisinkohan puoli minuuttia pidempään jaksanut, tai jaksaisinko puolen vuoden päästä? Kyllä siinä alkaa kilpailla itseään vastaan, Tapani Laakso pohtii.\nHän saa testituloksensa pohjalta mukaansa myös treeniohjelman. Mutta tulisiko hän testaamaan kuntonsa uudelleen, esimerkiksi juuri puolen vuoden kuluttua?\n– Voisin tulla, mikä ettei! Sehän tässä on ideana, että mitataan lähtötaso, jonka jälkeen treenataan ja sitten katsotaan paljonko kehitystä on tapahtunut, Tapani Laakso sanoo.\nKuntotestitKotimaaHapenottokykyKuntoliikuntaKotkaFyysinen kuntoKaupungitKotkan–Haminan seutukuntaKuntoutuspalvelutHyvinvointi JuoksumatotMotivaatioHappiHengityselimistöKymenlaaksoUrheiluopistot


On pakko ajatella uusin silmin - Prime Life by Umppu\nMatkustus, Terveys & hyvinvointi | 12.5.2020\nUnelmat ja haaveet….. liittyen matkustamiseen on nyt juuri noita kahta edellämainittua. Mää oon jo hetken ajatellut että tänä vuonna en matkusta… kun siihen asennoituu tuntuu se paljon helpommalta, koska sitähän ei voi tietää koska seuraavan kerran voi matkustaa ja sillai turvallisesti että et kulje esimerkiksi suoja-asussa tai että matkustat venttiilimaski kasvoilla. Saati ota aurinko pleksatussa aurinkotuolissa Jos mää ajattelisin mitenkä normaalisti ajattelisin niin uhoisin kuinka löhden heti reissuun kun rajat aukeaa… Kuitenkaan en ajattele nyt noin, koska mun ajatukset on muuttunut.\nMulle matkustaminen on nautinto ja haluan nähdä erilaisia paikkoja. En matkusta koskaan jos mua pelottaa ja siksi nyt on ajateltava toisin. Suomen tilanne verrattuna moneen muuhun maahan erittäin hyvä. Pitää kuitenkin muistaa että kaikkialla tilanne ei ole ollenkaan sama. Me emme nää kaduilla ruumisautoja tai kuule jatkuvaa ambulanssien huutoa pitkin katuja, vaan ollaan aivan rauhassa täydessä hiljaisuudessa. Meillä on täällä muutenkin hyvin puhdasta ja siistiä, verrattuna moneen muuhun paikkaan. Ollaan harvaan asuttu maa, eikä muutenkaan olla kovin halaavaista poskisuudelma porukkaa.\nTaudinhan on tänne joku tuonut ulkomailta… Mää en itse missään tapauksessa halua olla se tyyppi. Enkä mitenkään syyllistä ketään kuka sen on reissultaan mukanaan tuonut, sillä tuskin kukaan on sitä tahallaan tehnyt. Tää korona on muuttanut koko maailmaa ja ne paikat missä oot joskus käynyt on tuskin koskaan samanlaiset kun ennen. Mää kokisin omalla kohdallani itsekkääksi matkustaa just nyt. Mää koitan kokoajan kääntää muutenkin sitä omaa ajattelumaailmaa siihen suuntaan että voihan sitä matkustaa täällä Suomessakin. Mulle matkustamisen yksi syy myös on se helle ja kuumuus, mikä ei ole koskaan Suomessa varmaa, mutta kai niihin hyttysiin voi myös tottua lomalla?\nMää oon oppinut monta asiaa itsestäni tän poikkeustilan aikana. Mää oon myös huomannut paljon asioita mun elämässä mihinkä haluan muutoksen. Mää oon aina paljon kotona, mutta jotenkin vasta nyt oon päässyt nauttimaan meidän kodista ihan eri tavalla kun ennen. Suunnittelen kokoajan jotain uutta kotiin ja seuraavana meillä onkin suunnitelmissa tuoda se uima-allas kotiin, koska se on aina jotenkin se juttu mikä luo sen lomafiiliksen.\nMää oon opetellut nauttiin ihan sellaisista pienistä asioista arjessa ja kun aikaa on enemmän voi keskittyä enemmän siihen tekemiseen, Mää en voi sanoo että mitenkään ihaillen katson taakseni mun ”entistä elämää”, koska se on aika kuluttavaa ja juuri sen kulutuksen takia oon tavinnut myös niitä totaali lomia siinä paahtavassa helteessä, joka on täysin vastakohta siihen arkeen. Oon muutenkin jo vuosia opetellut elämään päivä kerralla ja nyt se oikein korostuu, koska ei voi mitään suunnitella.\nKukaan ei vielä tiedä, vaikka sen toteutuneen kesälomareisuun jälkeen on edelleen karanteeni voimassa. Vaikka se ei olisi pakollinen, niin kuitenkin itse pidän sitä muiden kunnioittamisena. Jos luvassa syksyllä on toinen aalto, niin sehän saa juurikin sen levinneisyyden siitä, kun jengi matkustaa ihan fiiliksissä koko kesän ja leviää kun kulovalkea pitkin maailmaa. Suomi ei ihan oikeasti taloudellisesti tule kestämään enää kauaa. Kaikki tämä jää meidän veronmaksajien maksettavaksi. Koitan ajatella asiaa siltäkin kantilta, että tässä tehdään myös tällä Suomessa oleilulla ihan meille kaikille yhteistä hyvää.\nMää oon jo miettinyt, että hommaan vaan takapihalle vähän suitsukkeita ja soitan jotain turkkilaista musiikkia ja levittelen aurinkorasvaa iholle niin on se kumma jos ei pääse lomafiilikseen :). Tilanne on nyt tää ja se muuttuu päivittäin, eikä nyt auta muutakun odottaa. Ajatukset pitää miettiä pidemmälle ja meidän maata ajatellen. Ne ajatukset koska mä voin tai koska mä haluun on nyt vaan sysättävä pois mielestä\nOlen samaa mieltä että on pakko ajatella uusin silmin. Itse tosin mietin, tuleeko matkustaminen ikinä palaamaan entiselleen, koronan jälkeenkään? Näinkin lyhyessä ajassa on havaittu, miten merkittäviä vaikutuksia matkustuksesta koituvien päästöjen laskulla on ollut ilmastoon. Ihmiset ovat luopuneet matkailusta pandemian pysäyttämiseksi – olisiko mahdoton ajatus luopua matkailusta vielä suuremman kriisin, ilmastokriisin pysäyttämiseksi? Miksi edellämainittuun tuntuu löytyvän tahtotilaa, mutta jälkimmäiseen ei? Nyt kun ollaan todistettu näinkin uskomaton tilanne, ainakin itse kykenen hyvin vahvasti kuvittelemaan sen tilanteen kun ilmastokriisi eskaloituu riittävän pahaksi. Näitä katastrofeja yhdistää tunne siitä, että tätä ei voi uskoa todeksi. Sitä kriisiä ei noin vain tukahdetakaan yhdellä rokotuksella. Tämä pandemia tuli ihan puskista, mutta ilmastokriisistä on varoiteltu jo pitkään, ja silti ihmiset haluavat sulkea silmänsä siltä mikä on vääjäämättä tapahtumassa. Me tullaan näkemään lisää ennennäkemättömiä katastrofeja vielä meidän elinaikana. Nyt on pakko miettiä tulevaisuutta ja omia arvoja. Millaisella maapallolla sä haluat elää, ja mistä olet valmis luopumaan yhteisen hyvän vuoksi? Aiotko palata normaaliin sen jälkeen, kun pandemia on saatu kuriin?\nTulipa synkkää tekstiä, mutta tällaisia ajatuksia tämä poikkeustila on itsessäni herättänyt. Ilmastokriisi on jotenkin helpommin kuviteltavissa, kun on kokenut tilanteen, jossa maailma muuttuu silmänräpäyksessä.\nTodella miettimisen arvoisia asioita <3\nMielestäni nyt on toisaalta hyvä hetki tukea paikallisia yrityksiä ja kotimaanmatkailun kautta myös muita, jos ei kuulu riskiryhmään. Lomasta voi tehdä palvelujen muodossa spesiaalin ja näitä palveluita, kuten take away -ravintola-annoksia voi tilata myös kotiovelle. Lapsille voi ostaa lomaan kuuluvia leluja netistä, esim. https://www.lelukaupat.fi ja myös itselle voi ostaa jotain kivaa ja ilahduttavaa. Aamupalan voi kattaa kuten hotelliaamiaisella ja omaa lähiympäristöä voi katsoa hetken ”turistin silmin”. Kotityöt voi unohtaa hetkeksi ja nautiskella vain omasta kodista. Oikeastaan ne tärkeimmät ”lomaelementit” löytyvät melkeinpä mistä vaan, myös kotoa.


Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport (Dublin, Irlanti) | Expedia.fi\nSuosittu kohdeDublin City University (yliopisto)7 min ajomatka\nLentokenttäDublin (DUB)7 min ajomatka\nSuosittu kohdeO'Connell Street12 min ajomatka\nSuosittu kohdeCroke Park17 min ajomatka\nKäytännölliset yksityiskohdat – Ilmaiset paikallispuhelut, parisänky vuodesohva ja tallelokero; lisä-/varavuoteita ja ilmaisia vauvansänkyjä saatavilla pyynnöstä\nHoliday Inn Express Hotel Dublin Airport sijaitsee lyhyen matkan päässä lentokentästä. Guinness Storehouse ja Dublin Port ovat hyviä kohteita, jos etsit aktiviteetteja lomallesi, ja shoppailusta kiinnostuneiden kannattaa lisätä O'Connell Street ja Grafton Street listalleen. Haluatko osallistua johonkin tapahtumaan tai käydä matsissa vierailusi aikana? Tarkista kohteiden Croke Park ja 3Arena tapahtumakalenterit. Asiakkaamme arvostavat tämän hotellin hiljaista sijaintia.\nDublin City University (yliopisto) - 7 min ajomatka\nO'Connell Street - 12 min ajomatka\n3Arena - 14 min ajomatka\nCroke Park - 17 min ajomatka\nThe Convention Centre Dublin (kokouskeskus) - 24 min ajomatka\nDublin Drumcondran asema – 10 minuutin ajomatka\nBusarasin asema – 13 minuutin ajomatka\nDublin (DUB) – 7 minuutin ajomatka\nGreat Room – Ravintola, jossa on baari. Tarjoilee aamiaisen.\n3 tähden hotelli; Beaumont Hospital (sairaala) lähellä\nTämän savuttoman hotellin palveluihin kuuluu ravintola, baari/aulabaari ja itsepalvelupysäköinti. Käytössäsi on myös ilmainen langaton internetyhteys julkisissa tiloissa ja ilmaiset lentokenttäkuljetukset. Lisäksi majoitusliikkeessä on business center, kuivapesulapalvelu ja pyykinpesutilat. Jokaisessa 114 huoneessa on vuodesohvat, kahvinkeittimet, ilmainen Wi-Fi ja satelliittikanavat. Asiakkaiden käytössä on huonepalvelu, ilmaiset paikallispuhelut ja hiustenkuivaajat.\nHoliday Inn Express Hotel Dublin Airport tarjoaa 114 ilmastoitua huonetta, joissa on tallelokerot ja kahvin-/teenkeitin. Huoneissa on kalusteina parisänkyvuodesohva. Satelliittikanavat ja maksulliset elokuvat. Kylpyhuoneista löytyy kylpyamme ja hiustenkuivaaja.\nVoinko peruuttaa varaukseni majoitusliikkeeseen Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport ilmaiseksi ja saada täyden hyvityksen?\nKyllä, Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport tarjoaa ilmaisen peruutuksen tietyissä huoneissa. Ole hyvä ja tarkista majoitusliikkeen Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport peruutuskäytännöt sivustollamme saadaksesi lisätietoja mahdollisista lisäehdoista ja erikoistapauksista.\nKuinka paljon pysäköinti maksaa majoitusliikkeessä Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport?\nOmatoiminen pysäköinti on saatavilla 6 EUR:n suuruista maksua vastaan per yö. Pitkäaikaispysäköinti on saatavilla 6 EUR:n suuruista maksua vastaan per yö.\nMihin aikaan majoitusliikkeen Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport uloskirjautuminen on?\nTarjoaako Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport kuljetuspalvelun lentokentälle?\nMissä Holiday Inn Express Hotel Dublin Airport sijaitsee?\nBeaumont Hospital (sairaala) on 2,9 kilometrin ja Dublin City University (yliopisto) on 3,2 kilometrin päässä tästä lähellä lentokenttää sijaitsevasta hotellista. Croke Park ja O'Connell Street ovat myös 10 kilometrin päässä.


Tampere3:n jatkuminen ilahduttaa\nJulkaistu 23.12.2016 - 15:46\n– Kannattaa olla ylpeä siitä, mitä Tampereella on saatu aikaan. Tämä on erittäin hyvä ja vetovoimainen koulutusympäristö, sanoo Tampereen yliopiston hallitusta johtanut Kai Öistämö. Kuva: Jonne Renvall\nHallituksen puheenjohtajuuden jättävä Kai Öistämö iloitsee siitä, että kaikki Tampereen korkeakoulut sitoutuivat yhteiseen hankkeeseen\nTampereen teknillisen yliopiston päätös jatkaa Tampere3-valmistelua oli paras mahdollinen uutinen Kai Öistämölle, joka jättää vuodenvaihteessa nelivuotisen pestinsä Tampereen yliopiston hallituksen puheenjohtajana.\n– Tämä oli erittäin ratkaiseva päätös siitä, että asiat menevät nyt eteenpäin. Nyt hekin ottivat kantaa siihen, että tavoite on selkeä ja siihen pyritään. Tässä on nyt kaikkien kolmen korkeakoulun hallitusten sitoumukset siitä, että mennään eteenpäin, Öistämö iloitsee.\nTampereen yliopistojen yhdistäminen ei ollut asialistalla neljä vuotta sitten, kun Tampereen teknillisessä yliopistossa väitellyt Kai Öistämö aloitti Tampereen yliopiston hallituksessa.\nYhdistämisajatus kypsyi Kaija Hollin rehtorikaudella Tampere3-hankkeeksi, johon tuli mukaan myös Tampereen ammattikorkeakoulu. Hyvin alkanut yhteistyöhanke kariutui syksyllä, kun Tampereen teknillisen yliopiston TTY-säätiö keskeytti valmistelun. Päätös muuttui myönteiseksi vasta viikko ennen joulua.\nOngelmina säätiön vastuut\nja erilaiset tilannekuvat\nKai Öistämö sanoo olevansa ulkopuolinen siinä, ettei hän tiedä TTY-säätiön ratkaisujen taustoista. Hän nostaa esiin kuitenkin kaksi tärkeää asiaa. Toinen niistä on tekninen kysymys säätiön vastuista.\nRunsaasti aikaa vaatii sen selvittäminen, millaisia vastuita säätiön hallituksen jäsenillä on vanhan säätiön omaisuudesta. Öistämö pitää tätä huolta todellisena ongelmana eikä vähättele sitä.\nToinen ongelma Tampere3:n tiellä on ollut eri osapuolten erilainen tilannekuva niistä vaihtoehdoista, mitä merkitsisi yhdessä jatkaminen ja mitä taas erilleen jääminen. Tätä tilannekuvaa päivitettiin opetus- ja kulttuuriministeriön palaverissa pari viikkoa sitten.\n– Saimme yhteisen kuvan siitä, mikä on taloudellinen ympäristö kummassakin vaihtoehdossa. Ehkä ei ollut ihan yhteistä ymmärrystä tai samanlaista tilannekuvaa. Se johti erilaisiin johtopäätöksiin, Öistämö sanoo.\nÖistämö pitää mielenkiintoisena sitä, että kaikki TTY:n taustatahot ovat kannattaneet voimakkaasti Tampere3-hanketta, mutta TTY:n omalla johdolla on ollut epäilyksiä.\nÖistämö sanoo, että usein on helpompi lykätä päätöstä kuin tehdä se ripeästi. Tampere3-päätöksen lykkääminen ei vuodenvaihteen lähestyessä enää ollut mahdollista, kun rahoittaja eli valtio halusi tietää, mihin tamperelaiset yliopistot aikovat käyttää rahoituksensa vuoden alussa alkavana strategiaperiodina.\nTampereen yliopistossa on vaadittu, että henkilökunta ja opiskelijat pääsevät vaikuttamaan päätöksentekoon myös tulevassa Tampere3-yliopistossa.\n– Senhän määrittelee ensimmäisenä yliopistolaki, joka takaa yliopistoyhteisön osallistumisen riippumatta siitä, onko hallintomuoto julkisoikeudellinen kuten Tampereen yliopistossa tai säätiö kuten Hervannassa ja Aallossa. Yliopistolaki on aika selvä tämän osalta. Se rauhoittaa aika paljon mieliä, Öistämö vastaa epäilijöille.\nErot hallintomalliin tulevat siitä, että monijäsenisen yliopistokollegion tilalle voi tulla konsistori, jonka rooli ja osallistumismuoto ovat hieman erilaisia.\nUuden yliopiston talous on iso kysymys, joka on ollut myös TTY-säätiön huolena, kun se on epäröinyt hankkeen jatkamista. Raamit taloudelle antaa se tosiasia, että yliopistojen resurssiympäristö niukkenee, kun vahvaa talouskasvua ei ole odotettavissa.\n– Jos me saamme uuden yliopiston rakennettua, niin olisimme selkeästi vahvempia suomalaisten korkeakoulujen kentässä. Olisimme vahvempia kyvyssä tehdä tiedettä ja koulutusta yhdessä, Kai Öistämö sanoo.\nTampereen yliopistojen liittäminen yhteen heijastuisi Öistämön arvion mukaan sekä valtiolta tulevaan että yksityisiltä tulevaan rahoitukseen.\n– Yliopistojen ei ole tarkoitus tehdä voittoa. Rahoitus on ainoastaan keino tehdä tiedettä ja tarjota hyvää koulutusta, mutta ei sitä pidä ylenkatsoa.\nSuomalainen yliopistokenttä on Öistämön arvion mukaan jakautumassa koulutusyliopistoihin ja tiedeyliopistoihin.\n– Niukkenevien resurssien ympäristössä me ajaudumme helposti siihen tilanteeseen, jossa pienemmät yliopistot ovat koulutuskeskeisiä ja tieteen tekeminen keskittyy pääkaupunkiseudulle. Tampere3 on iso mahdollisuus muuttaa tätä isoa trendiä, joka menee eteenpäin, jos ei tehdä mitään.\nTampere3:n puolesta puhuu myös globaalin kilpailun kasvu, kun kiinalaiset ja intialaiset yliopistot kasvavat resursseiltaan, tiedoiltaan ja taidoiltaan.\n– Isompi ja vahvempi yksikkö antaa paremman pohjan kansainvälisesti kilpailukykyisen tieteen tekemiseksi.\nTampereen yliopiston perusrahoituksen jälkeenjääneisyys oli yksi huolenaiheista, jotka Kai Öistämö nosti esiin neljä vuotta sitten. Huoli ei ole poistunut.\nÖistämö epäilee aluepolitiikkaa syyksi siihen, että Tampereen yliopiston perusrahoitus on jäänyt noin 80–90 prosenttiin sille kuuluvasta rahoitusosuudesta. Tilanteen muuttaminen normaalia tietä on hidasta.\n– Olemme koko ajan pikkasen ylisuoriuduttu erityisesti koulutuksen puolella. Olemme pikku hiljaa pystyneet sitä muuttamaan, mutta muutokset ovat hitaita. Se että päästäisiin status quo -tilanteeseen tekemällä asioita oikein hyvin, niin siihen menee 50–70 vuotta, Öistämö laskee.\nRakenteellista murrosta tarvitaan Öistämön mukaan sen korjaamiseksi, että Tampereelle saataisiin nykyiseen verrattuna paremmat resurssit.\nKai Öistämö oli Nokian kehitysjohtajana työskentelevä tekniikan tohtori, kun hän tuli hallituksen puheenjohtajaksi monialayliopistoon, jolla on vahva yhteiskuntatieteellinen perinne.\n– On ollut todella mielenkiintoista ja hyödyllistä mennä oman kuplan ulkopuolelle ja tavata ihmisiä, joilla on erilainen näkemys ja erilainen katsantokanta. Se avartaa ajattelua niin kauan, kun pitää oman mielen avoimena ja pystyy käymään keskustelua, Öistämö muotoilee.\nHän sanoo, että olisi aivan liian helppoa pysyä omassa ympäristössään ja kuunnella vain niiden ajatuksia, jotka ovat samaa mieltä.\n– Kun tulee yritysmaailmasta yliopistoon, niin siinä on muutamia aika isoja ja erilaisia asioita. Käsitys siitä, miksi olemme täällä ja mitä me yritämme tehdä, on hyvin erilainen. Yritykset ovat suoraviivaisempia siinä, mikä niiden tarkoitus maan päällä on. Asioista päättäminen ja eteenpäin vieminen on paljon helpompaa.\nTuliko yliopiston erilainen keskustelukulttuuri yllätyksenä?\n– Tuli varmastikin, mutta se on samalla ihan tervettä ihmiselle. Voi sanoa, että Tampere3-prosessissa on turhauttanut, että kaikki muut osapuolet eivät ole ymmärtäneet sitä selkeästi.\nAvoin keskustelukulttuuri ja eri mieltä oleminen ei Öistämön mukaan tarkoita sitä, etteikö päästäisi yhteiseen johtopäätökseen, josta ollaan yhtä mieltä.\n– Se vie asioita eteenpäin, että keskustellaan asiat kunnolla läpi. Samalla pitää muistaa, että jossakin vaiheessa on hyvä tehdä johtopäätös siitä keskustelusta, että se ei jäisi ihan avoimeksi.\nTampere on Kai Öistämön mielestä Pohjois-Euroopan suurin ja elävin yliopistokaupunki.\n– Kannattaa olla ylpeä siitä, mitä Tampereella on saatu aikaan. Me saamme tänne parhaat opiskelijat, sillä tänne on vaikea päästä. Tämä on erittäin hyvä ja vetovoimainen koulutusympäristö, Öistämö kehuu.\nTakavuosina Tampereen yliopisto ei päässyt kansainvälisille ranking-listoille. Nyt tilanne on muuttunut. Viime syyskuussa Times Higher Education sijoitti Tampereen yliopiston jo neljänneksi Suomen yliopistojen joukossa.\n– Se on osoitus pitkäjänteisestä työstä, mitä täällä on tehty tieteen hyväksi. Rehellisyyden nimissä on sanottava, että paljon on edelleen tekemistä ja paljon siitä liittyy resurssien niukkuuteen. Se on pitkäjänteistä työtä.\nNiukoista resursseista huolimatta Tampereen yliopisto on pärjännyt Öistämön mielestä hyvin kilpailussa ulkopuolisesta rahoituksesta.\n– Asiat ovat hyvin, mutta ne voisivat olla paremminkin. Meillä on osaava yhteisö, opettajia, tieteentekijöitä ja erittäin hyviä opiskelijoita. Tämä kaikki voisi olla vielä paljon korkeampitasoista kuin mitä se tällä hetkellä on, jos vain resurssit ja puitteet olisivat paremmat.


Julkaistu: 14.11.2007 9:09 , Päivitetty: 14.11.2007 10:47\nPalstalla mainostoimisto PHS:n Tommi Laiho antaa planner-luokan lukuvinkkejä.\nJean-Marie Dru. Palgrave Macmillan 2007.\nRakkaan TBWA-ketjumme johtaja, Ajatusten Seine ja Ideoiden Suurvisiiri, on tehnyt kahden kirjallisesti keskinkertaisemman harjoitelman jälkeen hyvän kirjan. Jean-Marie Dru ei ole nimestään huolimatta nainen vaan harmaahapsinen ranskalainen herrasmies, joka on vienyt mainosalaa enemmän eteenpäin kuin kukaan muu viimeiseen 20 vuoteen. Raikkaan kaupallisen myyntipuheen lomaan hän paljastaa miksi, miten ja millaisin tuloksin.\nEi ole sattumaa, että Adidaksen, Applen, Nissanin ja Marsin johtajat puhuvat disruptiosta, markkinoiden mullistamisesta. Heille erilaistuminen, nykyisten toimintamallien kyseenalaistaminen ja kasvu suuren idean voimalla on tapa ajatella, elää ja toimia - ei vain markkinointiosaston kuukauden kamppis. Tähän suomalainen johtaja saattaa hymähtää, ja se on sääli.\nDru on rakentanut mainostoimistoketjun, jolla on ideologia, arvot ja kulttuuri. Keskimäärin sen kohtaa myös todellisuudessa eikä vain puheissa. TBWA-ketju lopetti ensimmäisenä katteellisen läpilaskutuksen ja pääsi aidosti osalliseksi markkinointipäätöksiin.\nDrun mielestä mainostoimisto on katalysaattori, joka inspiroi asiakasta synnyttämään ideoita. Mainostoimistolla ei voi siis olla yksinoikeutta ideoihin, koska silloin ne eivät toteudu. Dru uskoo, että suvaitsevaisuus ja monikulttuurisuus on uniikkien ideoiden elinehto. Hänelle idea kattaa kaiken ja sen tulee olla yrityskulttuurin keskiössä.\nVaikka teos ei ole vieläkään kirjallisesti ajattelunsa tasolla, siinä välittyy kaiken menestyksen tärkein yksittäinen draiveri: intohimo. Päätän palkankorotuspyyntöni tähän.\nMies – arvot, roolit ja tunteet\nMartti Puohiniemi & Göte Nyman. Limor Kustannus 2007.\nItsensä kohtaaminen on tuskallista. Varsinkin kun on mies. Miehenä eläminen on yhtä piinaa.\nSe on saavuttamattoman vallan tavoittelua. Se on naurua ja pidätettyjä kyyneleitä. Se on yhtä alituista suorittamista. Se on tunteiden osoittamista teoilla.\nSe on pelkoa naisia kohtaan, sillä heillä on tunteiden monopoli. Se on ihana-sanan kieltämistä puheessa. Se on häpeää omasta keskinkertaisuudestaan.\nSe on äijäilyä ryhmässä. Se on keskittymistä yhteen neliösenttimetriin. Se on hierarkian hakemista ja sen arvostamista. Se on päätöntä touhuamista ja itsensä telomista.\nJa se on tämän työn mukaan lähinnä Tekniikan Maailman lukemista.\nTekijät ovat keskittyneet enemmistöön meistä suomalaisista miehistä. He myöntävät, että esitettävä mieskuva varioituu persoonan mukaan, mutta väittävät meidän olevan keskimääräisesti tällaisia. Kirjan tapa kuvata on lämmin ja ymmärtävä.\nSilti se pisti vihaiseksi. Voi pojat, me häviämme tämän sodan, koska aseet jäivät luolaan.\nMiehuuteen kuuluu, että ei löydä itseään tästä kirjasta. Meillä kun on tapana kieltää itsemme.