N:o 94) Metsäteollisuuden irtisanomiset\nArvoisa puhemies! Suomen metsätalous on kriisiytymässä. Meillä on esimerkkejä lähimenneisyydestä, joista karmeimmin olen itse kokenut Voikkaan UPM:n tehtaan lopettamisen, jossa yhteydessä irtisanottiin 1 100 työntekijää. Tänä aamuna ovat tulleet julkisuuteen Enson päätökset, jotka merkitsevät vähintään saman suuruisen henkilöstön irtisanomista eri puolilla Suomen metsäteollisuuspaikkakuntia. Näillä on merkitystä monella tavalla paitsi näiden ihmisten tuleviin kohtaloihin myöskin alueiden tulevaisuuden kannalta. Näyttää siltä, että monet joutuvat sen totuuden eteen, mistä hankkia itselle ja perheelle toimeentulo ja mitenkä yleensä tästä selvitään. Haluaisin tässä vakavassa tilanteessa vedota arvoisaan pääministeriin ja kysyä:\nMitä hallitus aikoo näiden viimeaikaisten irtisanomisten osalta tehdä, ja mitenkä se aikoo hoitaa jälkihoidon Voikkaan tehtaan osalta?\nArvoisa puhemies! Metsäteollisuus on rakennemuutoksen kohteena. Kustannuskehitys, markkinat, kapasiteetin ylijäämäongelmat ovat todellisia, ja tällä vuosikymmenellä on nähty, voi sanoa, niihin liittyen monia johtopäätöksiä. Metsäteollisuuden työpaikkojen koko määrä on tällä vuosikymmenellä alentunut noin 4 000:lla, mutta on silti ehkä väärin sanoa, että ala olisi kriisiytymässä, sillä alan liikevaihto Suomessa on noussut tämän vuosikymmenen aikana noin 12:sta 16 miljardiin euroon ja metsäteollisuus on tehnyt merkittäviä investointeja tämän vuosikymmenen aikana myös Suomeen.\nNämä Stora Enson tämän aamun supistukset olivat äärimmäisen ikävä, kielteinen uutinen. Ne kohdistuvat muutoinkin vaikeiden rakennemuutosten paikkakunnille. Hallitus on käynnistänyt hyvin nopeat toimet asiasta, ja siitä kohta ministerit Pekkarinen ja Cronberg kertovat tarkemmin. Nyt on hyvin tärkeää, että yhteiskunta, sen eri viranomaiset, te-keskukset, kaupungit, kunnat, alueiden yrityselämä ja Stora Enso myös yhtiönä muodostavat sellaisen yhteistyön, jolla myös näistä ongelmista selvitään. Nämä irtisanomiset tapahtuvat ajankohtana, jolloin meillä talous kasvaa ja työvoiman kysyntä on nousussa. Meillä on mahdollisuus löytää uutta työtä, kun välittömästi ryhdytään toimiin.\nHallitus on tänään neuvotteluissaan päättänyt siitä, että ensi viikolla annettavalla täydennyskirjeellä ensi vuoden budjettiin kohdistetaan 15 miljoonaa euroa rakennemuutospaikkakuntien työllisyysperusteisiin ja muihin yritysten investointitukiin. Samoin tänään annetussa tämän vuoden neljännessä lisäbudjetissa vapautetaan reilut 4 miljoonaa euroa työllisyysperusteisiin investointitukiin käytettäväksi, eli meillä on rahoituspohjaa olemassa, ja nyt pitää ryhtyä yhdessä töihin, joilla löytyy sellaisia yrityksiä, jotka ovat valmiita tätä työvoimaa ottamaan käyttöön.\nPyydän, että tässä samassa yhteydessä ministerit Pekkarinen ja Cronberg voisivat valottaa niitä toimenpiteitä, joihin hallinto on jo tänään ryhtynyt.\nArvoisa puhemies! Meillä on edellisten kokemusten jäljiltä tällainen korkea virkamiestyöryhmä, joka on jo tänä aamuna tehnyt valmistelutyönsä, ja sen esityksen pohjalta hallitus päätti tämän 15 miljoonan euron kohdentamisesta tällä kirjeellä, mikä eduskuntaan tulee, näille rakennemuutospaikkakunnille.\nSamaan aikaan, kun valtakunnan tasolla, koko maan tasossa, on ryhdytty näihin sanottuihin toimiin, niin varsinaiset konkreettiset toimet tapahtuvat kuitenkin tuolla maakunnissa, sekä Kemijärven ympäristössä että sitten tuolla Kymessä. Siellä te-keskusjohtajien toimesta on jo tänään pidetty ensimmäiset kokoukset, joissa on käynnistetty se valmistelukoneisto, jonka ydintehtävä on yhtäältä tunnistaa ne toimet, joilla parannetaan nyt näitten irtisanomisten kohteeksi joutuneitten ihmisten edelleensijoittumismahdollisuuksia muualle, muihin työpaikkoihin, ja toisaalta kartoittaa ne kohteet, joissa valtio investointituin voisi edesauttaa uusien työpaikkojen syntymistä vanhoihin yrityksiin ja myöskin ihan kokonaan uusien yritysten synnyttämistä.\nHallitus on päättänyt, että se nimeää nämä seudut nopean rakenteellisen muutoksen kohdepaikkakunniksi, mikä tarkoittaa sitä, että niillä alueilla voidaan myöntää tällaista korotettua tukea, investointitukea siis. Edelleen nämä alueet nimetään tällaisen ensimmäisen vieraan työntekijän palkkaustuen piiriin. (Puhemies: Aika!)\nArvoisa puhemies! Nämä toimenpideryhmät valmistelevat esityksensä tämän yrityksen kanssa yhdessä. Yritys on luvannut olla mukana konstruktiivisesti asiassa.\nArvoisa puhemies! Voikkaan ja Perloksen kokemusten pohjalta on työpolitiikassa kehitetty investointitukien lisäksi toimenpide-esitys, joka on muutosturva. Se antaa mahdollisuuden pitää huolta työntekijöistä. Tässä tilanteessa kaikki työvoimatoimistot alueilla ovat jo valmiustilassa. Muutosturva antaa mahdollisuuden työnhakuun vielä töissä ollessa ennen irtisanomista. Se antaa mahdollisuuden etsiytyä koulutukseen, ja tätä kautta on saatu aikaan erittäin hyviä siirtymävaiheita, nopeasti työstä työhön tai työstä koulutukseen.\nArvoisa puhemies! Uskallan kyllä olla pääministerin kanssa eri mieltä. Suomen metsäteollisuus laajasti käsitettynä on kriisiytymässä. Nämä henkilöstöön kohdistuvat toimenpiteet ovat vain pieni osa. Stora Enso on ilmoittanut, että jos ei näihin tervehdyttämistoimenpiteisiin valtakunnassa metsäteollisuuden osalta ryhdytä, seuraa jatkotoimenpiteitä. Pitääkö meidän vartoa niin kauan, että pääministeri sen jälkeen tunnustaa, että sitten on todella kriisi?\nStora Enson esittämät perusteet tälle irtisanomiselle liittyvät myöskin tähän maassa harjoitettuun keskusteluun ja politiikkaan metsäteollisuudesta. Näillä mielestäni on ihan suora yhteys siihen politiikkaan, jota nykyinen hallitus on metsäteollisuuden suhteen harjoittanut. Ennen vaaleja muun muassa kokoomus puhui vahvasti Venäjän-suhteiden tiivistämisen tarpeesta. Käytännössä hallitus ei kuitenkaan ole harjoittanut tiiviimpää yhteistyötä tähän suuntaan puukauppojen aikaansaamiseksi. Hallitusta voidaankin syyttää enemmän toimettomuudesta kuin suhteiden tiivistämisestä. (Puhemies: Aika! — Ed. Zyskowicz: Sekin on nyt kokoomuksen vika!) Tällä samalla on yhteytensä metsäteollisuuden tilanteeseen ja sen tekemiin päätöksiin. Kysyn:\nAikooko hallitus nyt vihdoinkin puuttua tiedossa oleviin metsäteollisuuden ongelmiin ja omalta osaltaan ryhtyä pelastamaan Suomen metsäteollisuutta?\nArvoisa puhemies! Kysyjä, ed. Koski, on oikeassa siinä, että aivan niin kuin Stora Enso tiedotteessaan kertoi, mikäli Venäjä toteuttaa puun vientitullisuunnitelmastaan myös ne seuraavat askeleet, niin silloin meidän teollisuutemme todella kriisiytyy. Menetämme erittäin paljon tuotantokapasiteettia, kun raaka-ainetta ei ole, ja tämä kyllä tiedostetaan. Nämä ovat jatkuvien neuvottelujen kohteena. Itse asiassa parhaillaan on käynnissä neuvottelut puutulleista. Venäjä on tehnyt tällä viikolla ensimmäisen ratkaisuesityksensä, ja se on esitys, josta nyt neuvotteluja ei saa päästää katkeamaan unionin ja Venäjän välillä. Suomi on jatkuvassa yhteydessä komissioon tässä kysymyksessä. Me ylläpidämme myös kahdenvälisiä yhteyksiä. Tämä on ollut viimeisten kahden vuoden aikana esillä oleva ongelma, ja uskon, että edustajan puoluetoverit, jotka edellisessä hallituksessa olivat, tuntevat erittäin hyvin sen työn, jota tässä taustalla on tehty.\nArvoisa puhemies! Oli kyllä hämmästyttävää kuulla se vähättely tämän ongelman edessä, jolla pääministeri aloitti ensimmäisen puheenvuoronsa. Viidesosa meidän hyvinvoinnistamme tulee edelleenkin tavalla tai toisella metsästä, ja se, mitä siellä tapahtuu, on kyllä nyt tosi huolestuttavaa. Keskeisenä syynä muiden vaikeuksien ohella, jotka maailmalta tulevat, on se, että puun saatavuus on uhattuna ja puun hinta noussut pilviin, tiettyjen lajien hinnat lähes kaksinkertaistuneet.\nOn selvää, että tästä tulee aikamoinen taakka, ja nyt sen tuloksena uhkaa kokonaisten tehtaiden sulkeutuminen, kokonaisten tehtaiden sulkeutuminen. Ja tämä kerrotun mukaan ei ole edes päätepiste, vaan sama yhtiö ilmoittaa, että se on valmistautumassa mahdollisesti lisätoimiin, ja on suuri riski, että muut yhtiöt tulevat perässä. Tilanne on todella vakava. Tarvitaan nopeita ja tehokkaita toimia, jotta puuhuolto voidaan turvata. (Puhemies: Aika!) Kysyn:\nMitä hallitus aikoo tehdä tämän koko puuhuollon turvaamiseksi? Tähän ei riitä se, että niistä rahoista, jotka täällä on aikaisemmin leikattu muutospaikkakuntien tukena, nyt osa palautetaan.\nArvoisa puhemies! Minä nyt toivon, että sanamuodoista, joita olen käyttänyt, ei voisi syntyä sellaista vaikutelmaa, että vähättelisin jollakin tapaa tätä ongelmaa. Hallitus on välittömästi Stora Enson päätöksen julkistamisen jälkeen ryhtynyt kaikkiin niihin toimenpiteisiin, joihin ryhdyttiin. Ja olemme pitkään tienneet ja tiedämme sen, että jos Venäjän puutulliratkaisu menee loppuun saakka, niin sillä on dramaattiset vaikutukset. Silloin ei puhuta 1 100:sta vaan yli kymmenkertaisesta määrästä irtisanottavia. Silloin, jos viidennes meidän raaka-ainepohjastamme putoaa, sillä on kriisinomainen vaikutus. Tämän ennaltaehkäisemiseen on kaikki voimat käytössä.\nSen lisäksi voidaan tehdä ja pitää tehdä toimia, joilla meidän omien metsiemme tuottoa lisätään. Metsänparannusvaroja tullaan nostamaan tämän hallituskauden aikana vuoteen 2011 mennessä 20 miljoonalla eurolla. Samalla tulemme suuntaamaan kohdistettuja toimia infrastruktuurin parantamiseen. Nämä ovat niitä keinoja, joilla valtiovalta (Puhemies: Aika!) voi edistää tätä puuhuollon turvaamista.\nArvoisa puhemies! Kemijärvellä ja Itä-Lapissa harjoiteltiin jo viime kaudella sopeutumista äkilliseen rakennemuutokseen, kun Salcomp siirsi koko tuotantonsa Kiinaan. Juuri kun tuosta iskusta oli toivottu, saatiin uusi ikävä uutinen. Stora Enso lopettaa kannattavan ja tehokkaan sellutehtaan, siis kannattavan ja tehokkaan. Viime kaudella Itä-Lappi nimettiin sellaiseksi rakennemuutosalueeksi, mistä ministeri Pekkarinen sanoi, mutta valitettavasti ne toimet, joita sinne aiottiin kohdentaa, jäivät puolitiehen. Siksi kysynkin pääministeri Vanhaselta ja ministereiltä Pekkarinen, Cronberg ja Vehviläinen:\nOletteko valmiit sitoutumaan siihen, että valtion ja näiden rakennemuutosalueitten välillä tehdään selvä kirjallinen, konkreettinen sopimus tukitoimista, jotta saadaan varmuus, että ne toimet toteutuvat? Eikö tätä uutta superministeriötä perusteta juuri tehokkaampaa aluepolitiikkaa varten?\nArvoisa puhemies! Äsken ministerit Pekkarinen ja Cronberg jo kertoivat niistä alueellisista työryhmistä, jotka siis perustetaan. Kemijärveä varten tarvitaan työryhmää, johon kootaan kaikki toimijat, valtion viranomaiset, koulutusviranomaiset, alueen yritystahoja edustavat ja yhtiö itse ja kaupungin edustajat, maakuntaliitto. Siihen tulevat kaikki ne toimijat, jotka voivat vaikuttaa elinkeinojen kehittämiseen, uusien työpaikkojen perustamiseen. Ne tekevät tiivistä yhteistyötä, ja valtiolla on sitten myös rahoitusmahdollisuuksia tukea tätä. Sitä varten tulemme ensi viikolla budjetin täydentävässä kirjeessä varaamaan rahaa myös sitä Kemijärven työryhmää varten.\nArvoisa puhemies! Ei tuohon kovin paljon täydennettävää jäänyt, mutta ehkä kannattaa sekä ed. Mustajärvelle että myöskin ed. Heinäluomalle sanoa, että kun tämä irtisanomisten määrä on suuri ja merkittävä mutta kuitenkin verrattomasti pienempi kuin eräät edeltävät, vastaavan tapaiset tapaukset, niin siihen välittömästi 15 miljoonan euron lisän osoittaminen muiden tukirahojen lisäksi minusta kertoo siitä, että hallitus todellakaan ei vähättele. Minä en muista niitten vuosien aikaan, joita tässä talossa olen ollut, että on vastaavalla tavalla ja vastaavalla nopeudella reagoitu.\nMitä tulee aikaisempiin toimiin edellisellä vaalikaudella, (Ed. Laitinen: Paljonko niitä leikattiin?) niin voi todeta, että kyllä niihin hankkeisiin, mitä tuli Kemijärven alueelta, kyettiin reagoimaan. Liikenneinvestoinneista en nyt vastaa tässä yhteydessä. Ne yritysinvestoinnit, mitä sieltä kyettiin osoittamaan, kyettiin myöskin pääsääntöisesti rahoittamaan.\nArvoisa puhemies! Tämähän on valtion omistajapolitiikkaa myös, ja täällä ministeri Häkämies ei ole vielä puhunut ollenkaan siitä, millä tavoin valtio on osallistunut näihin keskusteluihin. Suomessa on edelleen paljon metsiä, Suomessa on energiaa saatavissa. Meillä on osaavaa työvoimaa, ja tämä on yksi meidän kansallisvarallisuutemme tärkeä osa. Nyt täällä ollaan pelkästään luopumassa, pelkästään ollaan myymässä suomalaista omaisuutta, ja kuitenkin meidän pitäisi tähän panostaa. On paljon sellaisia valtioita kuten esimerkiksi maailman suurimman energia- mutta myös valuuttavarannon omistava Kiina, joka on kiinnostunut yhteistyöstä nimenomaan sellaisten yritysten kanssa, joilla on raaka-aineet lähellä.\nMinkälaisia keskusteluja ja tulevaisuudennäkymiä valtiolla on ollut tässä tilanteessa, koska aina on erilaisia vaihtoehtoja? (Ed. Tennilä: Käsien levittelyä!)\nArvoisa puhemies! Suomen valtio todellakin omistaa kyseisestä yhtiöstä 12,5 prosenttia ja määräysvallasta 25 prosenttia. Mutta kysymyksessä on pörssiyhtiö, niin kuin kysyjä hyvin tietää. Pörssiyhtiössä liiketoimintapäätökset tekee yhtiön hallitus. Tämä omistaja käyttää valtaansa sitten yhtiökokouksessa, ja tätä asiaa ei sinne viety. On selvää ja on nähtävissä jo useamman vuoden ajalta, että yhtiön kannattavuuskehitys oli sen kaltainen, että siellä on jotakin tehtävä.\nMinä itse tuolta alueelta, Kymenlaaksosta, kotoisin olevana tiedän toki, kuinka kipeitä nämä ratkaisut ovat, mutta yhtiön hallitus tekee nämä päätökset ajatellen kaikkia osakkeenomistajia ja yhtiön tavoite on tuon kannattavuuden palauttaminen, jotta nyt sitten nuo jäljelle jäävät työpaikat voitaisiin säilyttää. Kun täällä kritisoitiin, haluan antaa kyllä pääministerille tunnustusta siitä, että hallitus lähti liikkeelle erittäin nopeasti, varmaan teki suomenennätyksen siinä, että nämä valtiovallan toimet, (Puhemies: Aika!) lievittävät toimet, on pantu käyntiin heti samana päivänä.\nArvoisa puhemies! Välittömänä syynähän tähän katastrofitilanteeseen on Stora Enson Amerikan seikkailu. Miljardeja euroja paloi rahaa sillä seikkailuretkellä. (Ed. Sasi: Kuka oli ministeri silloin?) Nyt kurssia nostatetaan näillä kovilla ja tylyillä päätöksillä. Mutta arvoisa valtionyhtiöiden ohjausministeri, vai mikä se teidän roolinne nyt mahtaa olla, onko se ohjaamattomuusministeri, kaiken yksityistämisen jälkeenkin Suomen valtio omistaa Stora Ensosta 25 prosenttia äänivallasta ja Kela 10 prosenttia. Teillä on käsissänne 35 prosentin osakepotti. (Ed. Laakso: Suurin omistaja!) Venäjän suuntaan te hoitte, että Venäjä, Venäjä, Venäjä-uhka.\nMitä te olette sanonut Storan johtajille tässä tilanteessa, kun he kysyivät teiltä, mitä tässä tehdään, vai onko niin, että teiltä ei kysytty edes mitään? Koska te tiesitte tästä, ja mitä te sanoitte? Tämähän ei voi olla niin, että valtio on iso omistaja ja sitten vaan todetaan, että ne tekivät semmoisen päätöksen, olipa ikävä juttu, ja nyt koetetaan paikata näitä vaurioita laastarilla.\nArvoisa puhemies! Totta kai omistajaohjausministeri käy keskustelua yhtiön johdon kanssa, (Ed. Tennilä: No, mitä te sanoitte?) ja tämä tilanne, niin kuin kerroin, oli tiedossa. Te sanoitte, ettei mitään tehdä. Otetaan nyt yksi esimerkki. Esimerkiksi tämä Kemira GrowHow sai uuden isännän ja sitä kautta (Ed. Tennilä: Ei ruveta Kemirasta puhumaan, puhutaan Storasta nyt!) selvästi otettiin askel eteenpäin, jotta saataisiin Itä-Lapissa sijaitseva Soklin kaivos auki. Se on varmasti positiivinen asia.\nNo, mitä sitten tulee tähän Stora Ensoon ja tuohon Amerikan kauppaan, johon vetoatte: Ensinnäkin yhtiö kertoo, että sillä ei suoraa suhdetta ole. Tuo kauppa tehtiin vuonna 2000. Näin jälkikäteen varmasti se hinta oli korkea. Saman virheen teki moni muukin, mutta silloin, niin kuin sanottu, oli toinen hallitus ja silloin tuon asian päällä istui silloinen kauppa- ja teollisuusministeri Tuomioja, joka siinä aika lähellä istuu, että kysykää sitten häneltä sitä asiaa.\nArvoisa puhemies! Hallitus tarjosi tuttuja lääkkeitä tähän metsäteollisuuden kriisiin: muutosturvaa, työllisyysperusteisia investointeja. Ne ovat tosi tuttuja, näitä juuri, joita kokoomus halveksi ennen vaaleja. Ja nyt sitten nämä lisäykset, joita budjettiin tulee: sehän on vähän naurettavaa, että ensiksi ne poistetaan ja sitten lisätään. Vaikka näin voi tehdä maailmanennätysvauhtia, sisältö tästä jää puuttumaan.\nArvoisa puhemies! Haluan kysyä kuitenkin, koska asia on erittäin vakava ja metsäteollisuuden tulevaisuus näyttää synkältä. Suomen tulevaisuus lepää puussa ja päässä, ja päällä menee vähän paremmin kuin puulla.\nOnko hallituksella nyt tarkoitus esimerkiksi tulevaisuusselonteon yhteydessä tarkastella syvällisemmin metsäteollisuuden tulevaisuutta? Eduskunnan tulevaisuusvaliokunta on jo päättänyt näin tehdä, mutta tiedämme, että eduskunnalla sinänsä on erittäin vähän resursseja tehdä näin. Mutta hallituksen tehtävä on nähdä (Puhemies: Aika!) strategiset kysymykset nyt suurina, ja nyt on niitten aika.\nArvoisa puhemies! Jo se hallitus, jossa ed. Jaakonsaaren puolue oli mukana, käynnisti suomalaisen metsäteollisuuden uudistautumisen ja uudistustyön, ei yksin, vaan nimenomaan alan kanssa. (Ed. Jaakonsaari: Mutta jatkatte sitä!) Teollisuus tarvitaan tässä itse mukaan. Sen omat panostukset esimerkiksi tutkimukseen, teknologiaan, kehittämistyöhön ovat olleet mitättömän pieniä, alle puoli prosenttia liikevaihdosta. Nyt me olemme käynnistäneet, muutama viikko tai kuukausi sitten on perustettu esimerkiksi tämä ensimmäinen niin sanottu Shok, Strategisen huippuosaamisen keskittymä, juuri tänne metsäteollisuuden alalle. 50 miljoonaa euroa on pantu rahaa likoon, valtaosa yrityksiltä itseltään, mutta erittäin merkittävät panostukset myöskin valtiovallan puolelta. Tarkoitus on uudistaa metsäteollisuutta, myöskin niitä tuotteita. Tarkoitus on, että uudesta liikevaihdosta itse asiassa erittäin merkittävä osa, jopa 40 prosenttia, on 15 vuoden päästä muita kuin niitä tuotteita, joiden tällä hetkellä edes tiedetään välttämättä olevan markkinoilla. Tässä esitin kuvaa vähän siitä, eikä tämä ole vain tämän hallituksen ansiota tai edellisen, kummankaan, tässä ovat yhteistyössä (Puhemies: Aika!) eri hallitukset toimineet alan kanssa ja saaneet mielestäni välttämättömän käänteen aikaan.\nArvoisa puhemies! 2,5 miljoonan kuutiometrin kapasiteetin menetys raakapuun käytössä, joka valtaosaltaan on pyöreätä puuta, on suuri menetys. Ja tiedämme, että valtaosa tästä puusta tuottaa myöskin kotimaista uusiutuvaa energiaa selluntuotannon yhteydessä, sekin on myönnettävä. Mutta rehellisyyden nimissä on myönnettävä, että tämän hallituksen toimesta sekä metsänparannusvaroihin, alemman tieverkon kehittämiseen että metsätilojen perintöverouudistukseen ollaan satsaamassa tulevaisuudessa selvästi enemmän, jotta (Ed. Skinnari: Näpertelyä! — Välihuutoja vasemmalta) raaka-aineen tuotanto jatkossakin voisi olla mahdollista. Puun hinta määräytyy markkinataloudessa markkinoilla, sille emme voi mitään, ja se on syytä teidänkin tunnustaa. Me voimme kysyä, mitkä ovat ne toimet, joita esimerkiksi budjetin lähetekeskustelussa te esititte. Te kyseenalaistitte kaikki. (Puhemies: Aika!) Nyt minä kysyn ministeri Pekkariselta:\nMitä te luulette, mikä merkitys tällä menetyksellä tulee olemaan uusiutuvan energian kotimaisuuden osuudelle ja mikä merkitys tällä on hiilidioksidipäästöille?\nArvoisa puhemies! Tällä on toki merkitys, koska koko meidän metsäbioenergian käytöstä 80 prosenttia tulee metsäteollisuuden sivutuotteena. Nämä jäteliemet, vastaavat, ne muodostavat 80 prosenttia koko Suomen metsäteollisuuden bioenergiapohjasta. En voi sanoa, että tässä on monesta prosentista kyse, mutta jonkun prosentin vaikutus tietysti tällä on, ellei nyt sitten synny uutta teollisuutta nimenomaan, joka nojaa puuhun, joka tuottaa myös näitä sivujakeita.\nMitä muutoin tulee tähän kysymykseen, todellakin metsänparannusvaroja on nyt lisätty, toisin kuin — en vertaa nyt kovin kaukaiseen aikaan — joskus aikaisemmin on voitu lisätä. Tällä kertaa lisätään, joskus aikaisemmin ei lisätty sillä tavalla kuin nyt on voitu tehdä.\nArvoisa puhemies! Ilolla tervehdin tätä hallituksen todella nopeaa toimintaa tässä rakennemuutokseen johtavassa tilanteessa (Välihuutoja vasemmalta) ja todella halua auttaa näitä alueita ja ahdinkoon ajautuvia ihmisiä. Puun saatavuus on ilman muuta avaintekijöitä jäljelle jäävien työpaikkojen säilyttämisessä, ja siinä on ilman muuta hallituksellakin mahdollisuus toimia kansainvälisten suhteiden eteen.\nMutta mikä on hallituksen rooli esimerkiksi siinä, kun hienopaperimarkkinoiden kysyntä vähenee ja pienenee ja alan kannattavuus pienenee? Miten hallitus tämmöisessä tilanteessa voi yksinkertaisesti toimia?\nArvoisa puhemies! Kyllä ydinsanoma varmaan liittyy siihen, että siitä raaka-aineesta, mikä meillä on, meidän on tehtävä maailman korkeinta, parasta osaamista käyttäen, maailman parasta teknologiaa hyödyntäen entistä kalliimpia tuotteita. Se on se ydinviesti. Emme me pärjää enää jatkossa yhtä hyvin kuin tähän saakka niiden maiden kanssa, joissa puu kasvaa seitsemässä vuodessa, tuottaa yhtä paljon kuin meillä suurin piirtein sadassa vuodessa. Meillä pitää suhteellisten kilpailuetujen tulla jostakin, ja ne ovat nämä osaamisen, teknologian, kautta saatavat, jotka ovat suomalaisessa hyvässä alan työvoimassa ja suomalaisessa hyvässä alan teknologiaosaamisessa, ja näihin me panostamme entisestään myös näillä toimilla, mistä nyt on puhetta, mistä hallitus on tehnyt periaatepäätöksen.\nHerra puhemies! Viime kesänä ajankohtaiskeskustelussa jo sosialidemokraatit peräsivät hallitukselta määrätietoisempaa, aktiivisempaa toimintaa metsäteollisuuden ja sahateollisuuden toimintaedellytysten varmistamiseksi erityisesti puutullien ja nousevien kantohintojen yhtälöä vastaan. Tämä järisyttää taloutemme, työllisyytemme perustaa hallitsemattomalla tavalla, on aluetaloudellisesti erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomelle ja koko kansantaloudelle nyt kohtalokas.\nTähän arvosteluun on yhtynyt myös Elinkeinoelämän keskusliiton johto. Se toteaa, että hallitus ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin. Presidentti saa tunnustusta, mutta hallitus ei ole tullut katsomosta, jossa se tyynenä seuraa MTK:n lyhyen tähtäimen edunvalvontaa, kantohintojen nousua, tyynenä. Ei tässä asiassa voida mennä Brysselin selän taakse. Tämä on kansallisesti niin keskeinen asia, että Suomen on aikaansaatava Venäjän viranomaisten kanssa hallitustasolla ja metsäteollisuuden toimijoiden kesken sellainen tiivis yhteistyö, jolla todella auotaan nämä solmut ja ratkaistaan tämä puuhuollon kysymys.\nArvoisa puhemies! Koetan kuitenkin kysymyksen tuosta kritiikistä löytää.\nSitä, mitä puutulleista kerroin, ei tarvinne toistaa. Emme me siinä mene Brysselin selän taakse, mutta muistutamme siitä, että tullit ja kauppapolitiikka kuuluvat unionin kompetenssiin. Mutta Bryssel toimii tässä myös niiden neuvojen mukaan, joita me Suomesta annamme. Sen lisäksi meillä on myös Suomen ja Venäjän väliset jatkuvat keskustelut tässä aiheessa. Me olemme järjestäneet metsäalan huippukokouksen, mutta tässä asetelmassahan kyse on Venäjän puolelta siitä, että näissä metsäalan huippukokousideoissa sinänsä Venäjän sanoma on se, että he haluavat investointeja. Sen tähdenhän he ovat strategisesti määrittäneet tavoitteekseen nostaa vientitulleja pakottaakseen investointeja lännestä sinne. Tässä menevät intressit jonkin verran ristiin. Me haluamme nojata niihin pelisääntöihin, joita maailmankaupassa pitää noudattaa, joista EU:n ja Venäjän välillä on 2004 kertaalleen sovittu (Puhemies: Aika!) eli edellisen hallituksen aikana. Sen pohjalta pitää nyt löytää myös tähän vientitullikriisiin ulospääsy, ja se esitys, jonka Venäjä toissa päivänä jätti, muodostaa minusta semmoisen pohjan, jonka pohjalta ratkaisu voidaan tehdä. Nyt ei keskusteluja saa päästää Brysselin ja Moskovan välissä katkeamaan, vaan siitä pitää saada ratkaisu, joka vie meidät tästä umpikujasta ulos.\nArvoisa herra puhemies! Tässähän on kaksi isoa syytä. Toinen syy on se, että yksityistetään, annetaan valtaa pois valtiolta. Tämä hallitus suunnittelee yhä voimakkaammin vallan antamista ulos, ja sitäkään valtaa, omistamista, mitä on, lammasmaisesti ei käytetä. Omistaja, valtio, ei omaa tahtotilaansa tässäkään asiassa tuo esille. Herra pääministeri, kysymys kuuluu: Aiotteko te vetää tämän yksityistämisohjelman pois valtuuksien nostamisen osalta eduskunnasta, ettei niitä loppujakin kruununjalokiviä myydä?\nJa toinen on ison luokan kysymys: Suomessa on irtisanominen, lomauttaminen huomattavan halpaa. Aiotteko tehdä sille jotakin, jotta sillä puolella myös Suomi on kilpailukykyinen, jos tällaista termiä tässä asiassa voi käyttää?\nArvoisa puhemies! Ei hallituksella ole mitään yksityistämisohjelmaa. (Vasemmalta: On!) Minusta eduskunnan jäsenenä tällaisen väitteen esittäminen, kun kuitenkin valtiovalta toimii tässä omistajana, on väärää informaatiota. (Ed. Tennilä: Ei ole!) Jokainen ratkaisu tehdään erikseen. Edellinen hallitus myi valtion omaisuutta 4,9 miljardilla eurolla. Se hallitus, jossa vasemmistoliitto oli mukana, taisi muuten myydä ehkä jopa enemmän, ehkä jopa enemmän, en jaksa muistaa lukuja tarkkaan. Te varmasti muistatte ne luvut paremmin.\nArvoisa puhemies! On syytä alleviivata sitä, että myyntivaltuus, josta ed. Martti Korhonen puhui, on eri asia kuin myynti. Aivan kuten pääministeri sanoi, meillä on erittäin maltillinen politiikka tässä suhteessa. Tämän kuluneen vuoden aikana valtio on luopunut vajaasta miljardista. Vastaava luku edellisen hallituksen aikana oli 5 miljardia neljän vuoden aikana. Eli tämä kertoo siitä, että meillä ei ole mitään ideologista eikä mitään muutakaan myyntisuunnitelmaa. Meillä ei ole salaisia eikä julkisia myyntilistoja, vaan myydään silloin, kun sen yhtiön ja suomalaisten etu niin vaatii, niin kuin nyt Kemira ja Kemira GrowHow, molemmat, ovat aivan erinomaisia esimerkkejä siitä.\nHerra puhemies! Ihan rehellisesti on annettava hallitukselle tunnustus nopeasta reagoinnista tämän päivän tilanteeseen ja tästä 15 miljoonan euron rahoituksesta, jolla voidaan tehdä se, mitä on nopeasti tehtävissä. Mutta se tilanne, että nämä tämän päivän dramaattiset uutiset koskevat aika pieniä paikkakuntia, herättää kysymyksen, miten näiden kohteena olevat perheet menestyvät tai pärjäävät. Ne tarvitsisivat kenties kriisiapua. Esimerkiksi asuntojen hinnat Kemijärvellä, miksei Kymenlaaksossakin, lähtevät helposti laskemaan, ja korkotaso on nousussa, ja monia tällaisia kysymyksiä.\nOnko hallitus paneutunut tähän puoleen, miten perheiden, joita tämä konkreettisesti koskee, voimavarat, henkisetkin voimavarat ja taloudelliset sen mukana, turvataan?\nArvoisa puhemies! Muutosturva työvälineenä näissä tilanteissa ottaa nimenomaan huomioon koko perheen. Siinä yritetään edesauttaa perheen joko muuttoa tai sopeutumista. Siinä tarjotaan koko perheelle apua. Nimenomaan tässä suhteessa näemme, että siinä on mahdollisuus.\nAsuntojen hinta on tietenkin sellainen asia, johon emme voi vaikuttaa. Jos katsotaan Perloksen esimerkkiä, niin siellä nimenomaan tämän muutosturvan ansiosta on saatu uusia työpaikkoja, on saatu koulutusta, asuntojen hinnat eivät ole romahtaneet. On tietenkin kysymys tästä, että on pieniä paikkakuntia. Tässä ehkä Kaakkois-Suomessa emme ole niinkään vaikeuksissa. Kemijärvi on asia, johon paneudumme erittäin syvällisesti.\nArvoisa puhemies! Nämä päätökset tietysti ovat dramaattisia kaikilla paikkakunnilla, joita ne koskevat, mutta ennen kaikkea ehkä Lapissa Kemijärvellä tilanne on varsin paha, koska suuri teollinen työllistäjä, ja nyt jo toinen, ollaan sieltä sulkemassa.\nMinisteri Pekkarinen, mitkä ovat ne ajatukset, joita hallituksella on uusista korvaavista työpaikoista ehkä juuri Lapin osalta? Matkailuelinkeino on siellä lisääntynyt, mutta ei tietysti kaikkia työllistä siinä piirissä. Uutta teknologiaa pitäisi saada, uusia teollisia työpaikkoja, näille alueille. Mitä hallitus voi konkreettisesti tehdä?\nArvoisa puhemies! Pääasiallinen aloite tässä asiassa on tietysti sen alueen itsensä käsissä. Siellä jo ennen tätä päivää on näissä erilaisissa alueohjelmissa katsottu, mitä siellä itse pidetään tärkeänä. Kyllä ne toimet siellä alueella liittyvät ennen kaikkea matkailuun, mutta myöskin sellaisiin palvelutoimiin, joita voidaan alueellistaa muualta. Kyllä nyt siinä työssä, mikä on tänään jo alkanut Lapissa, katsotaan paitsi nämä teolliset työpaikat, niitten lisäysmahdollisuudet muualla, myöskin tämmöiset palvelutehtävät, call centerin tyyppiset, niitä vastaavat työpaikat, jotka voisivat siirtyä sinne muualta. Siellä on hyvää, osaavaa työvoimaa, ja uskon, että myöskin Kemijärvellä päästään siihen, mihinkä nyt tämän vuoden aikaan on päästy näillä muilla paikkakunnilla. Minulla on tässä tilasto siitä, miten on onnistuttu nyt tässä edellisessä urakassa. Kahdeksasta seudusta yhtä paikkakuntaa lukuun ottamatta kaikkialla muualla työllisyys on parantunut taakse jääneen 10—11 kuukauden aikaan. (Puhemies: Aika!) Minä uskon, että näillä toimilla päästään samaan.\nArvoisa puhemies! Laihat on kyllä hallituksen eväät, mitä nyt tässä tilanteessa luvataan Kymen alueelle, jossa kolme paikkakuntaa joutuu tämän irtisanomistilanteen uhriksi. Ihmettelen, kun hallitus ilmoittaa suurena asiana täällä, että 15 miljoonaa annetaan ja että tänään on nopeasti tehty päätös. Hyvä, että edes se, mutta se on ehdottomasti riittämätön, vaikka se jaettaisiin näiden kolmen paikkakunnan kesken. Kymessä ongelmat ovat todella rajut tällä hetkellä, ja kysynkin nyt hallitukselta, onko hallituksella muita eväitä kuin tämä 15 miljoonaa. Työryhmiähän täällä kuului yksi ja toinen ministeri perustavan asian puitteissa. Siellä tarvitaan nopeita toimenpiteitä. Kysyisin, kun hallitus nyt tällä hetkellä pohtii eri virastojen siirtämistä alueille, (Puhemies: Aika!) voisiko mahdollisesti väyläviraston saada Kymen alueelle, joka tällä hetkellä on liikenneongelmissa myös kaikkien muiden asioiden lisäksi.\nArvoisa puhemies! Pyytäisin, että ei vähäteltäisi kuitenkaan tätä 15:tä miljoonaa, ja sen päälle on, niin kuin sanoin, tänään annetussa lisäbudjetissa 4,3 miljoonaa euroa sellaisia varoja, jotka vapautetaan nimenomaan työllisyysperusteisiin investointeihin ja joita voidaan rakennemuutospaikkakunnilla käyttää. Kyllä se suurempi ongelma nyt tulee olemaan se, että löytyy kasvuhakuisia yrityksiä, löytyy uusia yrittäjiksi haluavia, jotka pystyvät perustamaan sellaisia yrityksiä, jotka voisivat ottaa käyttöön tätä valtion apua siihen investointivaiheeseen. Näiden yritysideoiden kaivamiseen nyt tarvitaan myös näitä työryhmiä, sitä laajaa yhteistyötä, mikä pitää saada aikaan. Kyllä tämä on samalla, voisi sanoa, kutsu ympäri maata oleville yrityksille, joilla on työvoimapulaa, -kapeikkoja olemassa. Nyt näillä paikkakunnilla on työvoimaa, mahdollisuus saada investointiavustuksia. Tulkaa sinne.\nArvoisa puhemies! Haluaisin todeta tähän ed. Hurskaisen kysymykseen, että alueellistamisasiat tehdään aina omana päätöksenä. Mutta sitten näistä liikennehankkeista, mitkä koskevat Kaakkois-Suomea: Minun käsitykseni mukaan millekään muulle alueelle ei ole tehty tähän mennessä niin paljon päätöksiä kuin sinnepäin, (Ed. Hurskainen: Ei ole ongelmiakaan missään niin paljon!) jos ajatellaan tätä E18-ratkaisua, mikä on kirjoitettu hallitusohjelmaankin, ja tehdään kovasti töitä, että se liikenneinfra siellä kaakonkulmalla olisi todella hyvässä kunnossa ja olisi turvallista.\nSamalla sanon tässä, kun ed. Mustajärven taholta myös viitattiin näihin liikennejärjestelyihin Lapissa, että itse asiassa meillähän on erittäin paljon esityksiä olemassa, jotka on kollattu läpi Lapin joukkoliikennetyöryhmän osalta. Sen perusteella on myös tehty tämän hallituksen osalta jo päätöskin siitä, että Kemijärven yöjunayhteys voidaan 1.3.2008 aloittaa. Kuten tässä ministeri Pekkarinen sanoi, (Puhemies: Aika!) niin se on nimenomaan myös siellä paikallisten ihmisten ja toimijoiden käsissä, miten tulevaisuutta rakennetaan.\nArvoisa puhemies! Kun tässä tämän rahan määrää vähäteltiin, vielä kertaalleen: Ei tämän hallituksen eikä ymmärtääkseni aikaisempienkaan hallitusten pyrkimyksenä ole edes yrittää sitä, että yksin valtion rahalla voidaan paikata se, mikä lähtee pois. Valtion rahan rooli on tässä olla veturina auttamassa yksityistä pääomaa investoimaan sellaiseen, joka tuottaa työpaikkoja, ja kyllä kahdelle alueelle tämä on aika merkittävä muun rahan lisäksi.\nMitä tulee vielä siihen, miten on onnistuttu aikaisemmin, jos nyt ajatellaan nimenomaan tätä Kymen aluetta ja Karjalaa: Lappeenrannan seutukunnassa työttömyys on laskenut tämän kauden aikaan 12,5 prosentista 9,8 prosenttiin ja Kouvolan seutukunnassa 11,8 prosentista 9,3 prosenttiin.\nHerra puhemies! Vuonna 1999 valtion osuus ja vaikutusmahdollisuudet Ensossa olivat ihan saman suuruiset kuin ovat tänä päivänä. Siitä huolimatta mahdollisesti jopa pörssisäätiön kannalta kyseenalaisesti toinen valtion edustajista hallituksessa kyllä informoi KTM:ää, jossa todettiin, selvitettiin, että tällainen investointihanke ei vaikuta Yhdysvalloissa kovin perustellulta, mutta ei ollut kerta kaikkiaan edellytyksiä tai omistajapolitiikan välineitä, joilla tähän olisi voitu puuttua. Nyt kuitenkin kiinnostaa tietää, jos teillä on ollut ennakkotietoa asioista, onko viestitetty, että kaikki tämä, mitä nyt Enso on tekemässä, on ok, vai olisiko tämä voitu yhtiön sisälläkin saattaa harkintaan.\nJa toinen: Eikö tässä kannattaisi meidän kaikkien, jotka olemme olleet tässä viime vuosien yksityistämispolitiikassa osallisia, nyt vähän miettiä, että kun meillä on tätä kansallisvarallisuutta, niin sen sijaan, että nyt jatkuvasti haetaan valtuuksia sen lisämyymiseen, (Puhemies: Aika!) oltaisiin myöskin valmiita tarvittaessa sen nostamiseen niin, että voitaisiin tällaisessa tilanteessa myös omistajavaltaa käyttää?\nArvoisa puhemies! Mitä tulee tähän ed. Tuomiojan esille nostamaan vallankäyttömahdollisuuteen vuonna 2000 tai sitten tällä kertaa: Kun Stora Enso teki päätöksiä silloin vuonna 2000, tuo kauppahan julkistettiin 22. päivä helmikuuta vuonna 2000, te olitte silloin kauppa- ja teollisuusministeri. Tuota kauppaa on sitten jälkikäteen arvioitu muun muassa julkisuudessa ja on todettu, että se oli ehkä näin jälkikäteen arvioiden ainakin kallis, mutta yhtä kaikki on arvioitu, mitä valtio-omistaja olisi tuolloin voinut tehdä. Tuohon tv-ohjelmaan te ette mennyt, mutta siinä oli sitaatti teidän lausunnostanne, joka kuului: "Kyse ei ollut enää sellaisesta yrityksestä, jossa valtio olisi voinut teoriassakaan harjoittaa omistajaohjausta." Eli tuo oli teidän näkemyksenne silloin vuonna 2000, ja nyt täällä aika moni on ihan toista mieltä, että sillä samalla omistusoikeudella olisi voinut tehdä ihan toisin.\nArvoisa puhemies! Tässä tilanteessa on tietysti tärkeintä huolehtia siitä, että mahdollisimman moni työttömäksi jäävä työllistyisi uudelleen. Tässä suhteessa hallitus on toiminut hyvin ripeästi, ja on myöskin erittäin tärkeää, että toimet myöskin konkretisoituvat samalla tavalla kuin nyt on jo aiemminkin tapahtunut.\nOttaisin kuitenkin tässä esille myöskin sen näkökulman, että erityisesti Kemijärven tehtaan osalta suuri ongelma on ollut puun saatavuus, ja siinä se Greenpeacen toiminta Ylä-Lapissa ja muu luontoaktivistien toiminta on ollut hyvin haitallista. (Vasemmalta: Ei ole!) Kerron tässä, mitä Ylelle on sanonut Kemijärven kaupunginjohtaja Timo E. Korva: "Olen nähnyt toivottomana luonnonsuojelijoita vastaan käytävän taistelun, että tämä jatkuva metsätalouden jyrsiminen osaltaan johtaa tähän tulokseen." (Ed. Jaakonsaari: Se on Korvaa se!) Onko näin ollut, ja mitä aiotaan tehdä, että tämä prosessi ei jatku muualla?\nArvoisa puhemies! Yhtiö tässä tämän päivän ilmoituksessa korostaa erityisesti kahta erityistä asiaa. Toinen liittyy jo tehtyihin Venäjän puutullipäätöksiin ja toinen Yhdysvaltain dollarin tasoon. Sitten taustana tälle kaikelle on se yleinen heikko kannattavuuskehitys, joka yrityksellä on, ja sen taustalla on ylikapasiteetti monista aloista. Sen tähden poistetaan alalta puoli miljoonaa tonnia sellukapasiteettia, puolisen miljoonaa tonnia erilaatuista paperikapasiteettia. Tämä on ongelma, joka ei koske vain tätä yhtä yhtiötä. UPM:n edellisen saneerausohjelman mukaan yli 2 500 henkilöä kolmen vuoden aikana poistetaan hyvin saman tyyppisistä syistä johtuen. Myös nämä ovat niitä tekijöitä, jotka yhtiö itse on ilmoittanut taustaksi tälle päätökselle, ja se on pörssitiedotteessa kerrottu, ja minusta kannattaa pitäytyä niissä.\nArvoisa puhemies! Tiedustelisin, onko tarkoitus käydä keskusteluja yhtiön kanssa, koska kieltämättä yhtiön johdon taitamaton toimintakin menneinä vuosina on yhtenä tekijänä, että yhtiö osallistuisi samalla tavalla kuin UPM Voikkaalla näillä erilaisilla rahoituspaketeilla työntekijöiden yrittäjyyden kynnyksen alentamiseen jne.\nToiseksi: Onko ehditty vielä arvioida sitä, kun Euroopan unioniin perustettiin rahasto, joka tietyissä joukkoirtisanomisissa voi avustaa myöskin, täyttäisikö tämä mahdollisesti ne edellytykset, niin että Suomi voisi saada myöskin Euroopan unionilta avustusta tämän todella vakavan ja vaikean tilanteen parantamiseen?\nArvoisa puhemies! Yhtiön johto eilisiltana informoi minua tästä päätöksen täsmällisestä sisällöstä, ja siinä yhteydessä pyysin, että yhtiö osallistuu näihin jatkotoimenpiteisiin vähän samalla tavalla kuin tässä muutamat muut yhtiöt nimeltä mainitsematta ovat tehneet. Meillä on hyvä syy uskoa, että yhtiö tulee harkitsemaan tätä. Heidät vedetään mukaan näihin alueellisiin työryhmiin, ja valtiovallan odotus on voimakas siitä, että yhtiö tulee omilla panoksillaan edesauttamaan sitä, että työntekijät siirtyvät yrittäjiksi, antamaan panoksensa näihin muihin jatkokoulutusmahdollisuuksiin.\nTämä unionin niin sanottu globalisaatiorahasto, sen rahan käyttötarvehan on tämmöisen meikäläisen muutosturvan kaltainen. Sinällään meillä on omaa rahoitustakin olemassa. Ehkä tämän päivän arvio on se, että saattaa olla, että Kemijärvi, vaikka tämä ratkaisu suhteellisesti on Kemijärvelle ehkä kaikkein suurin, mittaskaalaltaan kuitenkaan ei riitä unionin rahoitukselle. Meillä on omat rahoitusvälineet olemassa siihen. Mutta Summan kohdalla, kun kyse on Kymessä vähän niin kuin saman alan jatkumosta, (Puhemies: Aika!) myös pitää katsoa, onko mahdollisuuksia saada rahaa myös tästä globalisaatiorahastosta.\nArvoisa puhemies! Globalisaatiorahoituksen ehtonahan on, että irtisanomisten määrä paikkakuntakohtaisesti pitäisi olla tuhat henkeä. Tässä, kuten sanottu, kolmella palkkakunnalla ei täyty tämä ehto. Otamme selvää, onko joitain muita mahdollisuuksia ehkä katsoa tätä kokonaisuutena, vaikka irtisanomiset tapahtuvatkin eri paikkakunnilla. Mutta kuten pääministeri jo tässä sanoi, globalisaatiorahaston kautta ei rahoiteta suoranaisesti investointeja, vaan ennen kaikkea näitä muutosturvan tyyppisiä asioita: koulutusta, työstä työhön sopeutumista, ammatinvaihtoa. Näin ollen niitä rahoja meillä on tällä hetkellä kyllä käytössä.\nArvoisa puhemies! Muutama kierros sitten ministeri Vehviläinen kiinnitti Kemijärven kohdalla huomiota näihin logistisiin yhteyksiin ja yhteyteen, siihen yöjunaan.\nArvoisa ministeri, eikö kuitenkin olisi kaikkein tehokkainta ja pitkällä aikavälillä eniten vaikuttavaa se, että nyt Rovaniemeltä Kemijärvelle tämä rautatieyhteys sähköistettäisiin? Se olisi vahva osoitus silloin siitä, että Kemijärvestä pidetään aina huolta, logistisesta yhteydestä muuhun maahan ja maailmaan pidetään huolta. Ja sitten myöskin, jos jonakin päivänä tulee tarve, niin Kelloselän kautta vedetään yhteys Murmanskin rataan, ja se on sillä sipuli.\nArvoisa puhemies! Ihan hieno idea, näin sanon, näitä sähköistämisesityksiä on paljon muuallakinpäin. Nyt pidetään kiinni siitä, mistä on päätetty. Tämä yöjunayhteys, kun seurasin tätäkin salia viime vaalikaudella loppuvaalikaudesta vähän toisista tehtävistä, oli äärimmäisen tärkeä. Siitä on tehty nyt päätös, mutta sitten tietysti liikenneinfran laajemmin kehittämisestä ja sähköistämisasioista tehdään päätöksiä siinä selonteon yhteydessä, toivottavasti ensi vuoden talvella.\nArvoisa puhemies! Ed. Satosella oli osin mittasuhdeharhaa, kun hän veti esille Venäjän puutullit ja lisäsuojeluvaatimukset Lapissa, että ne olisivat olleet ratkaiseva syy siihen, että Kemijärven sellutehdas lopetetaan. Kyllä suurin syy oli se, että toimiva johto tupeloi, hukkasi välittömänä kauppahintana laskettuna 3 miljardia euroa, kokonaisvaikutukseltaan 5 miljardia, ja maksattaa tämän laskun niillä ihmisillä, jotka tekevät sen tuloksen. Se on se syy. Mutta kysymys ministeri Häkämiehelle — te ette ole vieläkään vastannut siihen:\nMikä oli teidän vastauksenne Stora Enson toimivalle johdolle, kun sitä kysyttiin?\nArvoisa puhemies! Niin kuin sanoin, totta kai olen seurannut jo pitkään, siitä saakka kun nämä vastuut kohdalle tulivat, tuon alan kehitystä. Jokaisella oli tiedossa, että koko metsäteollisuutta, ei pelkästään tätä kyseistä yhtiötä, vaivaa kannattavuusongelma, ja näitä esimerkkejä oli muualtakin. Totta kai toin esille sen, että tälle hallitukselle jokainen menetetty työpaikka on kipeä, mutta samaan hengenvetoon minun täytyy alleviivata sitä, että pörssiyhtiössä yrityksen päätökset tekee yhtiön hallitus. Joka toisin väittää, ei tunne lainsäädäntöä.\nArvoisa puhemies! Osa tätä metsäteollisuuden tulevaisuuden arviointia on puuhuollon turvaaminen, kuten täällä on tänään sanottu. Kyllä täytyy todeta, että vähintään epävarmuutta ja osin myös häiriötä puuhuollolle ovat aiheuttaneet jatkuvat vaatimukset lisäsuojelusta. Kysynkin maa- ja metsätalousministeriltä ja ympäristöministeriltä:\nMikä on hallituksen viesti muun muassa Lappiin teollisuuden ja puunjalostajien puuhuollon turvaamiseksi, ja mikä on viesti lisäsuojeluvaatimuksia esittäville tahoille?\nArvoisa puhemies! Ensinnäkin vajaa kaksi viikkoa sitten olen saanut käydä Lapissa seminaarissa, jossa käsiteltiin tätä puuhuoltokysymystä. Oma viestini sinne suuntaan on se, että suojelutarpeet on nyt hoidettu. Meidän pitää kyetä hoitamaan niin, että Metsä-Lapista kyetään jatkossa Metsähallituksenkin toimesta enemmän saamaan puuta markkinoille. Tässä viestini lyhyesti.\nArvoisa puhemies! Hallituksen ympäristöpoliittisena linjana metsiensuojelua koskien on aivan selvästi ollut koko kauden se, että pohjoisessa suojelu on riittävää ja Kemijärven puuhuoltoa ei sillä vaaranneta.\nMetsähallitukselta olemme tänään tarkistaneet tilanteen. Sen mukaan Metsähallituksen taholta on pystytty toimittamaan Stora Ensolle kaikki tarvittava puu, ja Metsähallitus on myös ilmoittanut, että se tulee jatkamaan metsätaloutta koko nykyisen talousmetsän alueella ja uskoo, että sille puulle löytyy kysyntää ja kannattavat toimitusmahdollisuudet muualta.\nArvoisa puhemies! Tämän kaiken keskustelun jälkeen jää kyllä pohtimaan sitä, onko hallitus tosiasiassa alistunut siihen, että hyväksytään se, että meillä on erittäin korkea puun hinta, vaikeuksia puun saatavuudessa, ja sitten annetaan sen lopputuloksena tehtaiden sulkeutua ja ryhdytään miettimään, mitä hoitotoimenpiteitä tehdään muutosturvan ja muiden kautta. Jos näin on, niin linja on ehdottomasti väärä. Tämä on niin iso asia Suomelle, että pitäisi vakavasti tarttua puun hintaan ja saatavuuteen ja hoitaa tämä Venäjän-asia kuntoon, jotta me saamme metsäteollisuudelle jatkossakin työpaikkoja ja hyvinvointia Suomeen.\nArvoisa puhemies! Venäjän kohdalla edellinen ja entinen ministeri Heinäluoma tietää, mitä siinä on tehty edellisen kauden aikana, ja samat ponnistelut ovat jatkuneet. Niin kuin sanoin, saattaa olla, että vielä tälläkin hetkellä ovat parhaillaan neuvottelut käynnissä. Venäjä on nyt tehnyt sen pitkään odotetun ratkaisuesityksen, ja sen pohjalta nyt pitää tulos pystyä saamaan.\nKotimaisten toimien osalla tässä täytyy jonkin verran olla nyt kyllä epäkohtelias entistä hallituskumppania kohtaan. Esimerkiksi nämä metsänparannusvarojen nostot, joilla vaikutetaan puunsaantiin pitkäjänteisesti, pystyttiin nyt tekemään tämän hallituksen toimesta. (Ed. Zyskowicz: Kokoomus tuli hallitukseen!) Se on hyvä ratkaisu. Samoin meidän pitää pystyä sen 20 miljoonan euron päätöksen mukaan kohdistamaan rahaa sellaisille perustienosuuksille, jotka nimenomaan puukuljetusten kannalta ovat tärkeitä. Samoin ensi vuoden budjettiin liittyy ratarakentamisen kohdalla tässä suhteessa erittäin tärkeä hanke. Sitten on hyvin tärkeä se päätös, joka on tehty metsätilojen perintöverotuksen helpottamiseksi. Sillä luodaan edellytyksiä sen tyyppiselle metsätilayrittämiselle, (Puhemies: Aika!) jossa omistajilla on intressi pitkäjänteisesti huolehtia myös puun myynnistä.\nArvoisa puhemies! Ei tässä nyt tarvita erityistä kohteliaisuutta tai epäkohteliaisuutta. Mutta pahaa pelkään, että ei tämä puun hintakysymys nyt metsänparannusvaroista ole kiinni, niitähän on tavan takaa lisätty, (Ed. Ahde: Eikä sukupolvenvaihdoksista!) vaan tämä on hivenen isompi kysymys, jonka perusongelma menee tähän Venäjän-tuonnin loppumiseen, jos siellä viidesosa meidän puuhuollostamme on tämän varassa. Tältä osin me olemme käyneet erittäin ison keskustelun 141-tuesta, ja hallitus on julmistellut siinä asiassa ainakin suusanallisesti myös täällä, mutta tämä on mittaluokaltaan vielä merkittävämpi kysymys. Nyt tullaan siihen ydinasiaan, miten te hoidatte Venäjän-suhteita.\nOnko teillä kyky saada tämä viesti Venäjälle lävitse? Mitä seurauksia tämän tuonnin loppuminen meille aiheuttaa?\nArvoisa puhemies! Venäjä on ollut itse hyvin määrätietoinen vuosien ajan siinä, että nostamalla puutulleja saataisiin investointeja Venäjälle. Me emme allekirjoita tätä logiikkaa, koska tämä metsäteollisuuden kehittäminen Venäjällä tapahtuu samalla tavalla portaittain kuin se on tapahtunut Suomessa, ja siinä tarvitaan sellaista yhteistyötä, jossa ensin lähdetään tästä puuraaka-aineen hankintaketjun synnyttämisestä, lähdetään sahaustoiminnasta, vähitellen siirrytään sitten suurempimittakaavaiseen maan teollisuuteen. Tällainen oikotie, jota he hakevat, ei toimi. Venäjällä kyllä on tiedossa, mitä vaikutuksia näillä heidän toimillaan on Suomeen, ja sen tiedon pitää vaikuttaa myös heidän lopulliseen ratkaisuunsa siitä, että he peruuttavat osan näistä toimista, joita ovat tehneet. Siihen vaikutetaan niillä neuvotteluilla, joita Suomi käy Venäjän kanssa ja joita EU käy Venäjän kanssa.\nArvoisa puhemies! Tämä on vähän omituinen keskustelu, kun asioissa on kuitenkin syy ja seuraus. Silloin kun Stora Enso teki Amerikan-investointinsa, vastuullinen ministeri oli demari ja vasemmistoliitto istui hallituksessa. Mutta vasemmistoliitto on siinä oikeassa, että nyt pitää miettiä, millä tavalla metsäteollisuuden kilpailukykyä parannetaan, ja tässä suhteessa, olisiko hallitus valmis kokoamaan yhteisen pöydän ääreen metsänomistajat, MTK:n miettimään, millä tavalla puunkorjuuta voidaan tehostaa, saada enemmän puuta markkinoille, ja myöskin Paperiliiton, jonka kanssa voitaisiin katsoa, millä tavalla toimintoja voidaan tehtaissa tehostaa, jotta kannattavuus säilyisi, ja myöskin tietysti työnantajat mukaan samaan pöytään. Eikö tässä olisi ideaa?\nArvoisa puhemies! Kaikkeen tällaiseen ollaan valmiita, mutta samalla täytyy todeta, että kyllä näitä keskusteluja on erittäin paljon käyty. Ja metsäalalla kyllä jokainen osapuoli tuntee vastuunsa. Tässä tarvitaan yhtä lailla Paperiliittoa, tässä tarvitaan metsänomistajia, tässä tarvitaan teollisuutta, yhteiskuntaa näitten eri toimien osalla. Mutta emme saa jättää tätä ongelmaa pelkästään tämän Venäjä-ongelman varaan, koska kyllä me tarvitsemme toimia, joilla Suomessa oma puuhuolto pitkäjänteisesti saadaan toimimaan nykyistä paremmin, saadaan selvästi enemmän kotimaan metsistä puutavaraa ulos, ja siinä tarvitaan myös metsänparannusvaroja.\nSe, että meillä ei ole koivukuitua, ei parane millään muulla kuin sillä, että on sellaista metsänparannustoimintaa, jolla parinkymmenen vuoden tähtäimellä aletaan saada kuitua. Se vaatii suurta pitkäjänteisyyttä, ja minä uskon, että alalla itselläänkin tunnustetaan itsekriittisesti niitä virheitä, joita aikanaan on tehty: miksi ollaan tilanteessa, jossa ollaan niin tiukasti koivukuidun osalta sidoksissa yhteen maahan.\nHerra puhemies! Ministeri Häkämies ja aikanani minä olemme olleet kauppa- ja teollisuusministeriössä täsmälleen samassa asemassa, mitä tulee valtion omistajaohjausmahdollisuuksiin Stora Ensoon liittyen. Ero on kuitenkin siinä, että minä en pidä tilannetta hyvänä. Kysyn sen vuoksi:\nOvatko ministeri Häkämies ja tämä hallitus valmiita harkitsemaan uudelleen omistajapolitiikkaa sen sijaan, että jatkuvasti lisätään yksityistämistä ja vähennetään mahdollisuuksia? Olisi myöskin valmiuksia ottaa tällaisissa tilanteissa enemmän omistajavastuuta ja enemmän omistajavallan käyttöä. Tämä on mielestäni asia, joka koskee meitä kaikkia, jotka olemme olleet tässä viime vuosien politiikassa mukana.\nArvoisa puhemies! Hallitus on antanut kolmannen lisätalousarvion, jossa haemme valtuutta 139 miljoonan euron edestä osallistua Finnairin osakepääoman vahvistamiseen. Se vaan todistaa ja kertoo sen, että kyllä hallitus toimii yhtiökohtaisesti kumpaankin suuntaan. (Ed. Laitinen: Miten teollisuuden puolella, ei yhtään?)\nHerra puhemies! Ihan jatkona, mitä pääministeri totesi. Näiden lisäksi on toteutettu kaksi muuta:\nKemira GrowHow on ilmoittanut investoivansa Suomeen lisää, mitä kautta Soklin kaivoshanke otti myönteisen askeleen eteenpäin. Toivottavasti toteutuu. Sitä Itä-Lappi varmasti kipeästi kaipaa.\nToinen oli sitten varsinainen Kemira, jossa valtio jäi omistajaksi, mutta yhtiön isommaksi omistajaksi tuli kasvollinen teollinen omistaja, joka on vielä kotimainen. Uskomme tätä kautta kehittävämme tuota yhtiötä.\nTuossa nuo kolme operaatiota ovat, eivätkä ne kovin radikaaleilta vaikuta — suomalaisilta kyllä.\nArvoisa puhemies! Jos sosialidemokraattien askel on joskus horjahdellut tässä yksityistämisessä, niin kyllä me täältä vasemmalta olemme äkkijyrkästi vastustaneet yksityistämistä. (Eduskunnasta: Ei pidä paikkaansa!) Edelleenkin sitten on kuitenkin tilanne Stora Enson osalta se, että 35 prosenttia äänivallasta on valtion käsissä, kun laskee yhteen valtion ja Kelan. En saanut vastausta valtio-ohjausministeriltä, valtio-omistuksen ohjausministeriltä, vai ohjaamattomuusministeri, mikä se nyt onkaan.\nHerra pääministeri, minulla on se käsitys, että tämmöisiä päätöksiä ei tehdä ohi maan hallituksen. Ei varmasti tehdä, jos niin iso omistaja on olemassa. Informoitiinko teitä, ja milloin, tästä katastrofipäätöksestä? Ja mitä te sanoitte, koska te sen viimeisen sanan sanotte hallituksessa?\nArvoisa puhemies! Kun minua informoitiin ratkaisun sisällöstä, kysyin, onko tämä yhtiön hallituksen lopullinen päätös, ja vastaus oli "on". Eli yhtiö oli tehnyt päätöksen. Ja näinhän se menee, että vaikka valtio on yksi omistaja, kuten ministeri Häkämies on korostanut, niin kyllä omistajaohjauksessa on tietyt periaatteet, joilla pörssiyhtiöt toimivat, (Ed. Tennilä: 35 prosenttia käsissä!) ja sen mukaan toimitaan. Olen tyytyväinen siitä, että eilen kello 19.30 sain nämä yksityiskohdat tietooni, koska se auttoi siinä, että saatoimme kaiken sen organisoida, että tänään meillä on ollut tässä kerrottavana kaikille ne toimet, mihin hallitus välittömästi pystyy ryhtymään.\nArvoisa puhemies! Suomi on pieni kansantalous ja erittäin vahvasti viennistä riippuvainen. Meidän nykyiset vahvat vientiyrityksemme ovat hakeneet vahvaa kansainvälistä asemaa aika merkittävällä tavalla omistusjärjestelyjen kautta. Nyt kysynkin:\nKun meidän pitäisi löytää uutta toimintalogiikkaa, jolla uudet yritykset, pienet yritykset pääsisivät vahvemmin kansainvälistymään, onko hallituksella suunnitelmia, joilla vahvistetaan nimenomaan näitä kansainvälistymisen mahdollisuuksia uusien, kasvavien yritysten osalta?\nArvoisa puhemies! Hallitus on hallitusohjelmassaan sanonut selvästi, että se satsaa nimenomaan tutkimukseen, teknologiaan, kehittämistyöhän ja nyt sitten myöskin viennin edistämiseen, kansainvälistämiseen. Ja uuden ministeriön hallintoratkaisussakin nämä toimet sidotaan yhteen, mikä edesauttaa tavallaan sen osaamispotentiaalin ikään kuin muuttamista uusiksi tuotteiksi, uusiksi yrityksiksi, kansainvälistyviksi ja kasvaviksi yrityksiksi. Näihin valtiovalta panee rahaa, ja sillä rahalla valtiovalta houkuttelee ja saa yksityistä rahaa kaksin—kolminkerroin verrattuna siihen valtion omaan panokseen. Tämä on se tie, mitä kautta vain Suomi voi menestyä. Ei halvalla työvoimalla, vaan sillä, että me teemme entistä vaativampaa, vaateliaampaa ja sitä kautta enemmän rahaa meille tuottavaa.\nMitä Suomen investointeihin tulee, niin kannattaa nyt kuitenkin muistaa, että tällä vuosituhannella on kuitenkin Suomeenkin investoitu nettomääräisesti metsäteollisuudessa yli 800 miljoonaa euroa.


Tuntematon superjulkkis Liisa Kauppinen\nBlogit Rajalla 17.12.2013 04:55\nViime tiistaina järjestöneuvos Liisa Kauppiselle ojennettiin ensimmäisenä suomalaisena YK:n ihmisoikeuspalkinto. Samaan aikaan vietettiin toisen saman palkinnon saaneen henkilön, Nelson Mandelan, muistojuhlaa ja sunnuntaina hautajaisia Etelä-Afrikassa. Liisa Kauppinen ja Nelson Mandela eivät ole katsoneet vain kaukaa, vaan myös läheltä. He ovat katsoneet toista ihmistä silmiin. Läheltä näytämme samanlaisilta: ihmisiltä. Pienen lapsen elinvoima ja vanhuksen hauraus, nuoren usko omiin voimiin ja keski-ikäisen epäröinti: ”Tässäkö tämä elämä on?” Kauppinen ja Mandela näkivät tämän ja vielä enemmän. Heitä yhdistää usko ihmiseen, jokaisen ihmisen yhtäläiseen ja luovuttamattomaan arvoon.\nLiisa Kauppinen, ’tuntematon superjulkkis Espoosta’, on tehnyt pitkäjänteisesti työtä viittomakielen ja kuurojen oikeuksien puolesta. Hän on oivallisesti jatkanut sitä työtä, jonka kuurot jo yli 100 vuotta sitten Suomessa aloittivat. Kuurot ovat ajaneet oikeutta omaan kieleen ja kulttuuriin, yhdenvertaisuuteen, vaikka enemmistö on sortanut heitä mm. oralismin väkivallalla. Oralismin aikana viittomakielen käyttö oli kiellettyä kuurojenkouluissa. Oppilaat saivat karttakepistä näpeille, jos he erehtyivät käyttämään äidinkieltään. Viittomakieltä pidettiin primitiivisenä kommunikointitapana, ei oikeana kielenä. Kuurot haluttiin integroida valtaväestöön. Sen tähden heidän piti opetella puhumaan.\nKuurot keräsivät nimiä adressiin ja anoivat senaatilta omaa kuurojen matkapappia. Yhdessä muiden aloitteiden kanssa tämä johti siihen, että vuonna ”1906 keisari antoi määräyksen kahden papin asettamisesta kuuromykkäin sielunhoitoa varten”. Nykyään kuurojenpappeja on kuusi, lisäksi kirkossamme on viittomakielentaitoisia diakoniatyöntekijöitä. Suomen ev.lut. kirkon etusivun kielivalikosta löytyy yhtenä kielenä viittomakieli! Näillä verkkosivuilla on tietoa kirkosta ja uskosta sekä osia Raamatusta suomalaisella ja suomenruotsalaisella viittomakielellä. Osaltaan tämä kaikki on Liisa Kauppisen ansiota! Hän oli ajamassa viittomakielisten oikeuksia Suomen Perustuslakiin. Vuonna 1995 siihen kirjattiin, että viittomakielisillä on oikeus käyttää äidinkieltään eri tilanteissa ja saada palveluja omalla kielellään, niin yhteiskunnassa kuin kirkossa. Siitä alkoi mm. viittomakielinen käännöstyö kirkossa.\nViisi vuotta kesti saada viittomakieli osaksi YK:n vammaisten ihmisten oikeuksia koskevaa sopimusta, joka julkistettiin 2006. Liisa Kauppisen taktiikkana oli mennä lähelle. Hän kävi tauoilla juttelemassa niiden kanssa, jotka vastustivat asiaa. Vähitellen vastustajien mielet muuttuivat. Kauppinen on ajanut kuurojen oikeuksia yli 90 maassa. Ja hän jatkaa sitä edelleen. Erityisen lähellä Liisa Kauppisen sydäntä on tällä hetkellä kuurojen tai vaikeasti huonokuuloisten lasten oikeus kaksikielisyyteen. Sisäkorvaistute antaa monille heistä sen verran kuuloa, että puhekielen oppiminen on mahdollista. Heillä tulisi olla oikeus myös oppia ja käyttää luonnollista äidinkieltään, viittomakieltä. Tutkimusten mukaan kaksikielisyys on rikkautta!\nPienestä Suomesta on tullut Kuurojen Maailmanliiton johtoon kaksi presidenttiä peräkkäin, Liisa Kauppista seurasi Kuurojen Liiton nykyinen toiminnanjohtaja Markku Jokinen. Jokinen on ollut merkittävä toimija mm. viittomakielisen luokanopettajakoulutuksen aikaansaamisessa Jyväskylän yliopistoon. Lisäksi hän on toiminut monissa kansainvälisissä tehtävissä.\nNelson Mandelasta kerrotaan, että vapauduttuaan pitkästä vankeudesta hän palasi kotikaupunginosaansa ja tervehti kaikkia entisiä naapureitaan. Monien mielestä kunnioitettavinta – ja hämmästyttävintä – Mandelan toiminnassa on se, että hän kykeni antamaan anteeksi. Hän kykeni antamaan uuden mahdollisuuden, jossa ei ole voittajia eikä häviäjiä, vaan kaikilla on vastuu itsestään ja toinen toisestaan. Kaikilla on anteeksiannettavaa. Yhteinen tulevaisuus voi rakentua vain tälle pohjalle.\n”Kaukaa näytämme kaikki samanlaisilta” on lainaus viittomakielisen rap-muusikon Signmarkin haastattelusta. Hän on myös omalla taiteellaan osoittanut, että rajat ovat ylitettävissä. – Kaukaa ja läheltä näytämme samanlaisilta, tulkaamme siis samanlaisiksi: ihmisiksi!


Muusikoiden.net - Keikat: 09.12.2011 - Satellite Stories\nKeikka: 09.12.2011 - Satellite Stories\nEsiintyjät: Satellite Stories\nPaikka: Kokkola, West Coast Billiard\nLisätietoja: DIVINE PAISTE (FRA) & SATELLITE STORIES @ West Coast Billiard Kokkola, Pe 9.12.\nGang of Fouria lämpännyt nuori ranskalaisryhmä saapuu ensimmäistä kertaa Suomeen. Divine Paiste soittaa jännittävän äkkiväärää ja tanssitavaa indie-rockia. Yhtye valmistelee vuonna 2012 ilmestyvää esikoisalbumiaan.\nOnko Satellite Stories Suomen energisin ja tanssittavin yhtye? Tulevaisuuden Tusinaan valittu oululainen indietulokas on juuri palannut Keski-Euroopan kiertueeltaan ja julkaisee joulukuussa uuden singlen.\nKesällä yhtye soitti Ilosaarirockissa ja Provinssirockissa. Bändin kappaleet ovat päätyneet MTV USA:n ohjelmistoon ja niitä on tehosoitettu YleX:n illoissa. Yhtye keikkailee sinkun julkistamisen myötä minikiertueen Divine Paiste -yhtyeen kanssa.


#wanhakirja Diana Wynne Jones: Liikkuva linna | Kirjasfääri\n← Kirjaläppää: Kritiikin tila tänään klo 13.00-15.30 Vanhan kirjan päivä 9.4.2014 →\n5 thoughts on “#wanhakirja Diana Wynne Jones: Liikkuva linna”\nAnnami 09/04/2014 at 23:15\nDiana Wynne Jonesia tuli kyllä luettua omana fantasian ahmimiskautena, mutta tätä en syystä tai toisesta ole lukenut. (Ai joo, huomasinkin, että suomennosvuosi voi selittää paljon, tuolloin olin jo dekkareiden ja kauhun ahmimiskaudessani.) Tykkäsin kuitenkin kirjailijalta lukemistani teoksista. Elokuvan olen nähnyt ja kirjakin kiinnostaisi. Nyt jälleen hieman enemmän, kun muistutit, että tämäkin pitäisi lukea.\nTaika Post author 10/04/2014 at 08:34\nMulla on käynyt jotenkin toisinpäin, olen nämä Liikkuvat ja leijuvat linnat ahminut, mutta muu kirjailijan tuotanto on jäänyt häpeällisesti lukemati. Merlinsalaliitto odottaa kyllä hyllyssä, löysin sen kirjaston kierrätyshyllystä muutama viikko sitten.\nKirsi Hietanen 13/04/2014 at 09:45\nMinä taas en ole tajunnutkaan, että tämän voi lukea suomennettuna kirjana! Kiitos vinkistä!\nHanna 26/06/2014 at 08:19\nOnko kellään tietoa mistä tuon kirja saisi omaksi? Pikusisko on etsinyt sitä joka paikasta ja niin olen minäkin,mutta mistään sitä en löydä…Tämä on hänen ainut rippilahja toive..\nTaika Post author 03/07/2014 at 22:21\nVoi apua. Mahtaa olla tosi, tosi vaikeaa. Mäkin löysin omani ihan onnenkaupalla kirjaston kierrätyshyllystä.Yksittäisiin antikoihin soittelemalla saattaisi ehkä löytyä.


Valvonta- ja hälytysjärjestelmät Rovaniemi | Teollisuudelle\nValvonta- ja hälytysjärjestelmät Rovaniemeltä koko Suomeen\nAISTEK Oy tarjoaa toimivat ja luotettavat valvonta- ja hälytysjärjestelmät teollisuuden ja muiden yritysten tarpeisiin. Palvelemme yrityksiä ympäri Suomen Rovaniemen toimipisteeltämme käsin. Tartumme mielellämme myös ulkomaisiin toimeksiantoihin.\nToimintavarmalla ja tallentavalla valvonta- ja hälytysjärjestelmällä varmistat yrityksesi toimitilojen jatkuvan ja aukottoman turvallisuuden. Turvallisuustason kasvattamisen lisäksi tallentava valvonta myös ennaltaehkäisee rikoksia sekä ilkivaltaa ja helpottaa sattuneiden vahinkojen selvittämistä. AISTEK Oy tarjoaa pilvipohjaiset ratkaisut esimerkiksi erilaisten teollisuushallien ja muiden toimitilojen valvontaan.\nPilvipohjainen tallentava kameravalvonta\nTarjoamme yrityksille kameravalvontajärjestelmät kattavana kokonaisuutena, joka käsittää kaiken aina suunnittelusta asennukseen ja tarvittaviin huoltoihin. Suunnittelemme suurten ja haastavienkin kohteiden kokonaisvaltaisen valvonnan aukottomaksi kokonaisuudeksi.\nLivekuvaa sekä paikallisesti että pilvipalveluun tallentavat järjestelmämme helpottavat huomattavasti erilaisten epäselvien tapausten, kuten sattuneiden vahinkojen, rikosten tai ilkivallan, selvittelyä. Pilvipalveluun tallennettuihin materiaaleihin on vaivaton pääsy tietokoneella sekä puhelimella, missä ikinä oletkin. Kameravalvonta voi tallentaa livekuvaa jatkuvasti, tai tallennus voidaan asettaa toimimaan esimerkiksi ajastuksen tai liiketunnistimen pohjalta.\nTutustu myös teollisuusautomaatioon\nKysy lisää yrityksesi tarpeita parhaiten vastaavasta valvonta- ja hälytysjärjestelmästä ottamalla meihin yhteyttä. Laskemme sinulle kilpailukykyisen tarjouksen järjestelmän kokonaiskuluista, aina suunnittelusta asennukseen. Tavoitat meidät puhelimitse, sähköpostitse sekä sivuiltamme löytyvällä yhteydenottolomakkeella. Palvelemme teollisuuden toimijoita ympäri Suomen ja tarvittaessa myös ulkomailla.\nMeiltä voit tilata lisäksi hälytysjärjestelmän yrityksesi toimitilojen lisäturvaamiseksi. Suunnittelemme hälytysjärjestelmän vastaamaan toimitilojesi vaatimuksiin kattavasti ja asennamme laitteet vuosien vahvalla ammattitaidolla.\nAsentamallamme järjestelmällä voidaan suojata tehokkaasti rakennuksen ulkokuori ja sisätilat, kuten irtaimet esineet ja laitteet. Yhdessä tallentavan kameravalvonnan kanssa hälytysjärjestelmä lisää turvallisuutta yrityksesi toimitiloissa merkittävästi.\nMeiltä myös sähkösuunnittelun palvelut\nTilaa valvonta- ja hälytysjärjestelmä yrityksesi toimitiloihin AISTEK Oy:ltä. Palvelemme joustavasti Rovaniemeltä käsin.


Kirjamyynti kääntyi kasvuun ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2008 – lasten- ja nuortenkirjat veturina | Kirja | HS\nPäivitetty: 27.1.2016 12:14\nLasten- ja nuortenkirjojen menekki sekä verkkokaupan vilkastuminen taittoi vuonna 2015 kirjamyynnin pitkään jatkuneen laskusuhdanteen hienoiseksi kasvuksi ensimmäisen kerran sitten vuoden 2008.Suomen Kustannusyhdistyksen ja Kirjakauppaliiton tilastojen mukaan kirjamyynti kasvoi 0,5 prosenttia. Kyseiset, alan keskeiset järjestöt luonnehtivat tulosta ”merkittävästi paremmaksi kuin kertaakaan aiemmin 2010-luvulla”. Lasten- ja nuortenkirjojen kysyntä kasvoi viime vuonna myös monessa muussa länsimaassa. Suomessa kasvua oli 13 prosenttia.Eniten ostettiin Mauri Kunnaksen teosta Kesä Koiramäessä, runsaat 50 000 kappaletta. Aino Havukaisen ja Sami Toivosen Tatun ja Patun ihmeellinen joulu oli hyvä kakkonen (45 400 kpl). Vuoden erityispiirteenä lasten- ja nuortenkirjallisuudessa voidaan pitää musiikkikirjojen menekkiä. Käännetyn kaunokirjallisuuden myynti kasvoi 12 prosenttia, mutta kotimainen laski 14 prosenttia, joten yhteistulos painuu negatiiviseksi.Käännetyn kaunokirjallisuuden myyntiä vetivät dekkarit ja jännityskirjallisuus, joita on vuoden 20 parhaan joukossa peräti 18 teosta. Eniten ostajat suosivat David Lagercrantzin jatko-osaa Stieg Larssonin Millennium-trilogialle. Se mikä ei tapa myi lähes 39 000 kappaletta.Kaikkein halutuimmat kaunokirjat olivat kuitenkin edelleen kotimaista tekoa. Ilkka Remeksen Jäätyvä helvetti myi 54 900 ja Sofi Oksasen Norma 52 700 kappaletta.Finlandia-palkinto nosti Laura Lindstedtin Oneironin kolmanneksi 46 000 kappaleella. Edellinen voittaja, Jussi Valtosen He eivät tiedä mitä tekevät myi vuonna 2014 peräti 73 800 kappaletta. Kärkisijoista huolimatta myös Remeksen ja Oksasen menekki on jopa puolittunut kaikkein suotuisimmista vuosista. Kappalemääräisesti laskettuna kaunokirjallisuuden kokonaismyynti laski edelleen merkittävästi. Tietokirjat ylsivät lähes edellisen vuoden tasolle, kiitos aikuisten värityskirja-ilmiön. Suomessa värityskirjat luokitellaan tietokirjallisuudeksi.Vaikka urheilukirjojen menestys jatkui, vuoden myydyin, Jari Litmasen Litmanen 10 hävisi kappalemääräisessä myynnissä rutkasti edellisvuoden hitille, Teemu Selänteen elämäkerralle. Litmasta meni nyt 43 800 kappaletta, Selännettä vuotta aiemmin 76 900 kappaletta.Sarjakuvien myyntiä hallitsee Pertti Jarla. Parhaiten hänen monista teoksistaan myi Fingerpori 8, 15 400 kappaletta.Pokkarilistan ykköseksi, ohi Juha Vuorisen Maastamuuttajan päiväkirjan, nousi Katja Ketun Kätilö (32 700 kpl).Sähköisten tuotteiden, kuten sähkökirjojen ja ladattavien äänikirjojen, myynti kasvaa. Niiden osuus kustantajien kokonaismyynnistä on kuitenkin edelleen liki olematon, vain kaksi prosenttia.


Toinen uskoo Jumalaan. Toinen ei. Missä ero. - Ateismi - Suomi24 Keskustelut\nToinen uskoo Jumalaan. Toinen ei. Missä ero.\nOnko minussa jotakin vahvuutta,\nkun kykenen uskomaan Jumalaan.\nUskoa ei minusta irtoa,\nvaikka kuinka puristaisi.\nMinussa, joka uskon Jumalaan,\nja Sinussa, joka et usko Jumalaan,\nei siis ole tässä suhteessa eroa.\nKun katselen luomakuntaa,\nniin järkeni ei kykene käsittämään,\nmiten se voisi olla olemassa,\njos ei kukaan ole sitä luonut.\nJos joku toinen kykenee siihen,\nniin hän on minua kykeneväisempi.\nMutta tälläkään asialla\nei ole varsinaisesti tekemistä uskon kanssa.\nMinä vedän syvään henkeä\nja imen kukkien tuoksua sisimpääni,\nja iloitsen elämästä kuunnellen lintujen laulua\nja katsellen oravien touhuja,\nrauhoittavan vihertävän luonnon keskellä.\nNäin teet varmasti sinäkin, joka et usko Jumalaan.\nSuuri kohokohta minulle miehenä oli,\nkun sain kohdata elämäni naisen\nja jakaa elämäni hänen kanssaan.\nMinä olen vielä vuosikymmenien\njälkeen aina vaan enemmän ja enemmän rakastunut.\nMinä, joka uskon Jumalaan,\nolen valtavan iloinen siitä,\nettä Jumala loi ihmisen mieheksi ja naiseksi.\nSinä, joka et usko Jumalaan,\nilmaiset asian varmaan jollain toisella tavalla.\nMutta joka tapauksessa koko luomakunta\nkukoistaa ja elää ja lisääntyy tuollaisen yhteyden kautta.\nMutta minulla on toinenkin suhde.\nMeillä kummallakin on suhde Jumalan kanssa.\nMe uskomme ja luotamme toisiimme.\nMutta aivan yhtä lailla ja oikeastaan vieläkin enemmän,\nme kumpikin uskomme ja luotamme Jumalaan,\njonka olimme tulleet tuntemaan,\njo ennenkuin me tulimme tuntemaan toisemme.\nUskossa on siis perimmältään kysymys\nRakkaussuhteesta Jumalan ja ihmisen välillä.\nUsko annetaan meille lahjaksi,\nkun antaudumme Jeesukselle.\nme synnymme uudesti ikuiseen elämään,\njoka sekin on Jumalan lahja.\nKysymyksessä on siis:\n"usko, jonka Jeesus vaikuttaa" (Ap.t 3:16)\n”Mää en tästä mittään käsitä, ja se tarkoittaa, että jumala on olemassa!” 🤣🤪🤣🤪\nMinä en tiedä,\nmiten Jumala loi ja teki\nympärillämme olevan luonnon.\nMutta olen valtavan iloinen siitä,\nettä Hän valitsi vihreän pääväriksi.\nSelvästikin Hän haluaa ihmiselle\nMiten ihminen loi jumalan?\nJa tuhannet muutkin jumalat.\nVain Ahti suo antejaan.\nJumala tappaa nälkään.\nÄlä, kalamos, paina enteriä (rivinvaihtoa) muuta kuin kappaleen vaihtamisen yhteydessä. Ohjelma osaa itse rivittää tekstin. Tuota pidetään vähän hölmön ihmisen tapana ja se tekee tekstistä epäselvempää.\n<< Onko minussa jotakin vahvuutta, kun kykenen uskomaan Jumalaan. Ei ollenkaan. >>\nYleensä ottaen sitä pidetään heikkoutena, ettei ihminen kykene ajattelemaan rationaalisesti vaan pitää mielikuvitusolentoja olevaisina. Vertaa vaikka joulupukkiuskoon: joulupukkiin uskovan ajattelumallia pidetään kehittymättömänä. Niin on tapaus kaikkien uskomusten kanssa: epälooginen ajattelumalli selittää ko. kaltaiset ajatusvirheet.\n<< Uskoa ei minusta irtoa, vaikka kuinka puristaisi. >>\nNiin, monesti harhaiset ajattelumallit istuvat ihmisessä kunnes multa suussa maistuu. Toki moni ihminen pääsee irtikin ajatusvirheistään kun heidän ajattelu kehittyy. Toki kehittyminen aina vaan vaikeutuu, mitä enemmän on ikää, joten ennuste on heikko, jos vielä 5-kymppisenä uskoo mielikuvitusolentoihin.\n<< Kun katselen luomakuntaa, niin järkeni ei kykene käsittämään, miten se voisi olla olemassa, jos ei kukaan ole sitä luonut. >>\n[Niin no, eihän se ole edes mikään luomakunta.]\nTässäkin mystiseen ajattelutapaan taipuvainen ohittaa tuossa omassa ajattelussa olevan ammottavan ristiriidan kuin ei mitään: mistä tämä "joku" sitten olisi tullut - ja jos kuvittelee, että tämä "joku" on ollut aina, niin eikö samaa selitystä pysty käyttämään ilman "jokua": maailmankaikkeus on ollut aina. Koko väittämä on siis redusoituna pelkästään: "minä uskon, koska uskon - ja vailla mitään syytä". Ja tosiaan, tuo varsin alkeellinen (maagiseen ajatteluun perustuva) ajatusmalli alkeellisine virheineen tietysti tuottaa myös se varsin selkeän havainnon, että uskonnolliset ihmiset saavat merkittävästi alhaisemman älykkyysosamäärän (keskimäärin). Noh, kaikkien ei tietysti tarvitsekaan olla mitään ruudinkeksijöitä, mutta eikö itseäsi nimenomaan haittaa tuo, että joudut myöntämään itsesi hivenen tyhmäksi kun uskot ? Jos olisit hivenen älykkäämpi, hylkäisit tuollaiset mielikuvituskaverisi.\nminä en pidä itseäni tyhmänä,\nkun uskon Jumalaan.\nMutta en nyt halunnut herättää keskustelua itsestäni\nenkä kenestäkään yksittäisestä ihmisestä.\n<< Itse asiassa, minä en pidä itseäni tyhmänä, kun uskon Jumalaan. >>\nMutta muista, että uskovat saavat keskimäärin merkittävästi alemmat ÄO-pisteet kuin uskonnottomat - ja tosiaan tuollainen maaginen ajattelutapa liitetään juuri tuohon tyhmyyteen, mikä uskovilla havaitaan.\nTosiaan, vaikka et itse kokisi itseäsi tyhmäksi, se ei mitenkään osoita sitä, ettetkö tyhmä kuitenkin olisi. Sinulla on irrationaalisia ajatusmalleja, jotka ovat tyypillisiä heikkolahjaisemmille.\n<< Mutta en nyt halunnut herättää keskustelua itsestäni enkä kenestäkään yksittäisestä ihmisestä. >>\nJep, enkä minä tuossa edes viitannut Sinuun vaan puhuin nimenomaan yleisellä tasolla. Tietysti on hienoa, että heti tunnistit itsesi tuosta tyyppihihhulin tapauksesta.\nminä en pidä itseäni tyhmänä,"\nÄlykkyys on ominaisuus,\njota typeryskin luulee\nUskovaisen kyky tuijottaa vain omaan fantastiseen napaansa häkellyttää aina, eikä hän allaolevasta tekstistä ymmärrä tyypillisesti yhtään mitään, mutta silloin tällöin panen sen silti toiveikkaasti esiin...\nKaikkivoivaksi, kaikkitietäväksi, rakkaudeksi mainittu jumala, joka sallii mm. miljoonien viattomien lasten kärsimyksen ja kuoleman, on sanoinkuvaamattoman perverssi olio eikä ansaitse kunnioitusta saati palvontaa, on hän olemassa tai ei.\nUskovainen ei halua tämmöisiä kärsimyksiä ja kuolemia miettiä vaan ryntää selittämään, että pahuus, saatana jne. tulivat maailmaan, koska ihminen käytti väärin jumalalta saamaansa vapaata tahtoa. Jos ihminen vapaan tahtonsa aiheuttaman pahuuden käsittää, hän alkaa rukoilla jumalalta pelastusta jne.\nSelkeää, uskottavaa? No, uskovaisen voidaan huomata ajattelevan, että vapaata tahtoa joko on tai ei, se on absoluutti, jolloin vapaan tahdon omaava ihminen pystyy tahtomaan periaatteessa mitä tahansa. Mutta todellisuudessa ihmisen vapaa tahto on tietenkin aina rajattu. Esimerkiksi keskiajan ihmisellä ei ollut mitään realistista mahdollisuutta tahtoa itselleen sähköpostia, facebook-tiliä tms.\nMitä tämä seikka merkitsee? Koska ihmisen vapaa tahto on väistämättä rajallinen, niin jumala olisi epäilemättä voinut halutessaan rajata ihmisen vapaan tahdon myös siten, että ihminen pystyisi hankkimaan oppiläksynsä synnistä, pahuudesta jne. ilman, että miljoonien viattomien lasten täytyy sen takia kärsiä ja kuolla. Näin ei jumala kuitenkaan halunnut. (Lue uskovainen tämä uudestaan ja yritä ajatella.)\nAteismiin johtavat päätelmät ovat tästä eteenpäin helppoja, mutta uskovaisen pitää sen sijaan alati velloa jumalan tutkimattomissa teissä, salatuissa tarkoitusperissä ja sen semmoisissa, jos hän yrittää selittää asiat itselleen parhain päin. En kadehdi uskovainen tällaista kummallista epäelämää.\nItse asiassa jokaisen ihmisen täytyy kuolla kerran.\nJoten ei tästä taipaleesta kukaan ilman kärsimyksiä selviä.\nMutta en ymmärrä,\nmiten ateismi vapauttaa kaikesta tuosta pahuudesta,\nAteismi ei vapauta pahuudesta eikä siihen tuomitse. Tämä ei vain uskovaisen päähän mene.\nYmmärsin tuon aiemman viestin niin,\nettä kun tapahtuu pahaa,\nniin se estää uskomasta hyvään Jumalaan,\nja olla uskomatta Jumalaan.\nEi silmitön järjetön elämiä tuhoava pahuus mitenkään todista, etteikö Jumalaa voisi olla. Se, todistaa vain, että kaikkitietävä, kaikkivaltias ja rakastava Jumala on mahdoton, mutta Raamatun Jumala, joka tuhosi koko ihmiskunnan ainakin kertaalleen ei selvästikään ole tuollainen jumala.\nLue lajien synty, olet lukenut vain raamatun.\nIlman lukemaasi et olisi muodostanut uskoa jumalaan.\nMinä olen lukenut raamatun ja lajien synnyn, siksi olen ateisti.\nMinä olen lukenut Raamatun, mutta en lajien syntyä. Todella harva ateisti lukee lajien synnyn tai edes tietää kyseisen kirjan. Täällä hääräävillä uskovaisilla on usein sellainen harhakuvitelma, että Lajien synty olisi kuin ateistien Raamattu.\nettä asia on juuri niinkuin Raamattu sanoo.\nKaikki lisääntyvät lajinsa mukaan.\nEntäs sitten mm. muulit?\nHevonen ja aasi lisääntyvät yhdessä.\nMuitakin hybridejä syntyy.\nKasveja on sekoitettu risteyttämällä ja yhä enemmän geeniteknologian avulla.\nAikoinaan ihmiset selittivät jumalalla kaiken mitä eivät ymmärtäneet. Salamat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, raekuurot, pyörremyrskyt ym. olivat mysteerejä, joten ne selitettiin jumalalla. Aukkojen jumalalla, jolla selitettiin se mitä ei tiedetty eikä ymmärretty. Aukkojen jumala on tyhmien ja tietämättömien ihmisten jumala. Avaaja edustaa täsmälleen samaa alkukantaista tyhmyyttä ja tietämättömyyttä. Hän ei ymmärrä asioita, joten jumala.\nRaamattu tuntee kyllä muulinkin.\nHeprean pered (muuli)\ntullee verbistä parad,\nja viittaa tuohon kahteuteen.\nJa eläinen risteyttämisestä\non sitten VT:ssa säädetty.\nTai siis se on kielletty.\nMutta muulista huolimatta\ntilanne on niinkuin Raamattu sanoo.\nKaikki lisääntyy lajinsa mukaan.\nKankaiden sekoittaminen on kiellettyä.\nSian syöminen on kiellettyä. (VT)\nJeesus: "Ennen maa ja taivas katoaa, kuin yksikään lain piirre muuttuu"\nJeesuksen sanaa vastaan rikotaan muissa raamatun jakeissa!\nEli raamattu on sekava ja ristiriitainen tekele.\nSinä vain ajattelet uskovasi johonkin josta käytät nimitystä "jumala".\nEntä mitä Sinä ajattelet?\nKekek-kekek jumala on tiede!\nettä jos minä\n"ajattelen uskovani Jumalaan",\nniin miten sitten käänteisessä tapauksessa.\n" minulla on toinenkin suhde.\nSe on samantapainen suhde kuin seksinukkea panisi.\nJa jumala on mies!\nMieti sitä, kenelle haluat antautua.\nKäytin ilmaisua Rakkaussuhde.\nTuo iso alkukirjain viittaa määrätynlaiseen Rakkauteen,\njota Raamatussa kuvataan näin:\nOletko kuullut ihmisten eriskummallisista rakkauden kohteista.\nTuo korintolaiskirjeen "rakkauden" määritelmä on osin käännösvirhe. Esimerkiksi Helsingin yliopiston Janne Saarikivi (kirjassa "Suomen kieli ja mieli") kertoo, että sana joka on käännetty sanaksi "rakkaus" on alkukielellä "agape", jonka oikeampi käännös Paavalin ajan kreikassa voisi olla ennemmin "sopu" tai "joukkuehenki" tai "yhteen hiileen puhaltaminen". Nykykielellä vaikka "hyvä pössis".\nPaavali ei puhu siis rakkaudesta eikä ainakaan parisuhteeseen liittyvästä rakkaudesta tai kahden ihmisen suhteesta (saati ihmisen ja Jumalan suhteesta), vaan yhteisön jäsenten asenteesta toisiaan kohtaan.\nSanot että olet uudestisyntynyt, koska olet antautunut Jeesukselle. En usko tätä ollenkaan. Kristityt ovat samanlaisia kuin ei-kristityt. Usein jopa pahempia, koska kuvittelevat saavansa pahat tekonsa heti anteeksi vain pyytämällä Jeesukselta. Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö ja näitten hyväksikäyttäjien suojeleminen on institutionalisoitunutta toimintaa monissa kristillisissä yhteisöissä.\nSinä et usko,\nettä minä olisin uudestisyntynyt.\nen minä voi sitä Sinulle mitenkään todistaa.\nettä on myös uudestisyntyneitä ihmisiä?\nPhineas Gage oli uudesti syntynyt ja sen kaikki ateistit tunnustaa.\nSyntyminen tarkoittaa äidin kohdusta ulkomaailmaan poistumista. En usko että tämän toistaminen on mahdollista.\nParempi otsikko olisi:\nToinen uskoo tiettyyn jumalaan, mutta ei muihin. Toinen ei usko yhteenkään jumalista.\nJa tietenkin sitten on niitäkin,\njotka uskovat ja luottavat moniinkin jumaliin.\nJuuri näin. On monijumalaisia uskontoja ja myös ei eksklusiivisia (poissulkevia) uskontoja. Esimerkiksi monet japanilaiset kokevat olevansa siirtolaisia JA buddhalaisia.\nYritin herättää keskustelua siitä,\nmikä perimmältään erottaa\nJumalaan uskovan ihmisen\nihmisestä, joka ei usko.\nKysymys on jostain paljon enemmästä\nkuin esimerkiksi siitä,\nettä uskoo Jumalan olevan olemassa.\nAteistia ei kiinnosta raamatun sana, vaikka se on tarkoitettu kaikille!\nsen fiksumpaa tee.\nSanoisin, että erona on usein Intuitiivinen eli tunteellinen ajattelu. Uskovat vakuuttuvat asioista fiilispohjalta, vaikka samalla ymmärtäisivätkin, ettei heillä ole mitään järkevää perustetta uskoa Jumalan olemassa oloon.\nVain uskossa saat kokea sen todellisuuden, sinun ei tarvitse kuvitella mitään eikä tehdä sitä itse, Jumala tekee sen!!!!!!!!!!!!!!!!\nUskovainen toimii täysin tunteillaan ja vielä rakastuu "lyhtypylväisiin".\nSuurin osa teisteistäkään ei piittaa Raamatun sanasta.\n"Yritin herättää keskustelua siitä,\nihmisestä, joka ei usko. "\nAinoa erotus on se, onko ihmisellä uskoa kyseiseen jumaluuteen.\nSana 'ateisti' on normaalisti käytössä kun puhutaan ihmisestä joka ei usko yhteenkään minkään uskonnon jumaluuksista.\n"Kysymys on jostain paljon enemmästä\nettä uskoo Jumalan olevan olemassa."\nPieleen meni. :)\nTässä yksi tutkimus, joka viittaa, että tunteenomaisella ajattelulla on yhteys uskonnollisuuteen:\nSittemmin on myös osoitettu, että uskovalta ei välttämättä puutu kykyä rationaaliseen loogiseen ajatteluun. Hän vain käyttää toisinaan fiilispohjaista ajattelua useammin.\n”Vain uskossa saat kokea sen todellisuuden, sinun ei tarvitse kuvitella mitään eikä tehdä sitä itse, Jumala tekee sen!”\nTekee minkä? Sinun kokemusmaailmasi on sinun oma tuotos. En näe tarvetta syyttää siitä jumalia.\nUsko tuo yleisesti kovasti rauhallista mielenhallintaa ja osuu sinne sydänalaan, riippumatta missä kulttuurissa eletään. Paljon mualimaa nähneenä, uskovat ihmiset ovat erittäin hyväntahtoisia ja rakkaudellisia, kovasti auttavaisia kaikkia ihmisiä kohtaan. Jumala on verkko, missä toimitaan aina valon lähettiläinä. Olin Kiinassa tai Lofoteilla tai Etelä- Afrikassa, niin kaiku on aina samanlainen. Jeesus on Kristinuskossa valanut sellaisen rakkauden muotin että se kohdataan eri puolilla maailmaa ihonväristä riippumatta. On erittäin turvallista elää kristittynä, vaikka hiljaisena kuuntelijana.\nItse rakastan niitä, jotka rakastavat takaisin. Jumala on mielenkiintoinen ajatus, mutta siihen se jää. Ne jotka rakastavat jumaliaan eivät juuri tunnu olevan mitenkään erilaisia ihmisiä.\nNiiden tarvitsee saada jumaliltaan vastarakkautta, mutta se on vain kirjoitettuja\n"Onko minussa jotakin vahvuutta, kun kykenen uskomaan Jumalaan. "\nEi vaan sinussa on tyhmyyttä. Sinä selität jumalalla asioita joita et tyhmyyttäsi kykene tajuamaan. Jumalasi on tyypillinen aukkojen jumala, joka asuu sellaisten ihmisten päässä joilla on ammottava aukko siinä kohtaa missä muilla on aivot.\nEiköhän vastaus tähän ole yksilöllinen. Uskovaisella ja ei uskovaisella ei välttämättä ole mitään eroa arkielämässä. Kummatkin voivat elää tasapainoista elämää ja olla onnellisia.\nTai sitten voi olla valtavia eroja. Jos uskonto menee liikaa henkön päähän, niin hän alkaa vihaamaan erilaisuutta ja/tai tiedettä. Tämä voi ilmentyä jopa pakkomielteenä, ja pahimmillaan agressiivisuutena.\nEi ole mikään harvinainen ilmiö, että uskonnolliset taistelevat ja sotivat keskenään. Heille on vaikea hyväksyä toisen näkemystä, ja haluavat pakottaa omaansa muihin.\nYhtenä yleisenä esimerkkinä on saman sukupuolisten palava viha jopa Suomessa, jossa toisen oikeuksia halutaan rajoittaa.\nTieteen puolesta taas asia näkyy sellä, että kielletään tieteen saavutuksia.\nRokotevastaisuus on yksi huolestuttava piirre näissä, jonka seurauksena voi jopa kuolla sivullisia. (Jollakin on sairaus minkä takia ei ole voinut ottaa rokotetta, ja rokotteesta kieltäytynyt levittää sairauden häneen. Tai levittää sairauden henkilöön jolla on immuunipuolustus heikentynyt).\nPoikkeuksetta myös evoluution kieltäjät ovat teistisiä, joiden ainoa argumentti on se oma pyhä kirja.\nLitteän maan kannattajat ovat pitkälti kristinuskoisia.\nNuoren maan kreationistit ovat kristinuskoisia.\nNäissä tiede denailisteissa paistaa pitkälti läpi törkeä valehtelu. Ei tarvitse olla mikään yliopiston erikoistutkinnan käynyt nähdäkseen noiden valheiden läpi. Tuntuu suorastaan säälittävältä, kuinka henkilö, joka väittää olevansa jotenkin "hyvä moraaliltaan" edes kehtaa valehdella niin törkeästi.\nTätä samaa näkee myös Raamatun tuputtajissa, jotka eivät tunnu olevan lukenut itse sitä omaa kirjaansa.\nItse aloittaja toi esille itse sen, että hänelle riittää vastaukseksi "jumala teki sen = GDI". Kun ei pysty käsittelemään jotain, niin sen sijaan, että tutkisi asiaa, laitat laittaa vain GDI siihen. Eipä siinä sinänsä mitään, koska tiede pitää valtavia määriä tietoa sisällään, mutta toivon sinun ymmärtävän miksi tämä ei kaikille sovi. Ihminen on uteliais ja kun meillä on nykyään internetissä periaatteessa kaikki tieto käden ulottuvilla, niin tutkiminen on helppoa.\nYksi itselleni outous joissakin uskovaisissa on todellakin kaiken maailman roskan uskominen.\nTuolla oli helluntai palstalla esimerkiksi pohdintaa voiko paha henki tarttua esineisiin... jo usko mihinkään henkiin on minulle käsittämätöntä aikuisilta ihmisiltä. Toistaiseksi ei olla todistettu minkäänlaisien henkien olemassaolosta, mutta nämä uskovat ihan uskomisen ilosta. Psykologisesti tämä on sama kuin lasten pelko sängyn alla oleviin mörköihin. Eli kun uskoo tarpeeksi niin alkaa aivot tekemään kepposia, vaikka siellä ei olisikaan oikeasti mitään.\nSamat ihmiset uskovat yleensä myös kummituksiin ja kirouksiin. Tuo kirouksen käsite voi olla hyvinkin outo. Esimerkiksi jos ateisti koskettaa paitaa, niin se levittää kirouksen, jolloin paita pitää polttaa.\nTähän luokkaan pistän myös kaikenmaailman ihmeparantamiset. Jos se olisi totta niin sitä tietysti käytettäisiin ihan oikeissa sairaaloissa. Yleensä nämä ihmeparantajat ja niiden uhrit ovat lopulta kuolleet tautiin joka piti olla parannettu.\nEnkä tällä tarkoita kaikkia teistejä, vaan tuon esille ääripäitä. Itse en tunne niitä yhtään arkielämässä, mutta on näillä varmasti joku +-25% osuus väestöstä.\n”Kun katselen luomakuntaa,\njos ei kukaan ole sitä luonut.”\nSe, ettet ymmärrä jotakin, ei todista yhtään mitään. Se, on argumentti tietämättömyydestä, mikä on yksi tunnetuimpia virhepäätelmiä.\nKAIKEN toimintamme tulee olla sopusoinnussa Jumalan sanan totuuden kanssa ja tuottaa siten kunniaa Jumalalle. Tämä koituu pysyväksi onneksemme. Hänen sanansa vanhurskaat periaatteet EIVÄT MUUTU asuinpaikan tai henkilökohtaisten olosuhteiden mukaan.\nNe ovat aina tosia, aina oikeita.\n"6Antakaa väkevää juomaa menehtyvälle\nja viiniä murhemielisille.\n7Sellainen juokoon ja unhottakoon köyhyytensä\nälköönkä enää vaivaansa muistelko.\nAvaa suusi mykän hyväksi,\noikeuden hankkimiseksi kaikille sortuville.\nAvaa suusi, tuomitse oikein,\nhanki kurjalle ja köyhälle oikeus."\nSinulla on heikkous uskoa olemattomaan mieluisaan mielikuvituksen luomaan asiaan.\nKannattaisi aikuistua ja ottaa vastuu itsestään.\nJumala on tunteittesi kohde, oma luomus tähän tarkoitukseen. Sikäli se on hyvä että jokainen voi muotoilla sen mieleisekseen.\nLopulta rakkaudessa jumalaan onkin siis kyse itserakkaudesta.\nLopulta usko on uskoa omaan intuitioon tai "fiilikseen". Vaikka mitään järkiperusteita ei pysty esittämään ja vaikka enemmistö niistä, jotka haluavat uskoa jumalaan / jumaliin uskovat ihan eri tavalla, niin uskovalle oma intuitio menee niin järjen kuin muiden ihmisten intuition yli. "Minä olen oikeassa, koska minusta tuntuu siltä".


Yöllä kaikki vaihtaa salaa paikkaa: lokakuuta 2013\nKahdeksas vuosi tässä kaupungissa\nMinä kirjoitan nyt, koska oikeampaa hetkeä ja mielentilaa ei tule kuitenkaan, ja koska nyt ei ole asiaa ja haluan saada taas jotain alkuun. Olen lukenut blogeja, joissa en ole käynyt kuukausiin tai melkein vuosiin ja muistin hivenen syyllisenä omani. Ajan kulumista voi seurata lapsen taidoista, muiden ihmisten opiskelujen edistymisestä (minulla on ikävä yliopistolle ja johonkin semi-kuvitteelliseen valvomisen, naurun ja punaviinin huuruiseen opiskelijaelämään, eikun hetkinen, se olikin jonkun toisen elämää, luin siitä jostain), mutta näköjään myös niinkin moderni asia kuin internetin ihmeellinen maailma, tarkemmin sanottuna sosiaalinen media, edustaa minulle ajan kulumista.\nAloitin nettielämäni teiniaikana sähköposteista ja mesetyksestä, siirryin opiskelun alkuvaiheessa pitkälti blogeihin, löysin tyttöfoorumin (se ei ole Demi.fi), jossa roikuin muutamia vuosia. Käyn siellä yhä joskus nostalgisoimassa. Siellä puhutaan pitkälti samoista aiheista, mutta puhujat ovat vähän vaihtuneet. Siellä on uudet persoonat nyt. Kaksi vuotta sitten päädyin äitifoorumille (se ei ole Vauva.fi), jossa viihdyin niin tiiviisti, että pidän nyt kuukauden taukoa sieltä. Monen sikäläisen mielestä vähintään yksi vapaaehtoinen, pitkä ja tarpeeseen tullut tauko tekee oikean foorumilaisen. Koen kuuluvani piireihin nyt. Opettelen ajattelemaan asioita muutenkin kuin sen kautta, mihin ketjuun niistä pitäisi kirjoittaa. Onko tämä "Naurattaa, vaikkei saisi" vai "Nauratta ja saakin naurattaa"?\nJa sitten on tietysti Fäsbä reilun neljän vuoden ajalta. Sen käytössä olen tainnut löytää tasapainon, koska en työaikana kehtaa mennä sinne ollenkaan. Ajattelen silti usein vajain lausein, joiden alkuun sijoitan äänettömästi oman nimeni: "...ja otsaontelokauha." "...valitsi Kirjamessuilta lapselleen joulukalenterin, jossa on traktorin kuva." En koskaan kirjoita niistä suurinta osaa, koska teen ihan töitäkin enkä muutenkaan voi olla kaiken aikaa läsnä kaikille. Välttelen kannettavien internet-esineiden hankintaa yhtä pontevasti kuin välttelin Fäsbään liittymistä muutamia vuosia (ja Visa Electronin hankintaa, koska "sitten vahingossa en enää osaa hallita rahankäyttöäni ku en maksa käteisellä". Mikä onkin totta).\nOlen löytänyt netistä tietoa asioista, jotka eivät ole minulle ajankohtaisia. Kuitenkin oikealla hetkellä tieto pulpahtaa esiin mielestä. Johan Venninen, sokea hippi ja elämäntaiteilija, teki vihersmoothieita koivunlehdistä jo ennen kuin se oli muotia. Katsoin Areenasta hänestä tehtyä dokumenttia ainakin 5 vuotta sitten ja sivuutin olankohautuksella koivupirtelön, kunnes ehkä seuraavana vuonna tungin itse ruukkusalaatin tehosekoittimeen. Ihan normaalia, kaikkihan näin tekevät! Monenlaisista lastenkasvatuksen sivupoluista ja kotkotuksista, niin kuin nyt vaikka vaistovanhemmuuden yksityiskohdista, olen kuullut hämäriltä nettisivuilta muutamaa vuotta ennen kuin itse tietoja tarvitsin ja paljon ennen kuin niistä alettiin kirjoitella joka lehdessä. Tai tietysti näkökulma ratkaisee. Se, mikä tuntui mystiseltä ja harvinaiselta 20-vuotiaan lapsettoman mielestä, on aivan yleisesti tiedossa olevaa informaatiota 26-vuotiaan äidin silmissä. Muuttuuhan maailma, mutta oma tulokulma asioihin taitaa muuttua nopeammin.\nElämä näyttäytyy sarjana kausia ja jaksoja ja, kuten me äidit sanomme, Vaiheita, jotka kestivät aikansa, liittyivät monisanaisesti kuvailtavin tavoin toisiinsa ja ovatkin jo päättyneet. Asioita on tehty, syöty, kokeiltu, harrastettu, opiskeltu, luettu muutamia kuukausia kerrallaan, kunnes jokin uusi on vallannut mielen. Ja nyt, kun jonain iltana unohdun lukemaan uudelleen niitä aikuiselämäni alkuaikojen blogeja, joiden päivittymistahti on myös harventunut ja joiden sävy muuttunut melankolisemmaksi, no, tulee samanlainen olo kuin silloin, kun yhtäkkiä muistaa tuoksun, jota ei ole tuntenut pitkään aikaan. Milloin pikku t lakkasi sanomasta "kika" ja alkoi sanoa "annatko minulle vettä, siniseen lasiin, se on minun lempilasi"? Enkö minä näytä enää samalta kuin fuksina? Asutaanko me vieläkin tässä samassa kodissa? Mitä tapahtuu?\nkertoi Inana klo 22.47 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Eikä, mitään panonaamiaisia ei tule., yliopisto vie minulta hengen


DS 3 Crossback – AutoWiki\nValmistaja ja valmistusmaa DS Automobiles,\nSuunnittelija Thierry Metroz \nPohjalevy Groupe PSA CMP\nIskutilavuus 1200–1500 cm3\nTeho 74 –114 kW\nDS 3 Crossback esiteltiin yleisölle lokakuussa 2018 pidetyssä Pariisin autonäyttelyssä. Malli tuli aluksi myyntiin polttomoottoriversioina, sähköauto E-Tense seurasi vuoden 2019 lopulla. DS 3 Crossback on PSA-konsernin ensimmäinen malli, joka valmistetaan uudelle CMP-pohjalevylle.\nDS 3 Crossback on Suomessa tarjolla varustetasoina Chic, So Chic ja Grand Chic. Autoa voi lisäksi personoida mieleisekseen erilaisten varustepakettien ja yksilöllisten lisävarusteiden avulla. Muualla Euroopassa DS 3 Crossback saattaa olla myynnissä erilaisilla varusteilla, mikä tulee ottaa huomioon verrattaessa auton verotonta myyntihintaa Suomessa ja muualla Euroopassa.\nEdellä mainitut varustetasot antavat määrätyt perusvarusteet eri tasoille. DS 3 Crosbackin varusteluun vaikuttavat lisäksi valmistajan "inspiraatioiksi" nimeämät vaihtoehdot. Ne tarjoavat erilaisia vaihtoehtoja sisustan ja ulkopuolen väreihin, kuoseihin ja yleisilmeeseen. Inspiraatiot on nimetty Pariisin tunnettujen kaupunginosien ja maamerkkien mukaan.\nInspiraatio DS MONTMARTRE on Chic- ja So Chic -mallien vakiotyylinen sisustus ja ulkonäköpaketti. Siihen kuuluvia ulkopuolen vakiovarusteita ovat mm. kromityyliset DS Wings -koristeet etuvalojen yhteydessä, LED-päiväajovalot, mattamusta etusäleikkö, 17-tuumaiset kevytmetallivanteet "Nagoya" ja kiiltomusta lista takaluukussa CROSSBACK-tekstillä sekä takavalojen kiiltomusta lista DS-logolla.\nSisätilojen vakiovarustukseen kuuluu mm. kojetaulun etureunan ja ovipanelien yläosan Pure Basalte -kangasverhoilu, istuimien Météorite Bronze -kangasverhoilu, keskikonsolin mattamusta koristelu "Clous de Paris", digitaalinen mittaristo, ajotietokone, 7 tuuman suomenkielinen kosketusnäyttö ja 2/3:1/3-suhteessa jaettava takaistuin.\nDS 3 Crossback Chic:n käyttö- ja ajomukavuutta lisäävään vakiovarustukseen kuuluu mm. ilmastointi, akustinen tuulilasi, ohjauspyörän korkeuden- ja syvyydensäätö, audiojärjestelmä (Bluetooth, USB, 8 kaiutinta), sähkötoimiset etu- ja takaikkunat, vakionopeudensäädin, sähkötoimiset, lämmitettävät ja koria vasten taittuvat sivupeilit sekä mäkilähtöavustin.\nDS 3 Crossback Chic:n käyttö- ja ajoturvallisuutta lisäävään vakiovarustukseen kuuluu mm. ABS-jarrut hätäjarrutustehostimella (AFU), ESP-ajonvakautusjärjestelmä, sähköinen jarruvoiman jako (REF), etuturvatyynyt, etuistuimien sivuturvatyynyt, turvaverhot edessä ja takana, automaattinen hätäjarrutusjärjestelmä (aktiivinen 85 km/h nopeuteen saakka), ISOFIX-kiinnikkeet lastenistuinta varten takana sivuistuinpaikoilla, ovien automaattinen lukittuminen liikkeelle lähdettäessä, vararengas tilapäiskäyttöön (ei E-TENSE-malleissa) sekä rengaspaineiden valvontajärjestelmä.\n1.5 BlueHDi 150\nR3-ottomoottori, DOHC 12v, suorasuihkutus, turbo R4-dieselmoottori, DOHC 16v, yhteispaineruiskutus, turbo\nPSA EB2 Ford DLD / PSA DV5]]\n74 kW (101 hv) @\n5500 r/min 114 kW (155 hv) @\n205 Nm @\n6-port. manuaali EAT8 6-port. manuaali EAT8\n181 km/h 200 km/h 208 km/h 180 km/h 195 km/h\n10,9 s 9,2 s 8,2 s 11,4 s 9,9 s\n4,7–4,8 l/100 km 4,9–5,0 l/100 km 5,4–5,5 l/100 km 3,7–3,8 l/100 km 3,8–3,9 l/100 km\n108–110 g/km 113–115 g/km 124–126 g/km 99–100 g/km 101–102 g/km\nAikuismatkustaja 87 % 33.1 pistettä\nJalankulkija 54 % 26.1 pistettä\nTurvallisuus avusteet 63 % 8.3 pistettä\nJalankulkija 64 % 31.0 pistettä\nKaikki mallisarjan autot, valinnaisella turvapaketilla varustettuna\nEuro NCAP Crash Test of DS 3 Crossback 2019, 3.7.2019\nLeveys ilman peilejä / taitettuna / avattuna 1791 mm / 1802 mm / 1988 mm\nRaideleveys edessä / takana 1548 mm / 1557 mm\nTestissä uusi DS3 Crossback, Teknavi Media\n↑ Uusi sähäkkä tyylicrossover DS 3 Crossback tarjolle myös sähköversiona – Moottori, 13. syyskuu 2018. Viitattu: 2. kesäkuu 2020.\n↑ Silvio jr. Suppa: DS3 CROSSBACK, COME UN GIOIELLO PREZIOSO – Auto & Design, 7. tammikuu 2019. Viitattu: 2. kesäkuu 2020.\n↑ Aake Kinnunen: DS 3 Crossback: sähköllä, bensiinillä ja dieselillä trendiluokkaan – Moottori, 4. lokakuu 2018. Viitattu: 3. kesäkuu 2020.\nNoudettu kohteesta "http://autowiki.fi/index.php?title=DS_3_Crossback&oldid=198484"\nSivua on viimeksi muutettu 5. kesäkuuta 2020 kello 11.42.


Eksote luopuu kyydinvälityssopimuksen optiosta — nykyinen sopimus päättyy vuodenvaihteessa - Etelä-Saimaa\nEksote luopuu kyydinvälityssopimuksen...\nJulkaistu 26.9.2018 20:40 Muokattu 27.9.2018 17:28\nEksote luopuu kyydinvälityssopimuksen optiosta — nykyinen sopimus päättyy vuodenvaihteessa\nVammaiskuljetusten puutteet on korjattava marraskuun loppuun mennessä. Vammaisten erityistarpeet aiotaan ottaa paremmin huomioon uusissa kilpailutuksissa.\nVammaispalvelukuljetukset ovat ontuneet Etelä-Karjalassa. Kuvituskuva.\nEtelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin (Eksote) hallitus ei ota käyttöön Kuntalogistiikka Oy:n ja ja kuljetuspalveluja tarjonneiden yritysten kanssa solmituissa sopimuksissa olleita optioita. Välityspalveluja hoitavan Kuntalogistiikan kanssa tehty sopimus jää näin ollen reilun puolen vuoden pituiseksi.\nEksote edellyttää myös esiin nousseitten puutteiden pikaista korjaamista marraskuun loppuun mennessä. Uutta kilpailutusta järjestettäessä tarjouspyynnön määrittelyssä otetaan erityisesti huomioon vammaisten erityistarpeet.\nVammaiskuljetukset ovat kangerrelleet Eksoten alueella siitä lähtien, kun asiakkaiden tilaamat vammaispalvelu- ja sosiaalihuoltolain mukaiset kuljetukset siirtyivät heinäkuun lopulla kyydinvälityskeskukselle. Palautetta on tullut muun muassa puhelinpalvelujen ruuhkaisuudesta, kuljetusten myöhästymisestä ja ajoneuvojen riittämättömyydestä.\nEksote pyysi välityskeskukselta ja sopimustakseilta syyskuun alkupuolella selvitystä viivästysten ja ruuhkien syistä. Vastauksissa myöhästyneiden kyyditysten pääasialliseksi syyksi todettiin ajoneuvojen ja puhelinpalvelijoiden riittämättömyys.\nSekä taksien että välityskeskuksen henkilökunnan määrää on jo lisätty.\nJuttua korjattu 27.9.2018 kello 17.28 optioiden käytön ja sopimusten päättymisajankohdan osalta. Jutun lopusta on poistettu tieto uusien taksien ottamisesta mukaan toimintaan. Koska sopimukset päättyvät kuluvan vuoden lopussa, vuodelle 2019 ei voida ottaa uusia palveluntuottajia.\nMonisairas pyörätuolipotilas käskytettiin nousemaan omin jaloin invataksin kyytiin: Tyly taksinkuljettaja sai imatralaisen Rauni Myllerin, 79, luopumaan Eksoten vammaiskuljetuksista\nRajua tekstiä vammaisten kuljetuksista — Vammaiset eivät kohta uskalla kokeilla palveluita ja pelkäävät heitteillejättöä\nEksote selvittää edelleen vammaispalvelukuljetustensa ongelmia — Noin 30—40 prosentissa tapauksissa kuljetuksesta on kieltäydytty ainakin kerran\nVälityskeskus ja taksiyrittäjät antoivat Eksotelle selvityksen vammaiskyytien takkuamisesta — Välityskeskuksen mukaan autoja oli liian vähän, taksien mukaan välityskeskus ei toiminut sovitulla tavalla 25.9.2018 5:45