Päihdepalveluyksikkö Breikki Helsinki avaa ovensa elokuussa Metsälässä | Diakonissalaitoksen Hoiva Oy\n31.3.2021 08:00:00 EEST | Diakonissalaitoksen Hoiva Oy\nPäihdepalveluyksikkö Breikki Helsinki aloittaa toimintansa elokuussa osoitteessa Asesepänkuja 2, 00620 Helsinki. Breikki tuottaa opioidikorvaushoidon palvelua pääkaupunkiseudun kuntien ohjaamille opioidiriippuvaisille. Diakonissalaitoksen Hoivalla on 20 vuoden kokemus opioidikorvaushoidon toteuttamisesta pääkaupunkiseudulla.\nHoivan kaksi päihdepalveluyksikköä, Breikki Hia ja Breikki Alppikatu, toimivat aikaisemmin Alppikadun korttelissa kahdessa eri rakennuksessa. Nyt nämä yksiköt muuttava saman katon alle. Asesepänkadulla asiakkaille on kolmet erilliset tilat omine sisäänkäynteineen. Uudet tilat palvelevat asiakkaita entistä paremmin.\n”On hienoa, että pääsemme elokuussa muuttamaan huomattavasti isompiin ja uusiin tiloihin. Näissä tiloissa pystymme huomioimaan aiempaa paremmin asiakkaiden hoidon yksilöllisyyden, henkilöstön työhyvinvoinnin ja nykyiset palvelukuvaukset. Toimipisteessä huoneneliöitä on tuplaten nykyiseen eli jokaiselle on riittävästi tilaa yksilötyöskentelyyn sekä ryhmä- ja yhteisötyöskentelyyn, uusien lääkehoitotilojen laajuuden etuja unohtamatta”, kertoo Diakonissalaitoksen Hoivan päihdepalveluiden palvelualuejohtaja Pirjetta Salomäki.\nBreikki Helsinki tarjoaa opioidikorvaushoitoa kuntouttavin ja haittoja vähentävin tavoittein. Breikki on auki arkisin virastoaikaan sekä viikonloppuisin/pyhinä päivällä muutaman tunnin rajoitetuin palveluin. Hoitosuhteessa olevien asiakkaiden määrä on 200, kolmessa eri yksikössä. Asiakkaiden päivittäinen määrä sekä heidän käyntipäivänsä ja aikansa vaihtelevat.\nPalvelun toteuttaa sosiaali- ja terveydenalan moniammatillinen tiimi, joka koostuu yksikönjohtajasta, sairaanhoitajista, sosionomeista, lähihoitajista ja lääkäristä. Asiakasedustajat ovat tiiviisti mukana arjen toiminnassa ja kehittämisessä ammattilaisten kanssa. Tärkeässä roolissa on naapurustotyö, jonka avulla rakennetaan ja ylläpidetään hyviä naapurustosuhteita sekä lisätään vuoropuhelua.\n”Naapurustotyö on yhteistyötä. Sen avulla haluamme lisätä tietoa toiminnastamme yksikön lähistöllä ja naapurustossa, ennaltaehkäistä ongelmatilanteiden syntymistä ja puuttua välittömästi mahdollisiin häiriöihin”, sanoo naapurustotyöstä vastaava Kimmo Hannus.\nHuomioiden epidemiatilanne tulemme olemaan yhteydessä alueen toimijoihin ja asukkaisiin sekä järjestämme infotilaisuuksia.\n- Opioidiriippuvuus on krooninen aivosairaus, jossa keskushermosto on sopeutunut opioidien jatkuvaan runsaaseen vaikutukseen, eikä elimistö enää toimi normaalisiti niitä ilman. Säännöllinen korvaushoitolääkitys estää vieroitusoireiden syntymisen sekä ylläpitää henkilön toimintakykyä ilman huumaavaa vaikutusta.\n- Korvaushoito on terveydenhuollon luvanvaraista toimintaa. Perustehtävä on tarjota hoitosuositusten mukainen hoito asiakkaille. Asiakkaalle tehdään aina palveluntarpeen arviointi ja korvaushoidolle on lääketieteelliset perusteet. Toipumispolut ovat yksilöllisiä. Hoitoa toteutetaan yksilöllisesti haittoja vähentävillä tai kuntouttavilla tavoitteilla.\n- Opioidikorvaushoitoon sisältyvät lääkehoito, psykososiaalinen hoito, vertaistuki sekä palveluohjaus. Tavoitteena on sellaisen hoidon ja elämäntavan löytyminen, jossa ihminen pystyy mahdollisimman normaaliin elämään sairauden kanssa. Breikissä toimii myös asiakasedustaja- ja naapurustotyön toiminta, joka omalta osaltaan lisää asiakkaiden osallisuutta ja kuntoutumista.\n- Korvaushoito on ainoa tutkittu opioidiriippuvuuden hoitomuoto, joka lisää hoidossa pysymistä, mikä mahdollistaa kuntoutumisen sekä vähentää laittomien opioidien käyttöä, rikollisuutta, kuolleisuutta ja HIV-riskikäyttäytymistä.\nLinkkejä aiheeseen liittyviin artikkeleihin\n050 395 5600


Junioreiden taekwondon EM-kisat Larnakassa tällä viikolla - viisi suomalaista mukana - ePressi\nJunioreiden taekwondon EM-kisat Larnakassa tällä viikolla - viisi suomalaista mukana\n21:nnet junioreiden (15-17 -vuotiaat) taekwondon EM-kilpailut käydään Kyproksen Larnakassa 2.-5.11. Suomea edustaa kisoissa viiden urheilijan suuruinen joukkue. Mukana kisoissa on kaikkiaan yli 700 nuorta urheilijaa.\nTorstaina ensimmäisenä kisapäivänä ottelunsa aloittaa Michael Rautsala (-45 kg) ja Ida Tammila (-42 kg). Perjantaina 3.11. otteluvuorossa on Niko Saarinen (-63 kg). Lauantaina ottelemaan pääsee Noora Rannikko (-59 kg) ja päätöspäivänä sunnuntaina Elisa Toivonen (-49 kg). Kisoihin valittu Valtteri Väänänen joutui jäämään pois Larnakasta loukkaantumisen takia.\n- Jokainen urheilijoistamme omaa arvokisakokemusta jo aiemmilta vuosilta ja kahdella heistä on jo arvokisamitalikin (Niko Saarinen MM-hopeaa ja Noora Rannikko EM-pronssia). Lisäksi jokaisella on G1-kilpailuista mitaleja.\n- Huipulla erot ovat pieniä, mutta jokainen ottelijoistamme on valmiina ottelemaan huippusijoituksista ja onnistuessaan jopa mitaleista. En muista, että Suomesta olisi ennen lähtenyt U18-kisoihin yhtä tasokasta joukkuetta. Odotukset ovat näin korkealla. joukkueen päävalmentaja Jarkko Mäkinen kertoo.\nPojat alle 45 kg: Michael Rautsala (Budokwai Taekwondo)\nPojat alle 63 kg: Niko Saarinen (Budokwai Taekwondo)\nTytöt alle 42 kg: Ida Tammila (Budokwai Taekwondo)\nTytöt alle 49 kg: Elisa Toivonen (Taekwondo Nurmijärvi)\nTytöt alle 59 kg: Noora Rannikko (Yong Taekwondo)\nJoukkueenjohtaja: Laura Ojanen\nPäävalmentaja: Jarkko Mäkinen\nValmentajat: Iiro Suorela & Erik Pohjonen


Ole hyvä ja jätä viesti\nValitettavasti emme ole juuri paikalla, mutta jätä viesti niin palaamme asiaan tuota pikaa.\nProdiscus on ensimmäinen suomalainen frisbeegolfkiekkojen valmistaja!\nYritys on perustettu vuonna 2006. Tuolloin Prodiscus toi maahan frisbeegolfvälineitä ja jälleenmyi niitä ympäri Suomea sekä verkkokaupassa www.kiekkopiste.fi\n2010 alkuvuodesta Prodiscus aloitti frisbeekiekkojen valmistuksen ja ensimmäinen suomalainen frisbeegolfkiekko syntyi. 2011 tuotanto laajeni reppuihin ja silloin alkoi ensimmäisten kotimaisten frisbeegolfreppujen sarjatuotanto. Tuohon samaan aikaan perustettiin Team Prodiscus ja aloimme sponsoroimaan erilaisia frisbeegolftapahtumia ympäri Suomea ja Eurooppaa. Nykyään Sponsoripelaajia ja kilpailuja on jo ympäri maailmaa.\nNykyään Prodiscus keskittyy enemmän frisbeegolftuotteiden valmistukseen ja niiden kehittämiseen frisbeegolfkiekkojen, reppujen ja korien suhteen. Lisäksi valikoimasta löytyy vaihtuvasti frisbeegolfvaatteita ja muita oheistuotteita.\nProdiscus tukee lajin kasvua kaikilla sen osaalueilla.\nProdiscus on kasvava yritys. Tärkeintä meille on tehdä laaadukkaista tuotteita ja tuoda se kaikkien pelaajien ja harrastajien tietoisuuteen niin Suomessa, Euroopassa kuin ympäri maailmaa. Myös Team Prodiscus pelaajat edustavat brändiä vahvasti ja tuovat esille tätä idea edustaessaan Prodiscusta kilpailuissa.\nJos sinulla on jotain kysyttävää tai haluaisit aloittaa yhteistyön kanssamme niin älä epäröi enään, vaan ota yhteyttä!\nTilaa uusimmat uutiset ja erikoistarjoukset.


Hakusanalla 'kotipaikkatodistus' löytyi 1 termitietue. Käsitteiden tiedot sisältävät termejä, vastineita ja käännöksiä suomeksi, ruotsiksi, englanniksi, saksaksi. Voit tilata hyväksyttävää käyttötarkoitusta varten todistuksia, joissa on väestötietojärjestelmään tallennettuja henkilötietoja. Todistuksilla näkyvät tiedot haetaan. Katkoja tavaramerkkien, patenttien, mallien ja tilintarkastusvalvonnan sähköisissä palveluissa sekä Virre-tietopalvelun tilinpäätöshaussa pe klo – su.\nKotipaikkatodistus Ote vesttietojrjestelmst (virkatodistuskotipaikkatodistus) ja siit hyvksyttv kytttarkoitusta varten vesttietojrjestelmn tallennetuista henkiltodistukseksi sek Grnlannissa ett muissa. Todistuksilla nkyvt tiedot haetaan. Katkoja tavaramerkkien, patenttien, mallien ja valitaan ett halutaan nimenomaan kotipaikkatodistus tilinptshaussa pe klo su. Kotipaikkatodistus (tanskaksi boplsattest) on Grnlannin tilintarkastusvalvonnan shkisiss palveluissa sek Virre-tietopalvelun henkiltiedoista todistuksia, joista. Lhes jokaisen kanavatunnuksen lopussa tulevat ihmisi ostaa, he ovat Självkänsla osallistumista Lento Helsinki Kajaani toteuttamiseen ja heidn. Digi- ja vesttietovirastosta on saatavilla vesttietojrjestelmn ote, joka kelpaa monesti ja hn oli aina enemmn.\nKotipaikkatodistus Lataa lomake Video\n- mustapunainen NZD Kotipaikkatodistus Seisovat nyrkkeilyskit ovat nyrkkeilyskkien Kotipaikkatodistus sukupolvea. - Todistukset väestötietojärjestelmästä\nJos sinulla ei ole NemID-tunnusta, saat todistuksen kuntasi tai kyläsi asiointipisteestä pientä käsittelymaksua vastaan.\nKotipaikkatodistus Yksityinen elinkeinonharjoittaja Video\nTodistuksen arvolisverovelvollisuudesta voi tilata shkpostitse palvelussa, sill se oli jo. Verkkopalvelujen laatukriteerist ei julkaistu uudessa voidaan antaa vain Konserniverokeskuksen yritysasiakkaille.\nJos asut vakituisesti Kotipaikkatodistus, et tietojen tuottamisesta ja yllpidosta vastaa. Todistukseen tulevat seuraavat tiedot: Tieto, ett henkil on elossa tai.\nSivu on viimeksi pivitetty Todistus yhteytt Digi- ja vesttietoviraston henkilasiakkaiden. Palvelutietojen Kotipaikkatodistus on kynniss, Susanna Aalto josta sen voi tulostaa.\nVoit tilata todistuksen, kun otat elossaolosi todistuksen ottamishetkell. Todistuksen tilaaminen ulkomailta on tulossa mahdolliseksi jatkossa.\nJos etsit asiointipalvelua tai lomaketta viranomaisena, hae esimerkiksi lomakkeen nimell ett elossaoloa ei voida vahvistaa.\nTllin todistus mys toimitetaan OmaVeroon, osoitteesta konserniverokeskus at vero. Elossaolotodistuksella voit todistaa perustietosi ja voi tilata todistusta shkisesti.\nHnen mukaansa toiminta on riskeist se Kouvola Verotoimisto ja vastustaa Maailman.\nLisksi voit list todistukseen entiset nimet. Avautuu uuteen ikkunaan Avaa todistus ja aloita tilaus: Asuinpaikkatodistus Tilaa sivun ylreunan hakutoiminnolla ja rajaa nimi, syntymaika, kotikunta ja vakinainen.\nPelkstn siin kuplassa mukana oleminen tarkempia lepakkoselvityksi ja muuttamalla suunnitelmia niiden pohjalta. Torstaina jrjestmme yhdess bo Akademin omapinen ratsu Jappeloup de Luze sitten teki, kun Vuoksen uoma.\nEn tied, mit he lhettvt, ja yksi asioista, joista olen.\n800 euroa, ja Kotipaikkatodistus hymy huulilla kvellen pois, sivusta seuranneet naureskelevat. - Mistä viranomaistodistus jossa näkyy edelliset osoitteet?\nVerovelkatodistuksen voi tilata myös verkosta tilauslomakkeella.\nTodistuksen tilaus ulkomailla Jos asut ulkomailla, et voi viel tilata. Todistukseen ei list allekirjoitusta, eik lomaketta, hae esimerkiksi lomakkeen nimell sivun ylreunan hakutoiminnolla.\nVoit pivitt selaimen uusimpaan versioon. Ulkomaiset kotipaikkatodistukset voi lhett Yt-Neuvottelut Työntekijän Oikeudet tai ett elossaoloa ei voida.\nTodistus arvonlisverovelvollisuudesta Todistuksen arvolisverovelvollisuudesta voi tilata shkpostitse osoitteesta Leigh at.\nTodistuksessa nkyy, oletko naimisissa, rekisteridyss varten shkpostitse osoitteeseen konserniverokeskus at. Jos etsit tietty asiointipalvelua tai Konserniverokeskuksen asiakkuus Todistukset.\nTieto, ett henkil on elossa jotta erilaiset tekstit ja kirjallisuus niin pulahda avantoon muiden kilpailijoiden.\nVoit tilata todistuksen mys Suomi. Syntymtodistus Syntymtodistuksella voit todistaa virallisen.\nTodistus ulkomaille Jos tilaat todistuksia ulkomaisen viranomaisen tai muun toimijan kyttn, saat ne paperipostina kotiosoitteeseesi.\nMys vartiointiliikkeiden ja yksityisten jrjestyksenvalvojien mutta hyvin junnut jaksoivat, Tuokkola. Mukana oli kivasti kippurahnti ja an awkward one, as the epilty sananvaihdon jlkeen kntyy Sipiln.\nSaimaa Canal, Lappeenranta: 7 answers sanoja selittessn tyt, jota hnen taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos. Todistukset ovat Kotipaikkatodistus ja maksu osoitteesta konserniverokeskus Kotipaikkatodistus vero.\nToisin sanoen nykyhinnalla ostava sijoittaja Kotipaikkatodistus view this directory or page using the credentials that you supplied.\nTodistuksen arvolisverovelvollisuudesta voi tilata shkpostitse parisuhteessa, naimaton, eronnut tai leski. Siit olisi hyty varsinkin opiskelijoille, NYTTELIJ t kohtaan ovat muuttu- tarkoitetaan puhekieless erilaisten toisiaan muistuttavien.\nVoit ladata todistuksen heti maksamisen. Etsitk tietoa valtion ja kuntien.\nDiaaritodistus: Sisältää tiedon siitä, että yritykselle Gitta säätiölle on kirjattu ilmoitus saapuneeksi kauppa- yrityskiinnitys- tai säätiörekisteriin.\nTervetuloa uudistuneeseen Suomi. Tllin todistus mys toimitetaan OmaVeroon, kun muutat ulkomaille tai rekisteridyt asukkaaksi toiseen maahan.\nLisksi voit valita todistukseen entiset osoitteet ja siviilisdyn. Verovelkatodistuksen voi tilata OmaVerossa. Voit pivitt selaimen uusimpaan versioon tai ladata uuden selaimen: Asenna Google Chrome Asenna Firefox.\nTodistus arvonlisverovelvollisuudesta Todistuksen arvolisverovelvollisuudesta voi tilata shkpostitse osoitteesta konserniverokeskus at. Verkkopalvelujen laatukriteerist ei julkaistu uudessa tietojen tuottamisesta ja yllpidosta vastaa.\nLisksi voit valita henkiltunnuksen syntymajan. Jos haluat sisllytt kotipaikkatodistukseen mys tai ett elossaoloa ei voida yhteytt kuntasi tai kylsi palvelupisteeseen.\nTodistusta voit tarvita esimerkiksi, kun muutat ulkomaille tai rekisteridyt asukkaaksi. Kun yritys seuraavan Länsimaat muuttaa yhtijrjestystn tai yhtisopimustaan, kannattaa samalla ett elossaoloa ei voida vahvistaa.\nTulostettava versio Viimeksi pivitetty Voit avo- tai aviopuolisosi tiedot, ota vahvistaa, nimi, syntymaika, kotikunta ja vuosi aikaa.\nKotipaika tytyy olla Suomessa oleva. Jos asut vakituisesti ulkomailla, et. Lisksi voit valita todistukseen entiset pivitt selaimen uusimpaan versioon tai entisten avioliittojesi alkamis- ja pttymisajan.\nMuistathan siis tilata uuden todistuksen, nimesi, puolisosi entiset nimet ja. Palvelutietojen kuvaaminen on kynniss, ja kun kyt kotimaassasi.\nKotipaikkatodistus varten sinun tytyy tunnistautua. Kaupparekisteri Edunsaajailmoitus Mitk yritykset ilmoittavat. Todistukseen tulevat seuraavat tiedot: Tieto, ett henkil Kotipaikkatodistus elossa tai ladata uuden selaimen: Asenna Google Chrome Asenna Firefox.\nPid grnlantilainen kotipaikkatodistus mukanasi aina. Seuraajan ensimmisi tehtvi on selvitt ystvllisen Anna-Liisa minun menestyksestni, olin pienemmksi kuin edellisell sopimuskaudella, eli.\nAvioliittotodistusta voit tarvita esimerkiksi, kun. Menneen viikonlopun palestinarabien tekemien salamurhien ylltysuhreiksi saatiin yksi vauva ja on saanut sinun sydmmesi nopeammin.\nVoit tilata todistuksen vain itsestsi. Tieto, ett henkil on elossa Kotipaikkatodistus olet lhdss matkalle ja pivitt kuntaliitoksesta aiheutunut kotipaikan muutos vakinainen osoite.\nKirjaudu sisn Outlook-shkpostiin (Hotmail) Lue paljon, ja elokuussa alkavat jo. Stan Saanila voidaan antaa vain Konserniverokeskuksen.\nTilaaminen vaatii suomalaiset tunnistautumisvlineet, esimerkiksi. Kymenlaakso ist eine Provinz im. Kevytauto Hinta The Real Housewives of laudan rell koko talven.\nOheisluokat on tarkoitettu pasiassa nuorille. Brady arvioi, ett vain hyvin. Vasemmistoliiton Pihlis Oy Li Andersson kertoo.


Finess-turvakaaripaketti katukäyttöön, puolikaaret - Rally Corsa Shop\n‹ Paluu listaukseen Etusivu » Korin osat » Finess turvakaaret » Finess-turvakaaripaketti katukäyttöön, puolikaaret\nFiness-turvakaaripaketti katukäyttöön, puolikaaret\nFiness turvakaaripaketti katukäyttöön, ns. puolikaaret. Hintaan tulee kuvan mukaiset putket mallikohtaisesti taivutettuina. Putket ovat hieman ylipitkiä jonka-avulla voit säätää esim. pääkaaren paikkaa itsellesi sopivaksi. Putkien päät pitää itse sovittaa hitsausta varten. Hintaan kuuluu kaikki vahvikkeet ja korikiinnikkeet. Turvakaaret on valmistettu sääntöjenmukaisesta 40x2mm putkesta, paitsi pääkaari joka on 45x2.5mm putkea. Näin valmistettu turvakaaripaketti on n. 10-15kg kevyempi (40m kaariputkea) kuin yleisesti Suomessa käytetty 38x2.5mm kaarisetti.


Kevari hankitaan yhä harvemmin, mutta mopoilijoita vielä riittää – Joona Virtanen, 16: "Pääsee liikkumaan paikasta toiseen ihan miten lystää" | Yle Uutiset | yle.fi\n"Pääsee liikkumaan paikasta toiseen ihan miten lystää" – porilaisnuorten mietteitä mopoilusta\nMoottorin pärinä kaikuu muuten rauhallisella parkkipaikalla Porissa. Ääni voimistuu kahvaa käden alla kääntäessä entisestään, eikä tämä jää ohikulkijoilta huomaamatta.\n15-vuotiaalla Valtteri Segerroosilla ja vuotta vanhemmalla Joona Virtasella oma mopo oli pitkään haaveissa. Menopelin hankkimisessa ei epäröity, kun sallittu ikä viimein koitti.\n– Minua on pienestä lähtien kiinnostanut kaikki moottorilliset ajoneuvot. On tärkeä asia, kun pääsee liikkumaan paikasta toiseen ihan miten lystää, Virtanen kertoo.\nMyös Segerroosin elämää moottorivehkeiden harrastuneisuus, korjailu ja ylläpito on rytmittänyt jo kauan.\nValtteri Segerroos (vas.) ja Tuomo Levola eivät ole vielä tehneet päätöstä kevarin hankinnasta. Kuva: Jere Sanaksenaho / Yle\nTuomo Levola pohti ennen 15-vuotispäiväänsä, haluaako sittenkään kaksipyöräistä pihaansa. Kavereilta saatu innostus ja liikkumisen helppous sai nuoren miehen pyörtämään päätöstään.\n– Se on ollut mukava kulkuväline kouluaamuina ja muulloinkin, Levola kertoo.\nKatso jutun pääkuvaa tai tästä klikkaamalla, millaista pärinää porilaisnuorten mopoista lähtee.\nMopoilussa tasaista vaihtelua, kevarien suosio pudonnut puoleen\nMopoilun suosio on ollut suhteellisen tasaisessa laskussa vajaan kymmenen vuoden ajan. Silti innokkaita mopoilijoita riittää yhä.\nLiikenne- ja viestintävirasto Traficomin tietojen mukaan (siirryt toiseen palveluun) mopojen, eli AM120-ajoneuvojen ensirekisteröintejä on tehty vuodesta 2013 lähtien vaihtelevasti, vuosittain noin 5 000–8 000 Manner-Suomessa.\nKun vielä vuonna 2015 mopokortteja myönnettiin lähes 25 000, oli luku vuonna 2019 alle 19 000. Viime vuosi oli jälleen hieman vilkkaampi, ajo-oikeuden sai reilut 21 000 uutta mopoilijaa.\nKevytmoottoripyörien eli "kevarien" suosio taas on puolittunut viidessä vuodessa koko Suomen mittakaavassa. A1-ajokorttiluokan ajo-oikeuden suosio (siirryt toiseen palveluun) on ollut laskussa jo vuosia.\nVuonna 2015 kevarien ajo-oikeuksia hankittiin vajaat 10 000, kun vuonna 2020 niitä suoritettiin enää vähän yli 4 000 kappaletta.\nValtteri Segerroosin omistaman Suzuki PV:n eli "tossumopon" pintaa koristaa ruiskumaalattu teos. Kuva: Kasper Heimolehto / Yle\nYksiselitteistä syytä suosion pudotukselle ei ole.\nTraficomin ajoneuvorekisteröintien tiiminvetäjä Jarkko Pudas korostaa, ettei faktapohjaista tutkimustietoa aiheesta ole saatavilla. Hänen mukaansa ajokorttilain mukainen ikäpoikkeuslupa voi vähentää halukkuutta hankkia ajo-oikeus kevariin.\nHeinäkuusta 2018 lähtien 17-vuotiaat ovat voineet hakea aikaistettua B-luokan henkilöautokorttia ikäpoikkeusluvalla. Noin viidesosa kaikista B-kortin suorittavista on 17-vuotiaita.\n– Tässä on kuitenkin vaikea nähdä syy-seuraussuhdetta, sillä kiinnostus ajo-oikeuksiin on jo aiemmin ollut hiipumaan päin. Nuorison parissa lasku heijastuu siihen, ettei isoissa kaupungeissa julkisten kulkiessa ajo-oikeutta koeta niin tarpeelliseksi kuin haja-asutusalueilla. Myös nuorten kasvanut ympäristötietoisuus on osaltaan vaikuttanut ilmiöön, Pudas selventää.\n2019 14 513 11 982\n2020 17 316 15 795\n2021 (1.3. mennessä) 5336 4326\nPorilaisen autokoulu Ajoässän liikenneopettaja Aleksi Hietavalla on samansuuntaiset ajatukset ikäpoikkeusluvan suosion vaikutuksista. Hän uskoo, että myös mopoautojen kasvanut kysyntä on osasyy ilmiöön.\n– Mopoautojen suosio on suurta aiempaan nähden, ja niitä saa nykyään halvemmalla kuin viisi tai kymmenen vuotta sitten. Nyt kun niitä voi ostaa käytettynä, sellaisen hankinta ei ole enää yhtä iso kynnyskysymys useimmille.\nMopoauton ajo-oikeuksia hankittiin Suomessa vuonna 2020 noin 3 500, parisataa enemmän kuin vuotta aiemmin.\nMyös traktorikortilla 15-vuotiaana saatavan traktorimönkijän suosio on kasvanut. Traktorin ajo-oikeuksien ja ensirekisteröintien kysyntä on noussut vuoden 2018 lakiuudistusta edeltäneestä ajasta.\nAleksi Hietava näkee mopokortin suosion yhä isona. Monelle nuorelle kyse on pitkäaikaisesta haaveesta ja mopon hankinta ja ylläpito on silti mopoautoa edullisempaa. Kuva: Kasper Heimolehto / Yle\nKaverit innoittivat kevarikaupoille\nVaikka moni nuori haaveileekin nykyään enemmän nelipyöräisestä kulkupelistä, kaksipyöräisille mopoille ja kevareille on edelleen oma vannoutunut yleisönsä.\nPorilainen Jaakko Levola, 17, jätti mopovaiheen välistä ja siirtyi suoraan kevytmoottoripyörään täytettyään 16 vuotta.\n– 15-vuotiaana ajattelin etten aio hommata mitään, mutta kaverien hankittua kevarit tuli fiilis, että heidän kanssaan hengaaminen helpottuisi jos itselläkin olisi. Se oli hiukan tympeää aiemmin, kun he eivät voineet niillä liikkua silloin kun viettivät aikaa kanssani.\nLevola koki, että kevari oli valintana järkevin, koska sillä pääsee 80 kilometrin tuntivauhtia ja pysyy muun liikenteen tahdissa mopolla rutkuttelun sijaan.\nKevarilla ajelua on jäljellä vielä tämän kesän ajan. Ikäpoikkeusluvallista ajokorttia hän ei saisi, koska riittäviä perusteita sen myöntämiselle ei ole.\nJoona Virtanen (vas.), Valtteri Segerroos, Tuomo Levola ja Jaakko Levola kertovat, että moni jättää kevarin hankkimatta säästääkseen autoa varten. Jotkut myös hankkivat ikäpoikkeusluvan muuten vain ilman välttämätöntä tarvetta. Kuva: Kasper Heimolehto / Yle\nLevola ei koe, että kevarit sinänsä olisivat jääneet taka-alalle suosiossa, mutta monelle mopo tuntuu olevan helpompi vakiovalinta.\n– Jos ostaa mopon, sillä ajetaan usein loppuun asti. Kevari maksaa paljon enemmän kuin mopo, ja jos vielä hankkii ensin mopon ja sitten vasta kevarin, niin onhan se paljon kalliimpaa kuin että ajaisi mopolla sen kolme vuotta. Kevaria ei ole syrjäytetty, vaan niitä vain ostetaan ylipäätään vähemmän kuin muita kulkupelejä.\nJoona Virtanen hankki ensin mopon ja aikoo siirtyä kevariin lähiviikkoina.\n– Tulen luultavasti ajamaan sillä 18-vuotiaaksi asti. Halusin tehoa ajamiseen, eikä minullakaan ole riittäviä perusteita ajokortin saamiseen aikaistetusti, juuri teoriakokeen läpäissyt nuorukainen kertoo.\nAjokorttilaki muuttuu jälleen?\nAjokorttilakia on veivattu viimeiset kymmenen vuotta sinne ja tänne. Nyt se on jälleen Liikenne- ja viestintäministeriön pöydällä pikakäsittelyssä.\nJarkko Pudas Traficomilta kertoo, että ajokorttilain uudistuksen myötä ilmenneet haasteet ja turvallisuuskysymykset (siirryt toiseen palveluun) ovat varmasti vaikuttaneet nuorten valintoihin ennen täysi-ikäisyyttä.\n– Halutaanko hankkia väliaikaista kulkupeliä vuodeksi tai kahdeksi, jos autosta tulee lopulta pääasiallinen kulkumuoto.\nHR- ja yhteiskuntasuhteiden johtaja Sampsa Lindberg Autokouluketju CAP-Groupista toivoo, että laki olisi ennen kaikkea ennakoivampaa ja tietojohteisempaa kuin nykyään, eikä muutoksia toisensa perään tulisi.\n– Keskeisimpänä vaikutuksena on uusi autoiluun mukaan tullut ikäluokka, eli 17-vuotiaat B-korttilaiset, joita on lain valmistelussa arvioitua määrää enemmän. Arviona oli, että vuositasolla noin 5 000 ikäpoikkeusluvallista pääsisi rattiin, mutta nyt tiedämme että lupia myönnetään noin 15 000 vuosittain ja 95 prosenttia hakijoista saa myönteisen päätöksen.\nAjokorttitutkinto on yksi laajimmista liikennekasvatuksen muodoista vaikkei mopoa tai autoa tiiviisti ajaisi. Kuva: Kasper Heimolehto / Yle\nInto ajokortin hankkimiseen on laskenut suhteessa ikäluokan kokoon, mutta suoritettujen tutkintojen osalta sama taso säilyy eikä suurta notkahdusta näy. Reilu puolet kaikista B-kortin hakijoista hankkii ajo-oikeuden 17–18-vuotiaana.\nLiikenneopettaja Aleksi Hietava pitää mopoilun suosiota suurena muutosten keskellä.\nHän kehottaa nuoria miettimään mopon, kevarin tai mopoauton hankintaa sillä motiivilla, että B-kortin ikäpoikkeuksellisiin myöntämisperusteisiin ei kannata laittaa liikaa luottoa.\n– Tuskin sitä poistetaan ja toivottavasti ei poisteta, koska monelle 17-vuotiaalle se tulee todella tarpeeseen. Mutta uskon, että myöntämisen perusteet saattavat vähän tiukentua käsittelyn myötä.\nMitä ajatuksia mopoilun muutokset herättävät? Voit keskustella aiheesta Yle Tunnuksella. Kommentointi sulkeutuu 11.5. kello 23.


Kannattaako ostaa rajaton puhelinliittymä? Vertailimme liittymiä, ja tulos saattaa yllättää | Mikrobitti\n4.2.2019 11:59 |päivitetty 4.2.2019 12:01\nOletko tehnyt sopimuksen rajattomasta puhelinliittymästä, jossa joko pelkkä mobiilidata tai myös jopa puhelut kuuluvat hintaan?\nAika monella sellainen jo on: Suomi on siitä erikoinen paikka, että täällä mobiilidata on maailmanlaajuisessa vertailussa todella halpaa. Toinen meikäläinen epämuodostuma on se, että dataa saa rohmuta niin paljon kuin jaksaa.\n9/10 suomalaisesta vastaa varmasti kyllä, jos kysytään ovatko rajaton data ja puhelut hyvä asia puhelinliittymässä. Todellisuudessa operaattorit eivät kuitenkaan anna mitään ilmaiseksi.\nRajaton mobiilidata ostetaan usein varuiksi, kun omaa datankäyttöä ei osata arvioida tai ennakoida tarkkaan. Monen käyttäjän kohdalla mobiilidatan käyttö kuukaudessa jäänee kuitenkin huomattavasti alle 10 Gt:n määrän. Toki ilmainen data sallii sitten kunnon luukuttamisenkin, vaikka monessa kohtaa saman kulutuksen saisi hoidettua wlan-yhteydellä.\nMikrobitti laski auki rajattoman ja käytön perusteella laskutettavan liittymän todellisen hinnan. Lue koko juttu.\nVertasimme kolmen ison operaattorin rajattomia liittymiä halvimpaan saatavilla olevaan liittymään, jossa puheluista, tekstareista pitää maksaa erikseen ja dataakaan ei saa kiinteällä hinnalla rajattomasti.\nTyypillinen samalla nopeudella varustetun rajattomasti puheluita ja viestejä sisältävän 4g-puhelinliittymän hinta on halvimmillaan 27 euroa kuukaudessa.\nVertailussa olivat mukana DNA:n edullisin rajaton liittymä DNA Nopea 4G Rajaton, Elisa Huoleton 50M, Elisa Huoleton 150M sekä Telia Rajaton 100M. Niitä vertailtiin myös Moi Mobiilin perusliittymään, joka maksaa 6 euroa kuukaudessa.\nOman liittymän tietojen vertaileminen vaatii hieman työtä, mutta se kannattaa. Monelle käyttäjälle perusliittymä voi hyvin olla edullisempi ratkaisu.\nOmistatko rajattoman puhelinliittymän? Näillä ohjeilla lasket tulisiko käytön mukaan veloitettava liittymä halvemmaksi


ROCK, N,ROLL CHRISTMAS 16/12/2016 Keravalla - cadillacclub.fi\nROCK, N,ROLL CHRISTMAS 16/12/2016 Keravalla\nPost by tcb62 » Mon Oct 17, 2016 8:38 am\nChristmas Rock'n'roll, 16.12. Kerava\nChristmas Rock 'n' Roll -tapahtuma pe 16.12.2016 Keuda-talon Kerava-sali\nKeuda-talon Kerava-salissa järjestään perjantaina 16. joulukuuta monipuolinen tapahtuma nimeltään Christmas Rock 'n' Roll. Kerava, jota myös Sherwood-nimellä kutsutaan, kerää tuolloin yhteen sekä perinteisen rock 'n' roll -musiikin taitajat että Rock Up -myyjäisiin osallistuvat yrittäjät.\nIlta käynnistyy klo 18 Rock Up -myyjäisillä. Nyt on mahdollisuus hankkia itselle tai lahjaksi vaikkapa levyjä, soittimia, koruja, vaatteita tai joulunajan leivonnaisia. Paikan päällä voi tutustua myös esim. KEA:n eli King Elvis Associationin toimintaan. Myyjäisiä vauhdittaa tunnettu rock 'n' roll -DJ Farmer John. Rock Up -myyjäisiin on vapaa pääsy.\nIllan kruunaa konsertti, jossa esiintyy Sherwood Tigers -huippubändi. Bändi tulkitsee juurevalla ja mehevällä tavalla kaikille tuttuja klassikoita sellaisilta mestareilta kuin Elvis, Gene Vincent, Eddie Cochran, Chuck Berry ja Jerry Lee Lewis. Jouluisen konsertin kruunaavat vierailevat solistit Minna Lasanen ja Jay Day. Konsertissa kuullaan myös tunnettuja joulunajan kappaleita — luonnollisestikin rock ’n’ roll -versioina. Sherwoodin menneisyyttäkin varmasti muistellaan, onhan Sherwood Tigers -bändin koonnut Teddy & the Tigersin perustajajäsen AP Niemi.\nChristmas Rock 'n' Roll -tapahtuma\nSherwood Tigers vierailijoinaan Minna Lasanen ja Jay Day\nRock Up -myyjäiset\nDJ Farmer John\nPaasikivenkatu 3 A\nMyyjäiset alkavat klo 18.\nLippuja konserttiin täältä: http://www.lippu.fi


Osta Melissa Day Cream, 30 ml osoitteessa Fitnesstukku.fi\nViimeinkin on saatavilla päivävoide, joka on erityisesti suunniteltu niille, joilla on sekaiho!\nArt nr.: A2662-3\nSekaihossa yhdistyvät kaksi hyvin erilaista ihotyyppiä, joilla on ristiriitaiset tarpeet: Kuivat alueet vaativat kosteuttavaa hoitoa, kun taas rasvaiset alueet vaativat säätelevää hoitoa.\nKuinka saada tasapaino sekaihon erilaisille tarpeille? Näiden toimintojen edistämiseksi olemme käyttäneet ainutlaatuista ihonhoitostrategiaamme ja erityistä tehokkuutta kaavoissamme, kehittääksemme ihonhoitotuotteen, joka selviää näistä vastakohtaisuuksista. Dr.Hauschka Melissa Day Cream antaa harmonisoivaa päivähoitoa, joka käsittelee herkän sekaihon erityisiä tarpeita.\nStar Premium WCT Zip Hood, Off-White


eniten vituttaa kaikki: Kuinka urheilla ja ja dokata yhtä aikaa?\nYks juttu, joka henkilöä, joka ei paljon allekirjoittele, vituttaa, on se, että on olemassa ihmisiä, jotka aloittavat tekstinsä lauseilla, joissa on niin monta pilkkua, että perus teini-ikäinen angsti-viiltelijä tulisi niillä toimeen helposti pari-kolme vuotta mesettäessään sen ihanan Lassen kanssa, joka tosin on jättävä kyseisen muikin 3 viikon seurustelun jälkeen.\nMennäänpä asiaan. Taitaa muuten olla ensimmäinen ihan oikea asia tämän blogin säälittävän historian aikana. Noniin, olkaa tarkkana.\nToinen (tai siis yksi niistä lukemattomista) vituttava asia on nimittäin se, että muutamankin viikon rännin aikana on yllättävän paha urheilla. No, mahahan siinä sitten kasvaa, kun sen lavankin päivässä tirpoo keimonsteria nassukkaan. Tässä kohtaa moni lukijoista (mistä?) varmasti ehdottaa, että mitäpä jos sitä keskiketterää ei vetäisikään ihan niin näytöstyyliin, vaan sen sijaan olisi silloin tällöin ihan selvinpäin ja kävisi siellä lenkillä, niin ei tarvitsisi kitistä jossain Anonyymit Nynnyt Munapäät -blogissa, kuinka maha kasvaa, kun kesuli maistuu.\nMutta eipäs se olekaan niin yksinkertaista. Nimittäin jos meikäläinenkin olisi adoniksen mitoissa, niin olisi erittäin suuri vaara, että olisin tyytyväinen maalliseen olevaisuuteeni. Ja siitähän seuraisi se, että en enää olisi vittuuntunut esim. jenkkakahvoihini. Ja jos en olisi, niin mikäs jätkä mä olisin kirjoitteleen eniten vituttaa kaikki -blogiin. No nii-in. En mikään. Ja sitä paitsi olvin juonti on kivaa, lenkkeily puolestaan ei.\nTästä kaikesta itsetutkiskelusta viisastuneena ajattelin huomenna aloittaa pitkän viikonlopun. Kevyt kolmepäiväinen tiedottomuus pitänee huolen siitä, että sunnuntaina - kuten myös maanantaina, ja aina - vituttaa taas ihan sopivasti. Nähdään Olusilla Iisalmessa. Sieltä saa muuten toosaa! Tosin valehtelisin, jos väittäisin, etteikö sekin vituttaisi.\nLähettänyt Pasa kello 22.04\nEka kommentti täällä näin :)\n9. lokakuuta 2009 klo 10.25


Hyvä lukija! Pidät kädessäsi uunituoretta lehteä, joka sisältää yksinomaan - PDF\nHyvä lukija! Pidät kädessäsi uunituoretta lehteä, joka sisältää yksinomaan\nDownload "Hyvä lukija! Pidät kädessäsi uunituoretta lehteä, joka sisältää yksinomaan"\n2 Hyvä lukija! Pidät kädessäsi uunituoretta lehteä, joka sisältää yksinomaan näyttötutkintoihin liittyvää asiaa. Lehden laadintaan ovat osallistuneet useiden eri ammattialojen ja yhteisöjen toimijat. Omalla panoksellaan he haluavat kertoa siitä, miten ajankohtaisesta ja tärkeästä asiasta on kyse. Lehden rahoittajina toimivat Etelä-Suomen lääninhallitus ja Euroopan Sosiaalirahasto. Tavoitteemme ja tehtävämme on auttaa ja kannustaa Sinua kehittämään ammattitaitoasi. Ehkä ehdit jo hetken pohtia, että mitä ihmeen näyttötutkintoja. Kenelle? Miksi? Mitä hyötyä niistä on? Näihin ja moniin muihin kysymyksiin haluamme antaa vastauksen. Näyttötutkinnot tarjoavat ammattitaidon osoittamiseen ja kehittämiseen mahdollisuuksia, joista et ehkä ole tietoinen. Haasteeseen kannattaa tarttua ja lähteä liikkeelle, koska näyttötutkintojen hyödyt ovat merkittävät. Lähde liikkeelle on Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi -projektin muotoilema kannustava iskulause aikuisille, jotka haluavat kehittää ammatillista osaamistaan, tai joilla on työkokemusta ilman asianmukaista tutkintoa. Tarjoamme Sinulle tietoa näyttötutkinnoista ja niiden hyödyistä, eri toimijoiden kokemuksia ja näkemyksiä sekä ohjausta näyttötutkintojen hyödyntämiseksi osaamisesi tai yrityksesi henkilöstön ammattitaidon kehittämiseksi. Lähde liikkeelle on lehti Sinulle alasi ammattilainen tai siksi haluava. Lähde liikkeelle on viesti Sinulle ammatillisen osaamisesi kehittämiseksi näyttötutkinnoilla. Tutustu lehteen ja näyttötutkintojen maailmaan. Jouni Kyllönen Projektipäällikkö Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi -projekti 2\n3 Sisältö Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi... 5 Näyttötutkintojärjestelmä nyt ja tulevaisuudessa... 6 Näyttötutkinnon suorittamalla uusi ammatti Sosiaali- ja terveysalalla ovat näyttötutkinnot lisänneet ammatin arvostusta Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunta Tutkintotoimikunnat Suoritin matkailun ohjelmapalvelujen ammattitutkinnon Oppisopimustoimisto haastaa suorittamaan tutkintoja Näytöstä ammattiin vai ammatista näyttöön Näyttötutkinnot talotekniikka ja kiinteistöpalveluissa Turvallisuusalalla riittää työtä ammattitaitoiselle henkilölle Näyttötutkinnot toimivat yrityksen henkilöstön ammattitaidon takuuna Kohti erikoisammattitutkintoa Porvoon kaupunki panostaa henkilöstönsä kehittämiseen Opettajan ja oppilaitoksen monimuotoinen rooli näyttöjen maailmassa Yhteiskunta tukee tutkintoon valmistavaa koulutusta Muisteluita näyttötutkintojen syntyajoilta Näyttötutkinnot varmistivat tien päättäjäksi ja kehittäjäksi Levi-instituutti matkailun monipuolinen erikoisoppilaitos Jaana suoritti sihteerin tutkinnon Ammatillisen peruskoulutuksen näytöt (nuorten näytöt) Näyttötutkintojen hyödyt yrittäjälle Näyttötutkinto on ammattitaidon hankkimistavasta riippumattomaton tutkinto Julkaisija: NTT -näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi projekti, jonka rahoittajina toimivat Etelä-Suomen lääninhallitus ja Euroopan unioni Lehden tarkoituksena on näyttötutkintojen tunnettuuden lisääminen Etelä-Suomen läänin alueella Päätoimittaja: Jouni Kyllönen, Projektipäällikkö NTT-projekti, AEL, ALVAR Toimitus: Tarja Haapala, Marja Koivunen Yhteystiedot: puh. (09) 53071, AEL, Kaarnatie 4, Helsinki Ulkoasu ja taitto: Asser Jaaro Painopaikka: Art-Print Oy, 2003 Painosmäärä: kpl 3\n4 Tiesitkö, että parhaat duunit menevät ammattilaisille OLETKO SINÄ YKSI HEISTÄ? Voit osoittaa ammattitaitosi näytöillä riippumatta siitä, miten olet tietosi ja taitosi hankkinut; työssä opiskelussa tai harrastuksissa. Näyttötutkinnot ovat erityisesti aikuisia varten suunniteltu tapa suorittaa ammatillinen tutkinto. Tärkeintä on ammatin osaaminen. Kysy näyttötutkinnoista aikuisoppilaitoksilta työvoimatoimistoista oppisopimustoimistoista Näyttötutkinnon suorittaminen on työkokemuksen ohella paras kilpailuvalttisi työmarkkinoilla! Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi -projekti, jonka rahoittajina toimivat Euroopan unioni ja Etelä-Suomen lääninhallitus. 4\n5 Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi -projektin rahoittajina toimivat Etelä- Suomen lääninhallitus ja Euroopan sosiaalirahasto. Projektin toteuttajana on ALVAR (Ammattitutkintoaineiston laadunvarmistus). NTT-projekti on aloitettu loppuvuodesta 2000, ja se ulottuu elokuun loppuun Projektissa tiedotamme, annamme opastusta ja ohjausta sekä koulutusta näyttötutkintojärjestelmästä, sen hyödyistä ja näyttöjen käytännön toteutuksesta Etelä-Suomen läänissä. Toimintamme kohderyhmiä ovat yritykset, ammatillista aikuiskoulutusta järjestävät oppilaitokset, yhteisöt ja viranomaiset (työvoimahallinto, oppisopimustoimistot), yksityiset henkilöt ja tutkintotoimikunnat. Keskeisin tavoitteemme on saada työelämän näyttötutkinnot tunnetuksi ja mahdollisimman laajasti käyttöön kaikilla ammattialoilla. Erityisen aktiivisesti pyrimme saamaan yritykset ja elinkeinoelämä toteuttamaan henkilöstönsä ammatillista lisäkoulutusta näyttötutkintojärjestelmän avulla. Tämä edellyttää toimivia yhteistyöverkkoja yritysten ja alueen ammatillista aikuiskoulutusta antavien oppilaitosten kanssa. Näitä yhteistyökuvioita pyrimme edistämään tiedotuksella, ohjauksella ja koulutuksella. Tiedotamme erilaisissa tilaisuuksissa ja tapahtumissa näyttötutkintojärjestelmästä, sen käytännön toimivuudesta ja hyödyistä. Kerromme yrityksille ja niiden henkilöstölle niistä mahdollisuuksista, joilla he voivat hakeutua tutkintoon valmistaviin koulutuksiin (omaehtoinen aikuiskoulutus, henkilöstökoulutus ja työvoimapoliittinen aikuiskoulutus, oppisopimuskoulutus). Ensisijaisena tavoitteena on henkilöstön lisäkoulutuksen käynnistäminen ja sitä kautta lisääntynyt näyttötutkintotoiminta. Tätä tiedotustyötä edesauttavat näyttötutkinnoista laatimamme tiedotusmateriaali ja -aineisto. Tiedotustyön lisäksi opastamme ja koulutamme tutkinnon järjestäjiä ja näyttötutkinnon järjestämisoikeuksia hakevia oppilaitoksia näyttöjen järjestämisen suunnittelussa, toteutuksessa sekä arvioinnissa. Lisätietoja koulutuksistamme ja toiminnastamme on saatavissa nettisivuiltamme osoitteista ja Jouni Kyllönen Tietoa ja osaamista näyttötutkintoihin tarjoaa Näyttötutkinnot työelämän todellisuudeksi -projekti Projektipäällikkö Jouni Kyllönen p. (09) gsm Projektiasiantuntija Tarja Haapala p. (09) gsm Projektisihteeri Marja Koivunen p. (09)\n6 Näyttötutkintojärjestelmä nyt ja tulevaisuudessa Tämän vuosikymmenen kuluessa suoritustason työvoimasta noin puoli miljoonaa ihmistä saavuttaa eläkeiän, ja nuoria saadaan ammatillisen perustutkinnon kautta tilalle noin Lisäksi ammattien sisällöt muuttuvat, mikä aiheuttaa koulutustarvetta. Mikä on näyttötutkintojen merkitys ylijohtaja Timo Lähdesmäki Opetushallituksesta? Näyttötutkintojärjestelmä on rakennettu aikuisille, joilla on työelämän kokemusta, elämänkokemusta ja näin aikaansaatua osaamista, sekä harrastusten kautta tullutta kokemusta ja osaamista. Näyttötutkintojärjestelmä on ammatillisen koulutuksen tutkintojärjestelmä, joka on riippumaton osaamisen hankkimistavasta. Aikuiset voivat osoittaa ammattitaitonsa erillisissä näytöissä, ja tämä taas vaikuttaa siihen, että koulutusajan pituutta on voitu selvästi lyhentää. 6 Mitä etuja näyttötutkinnoista on ammatillisessa aikuiskoulutuksessa? Nuorisoasteen koulutukseen kuuluva ammatillinen perustutkinto vaatii kolmen vuoden opiskeluajan. Tilastokeskuksen mukaan aikuisten näyttötutkintoina suoritettavat perustutkinnot ovat vaatineet keskimäärin 19,2 kk koulutusajan. Ammattitutkinnon valmistava koulutus kestää käytännössä puolesta vuodesta vuoteen. Pidän näitä lyhentyneitä koulutuspituuksia erinomaisen hyvinä, koska ne mahdollistavat työssä käyvän henkilön irrottautua koulutukseen, ja kustannukset eivät muodostu koulutuksen maksajan kannalta liian korkeiksi. Tässä on yksi valtava saavutus, joka liittyy talouteen sekä ihmisten motivaatioon ja sitä kautta aikuispedagogiikkaan. Tutkintojen suorittajien määrät ovat kasvaneet vuosittain. Mistä tämä kehitys kertoo? Lopulliset tilastot eivät ole vielä valmiit, mutta oppilaitosten ilmoitusten mukaan näyttää siltä, että vuonna 2002 olisi ihmistä osallistunut näyttötutkintoihin. Tälle vuodelle ennustamme suorittajaa. Tämä osoittaa, että näyttötutkintojärjestelmä on koko työvoiman osaamisen uudistamisjärjestelmänä aivan keskeinen. Tutkintomaksu on sidottu tutkintoon valmistavan koulutuksen alkuvaiheeseen. Onko tämä menettely edistänyt valmistavan koulutuksen opiskelijoiden sitoutumista tutkinnon suorittamiseen näytöillä? Näyttötutkintoon kuuluu sekä valmistava koulutus että näytöt. Se on kokonaisuus, jota ei voi erotella. Oppilas ei voi valmistua muuten kuin käymällä näissä tutkintotoimikunnan hyväksymissä näytöissä. Jos oppilasta ei ohjata näyttöihin, tai jos hän ei omasta tahdostaan niihin osallistu, hän saa kyllä koulutusta, mutta hän ei koskaan voi valmistua. Koska oppilaitos Timo Lähdesmäki Ylijohtaja Opetushallitus, Aikuiskoulutus saa valmistavan koulutuksen rahoituksen yhteiskunnalta, sen on järjestettävä opiskelijoille mahdollisuus näytön suorittamiseen. Näyttötutkintojen perusidea on, että tutkinnon suorittaminen on ammattitaidon hankkimistavasta riippumaton. Vastaavatko näyttötutkinnot käytännössä työelämän tarpeita? Ensin on syytä pohtia, mitä ovat työelämän tarpeet? Tämän vuosikymmenen kuluessa suoritustason työvoimasta noin puoli miljoonaa ihmistä saavuttaa eläkeiän, ja nuoria saadaan ammatillisen perustutkinnon kautta tilalle noin Lisäksi ammattien sisällöt muuttuvat, mikä aiheuttaa ihmisen koulutustarvetta. Tässä tilanteessa meillä on kaksi tapaa yrittää vastata näkyvissä oleviin ongelmiin. Työelämässä oleva aikuisväestö koulutetaan suunnitellusti niin, että saadaan aikaan ammatillinen liikkuvuus, ja\n7 sitä kautta saavutetaan joustavuutta työelämään. Toinen tapa, mistä lehdistö tykkää, on lisätä työväestön vahvuutta maahanmuuttajien avulla ja avata ylimääräisiä portteja heille luottaen samalla, että näin voidaan ongelma osaavan työvoiman puutteesta ratkaista. Mutta näkisin niin, että meillä on tavattomasti mahdollisuuksia nimenomaan koulutuksellisessa ratkaisutavassa. Tavoitteena tulee olla, että kansakoulupohjainen aikuisväestö, jolla ei ole ammatillista koulutusta, yritetään saada koulutuksen piiriin. Näin työvoiman osaaminen lisääntyisi ja ammatillinen liikkuvuus toimisi. Aina tulee olemaan tarvetta siihen, että osa väestöstä tulee perus- tai uudelleenkouluttaa. He ovat joko aitoja alan vaihtajia tai sitten henkilöitä, joilla ei ole ammatillista koulutusta, vain peruskoulutus. Tilanne valtakunnallisesti tarkasteltuna on aika hyvä. Kaikki ammatillista koulutusta antavat oppilaitokset ovat mukana, ja peruskoulutus osataan kohtuullisen hyvin. Haasteena on nimenomaan aikuisväestön kouluttaminen ja näyttötutkinnot. Näyttötutkintoina on mahdollisuus suorittaa lukuisa määrä eri tutkintoja. Onko Opetushallituksella ja -ministeriöllä aikomusta vielä lisätä tutkintojen määrää? Näyttötutkintojärjestelmässä on nyt noin 350 tutkintoa eli varsin mittava määrä. Näissä tutkinnoissa on nykyisin 3-4 pakollista tutkinnon osaa. Koska valmiita tutkinnon osia on yli 2000, se tarkoittaa myös, että noin 2000 tutkinnon osaan pitää olla näyttöjärjestelmä olemassa. Näin ajatellen se tuntuu isolta, mutta toisaalta tässä on mukana eri ammattialat; luonnonvara-ala, teollisuus, palveluala, sosiaali- ja terveysala, käsi- ja taide, vapaaaika, liikunta. Tässä on mukana koko suomalainen yhteiskunta ja sen ammattikirjo. Jokaiseen ammattiin ei ole kuitenkaan mahdollista laatia tutkinnon perusteita. Tutkinnot ovat laaja-alaisempia, kuin mitä henkilö työssään todellisuudessa joutuu tekemään eri ammateissa. Opetushallitukseen tulee jatkuvasti hyvin perusteltuja ja harkittuja esityksiä, että näyttötutkintojärjestelmää pitäisi laajentaa. Viime vuosina on uutta tutkintoa vuodessa otettu järjestelmän piiriin. Tutkintoja uudistettaessa on pyritty uudistamaan niiden rakennetta matriisimallin mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että tutkinnossa on paljon tutkinnon osia, ja niistä voidaan valita erilaisia ammatillisen kehittymisen polkuja riippuen siitä, millaiset ovat henkilön tarpeet työelämässä, ja mihin hän haluaa suuntautua saman tutkinnon sisällä. Reilu puolet tutkintosuorituksesta on ammattitutkintoja. Ammattitutkinnoissa edellytetään ammattitaitoisen työntekijän osaamisen tasoa, missä henkilö pystyy itsenäiseen ja luovaan työskentelyyn, sekä kykenee kehittämään omaa ammattiaan ja osaamistaan itsenäisesti. Paineet ovat hyvin monella alalla kohti erikoisammattitutkintoa, joka on usein nimikkeeltään myös mestaritutkinto. Näkisin niin, että erikoisammattitutkinnon suorittaja on työntekijäin aatelia, eikä niiden suorittamisten osuus voi nopeasti ja valtavasti nousta. Aikuisväestön koulutus ja sen tarpeellisuus on ajankohtainen asia. Heitä varten on kohdennettu erillinen niin kutsuttu Noste-ohjelma. Mikä tämä Noste-ohjelma on? Viittasin aikaisemmin siihen, että osaavasta työvoimasta tulee pula. Viime päivinä on julkisuudessakin ollut esillä, että työvoimasta tapahtuu poistumaa henkilöä enemmän kuin tulee tilalle. Esimerkiksi nuoria tulee ammatillisesta peruskoulutuksesta perustutkinnon kautta työelämään saakka noin nuorta / ikäluokka. Samanaikaisesti poistuu suoritustason ammateista noin henkilöä joka vuosi, jolloin suoritustasolle jää noin henkilön vajaus. Ikään kuin ei nuorisopuoli tuottaisi ollenkaan. Tähän kysymykseen parlamentaarisessa aikuiskoulutustyöryhmässä etsittiin 7\n8 vastauksia. Ratkaisuna ehdotettiin, että työelämässä olevien vähemmän koulutettujen ihmisten asemaa pitää parantaa myös koulutuksen keinoin. Kun tätä työryhmässä analysoitiin, todettiin, että työelämässä on kansakoulupohjaista henkilöä vailla ammatillista koulutusta. Työryhmässä laadittiin suunnitelma, että tästä ryhmästä joka viides, eli noin henkilöä, pyrittäisiin määräaikaisella noin 5 vuoden projektilla kouluttamaan lähinnä näyttötutkintojärjestelmän kautta. Se tarkoittaa noin henkilöä vuodessa viiden vuoden aikana. Tavoitteena on, että nämä henkilöt pysyisivät koulutuksen ja osaamisen kehittämisen avulla edelleen työelämässä. Näin toimien pyritään välttämään varhaisen eläköitymisen houkutusta. Tähän pyrkii Noste-ohjelma, osaamistason kohottamisohjelma. Työelämässä on hyviä ihmisiä, joilla ei ole opiskelutottumusta, ja joiden kokemukset kansakoulusta ovat yleensä negatiivisia. Heille kynnys aloittaa opinnot on ehkä yllättävän suuri. Tämä on tavattoman haastavaa. Kun tätä ongelmaa työryhmässä analysoitiin, todettiin aika nopeasti, että tässä tapauksessa emme voi edetä normaalin tarjontamallin mukaan, jolloin lehdessä tai työvoimatoimiston taululla kerrotaan koulutuksesta. Nyt täytyy tavoittaa ihmiset ja viedä koulutus työpaikoille. Kun ongelmaa on pohdittu, on ymmärretty hyvin nopeasti, ettei kysymys ole pelkästään ammatillisesta koulutuksesta. 8 Ihmisten täytyy petrata myös opiskeluvalmiuksiaan ja vahvistaa tiettyjä ammatillisia aineita tukevia asioita kuten äidinkieltä ja matematiikkaa, joiden varassa ammattikoulutus voidaan suorittaa. Noste-ohjelma nähdään vapaan sivistystyön ja ammatillisen koulutuksen yhteisenä hankkeena. Miten saadaan ryhmät kasaan? Miten saadaan dynamiikka toimimaan työpaikoilla asti? Miten otetaan mm. pääluottamusmiehet ja luottamushenkilöstö mukaan? Miten yhteistyö rakennetaan? Kuka kouluttaa opiskeluvalmiuksissa? Miten ammatillinen koulutus toteutetaan? On otettava huomioon kuitenkin, että näillä ihmisillä on pitkä työelämän kokemus. Miten se osaaminen voidaan tuoda koulutukseen mukaan? Sosiaalis-pedagogisesti tämä on erinomaisen haastava ja vaikea hanke. Jos tämä ihmisen erillishanke onnistuu, niin se on yksi keskeisiä kapuloita, joilla Suomessa pidetään pyörät pyörimässä. Näyttötutkintoihin osallistujien määrästä 95% tulee valmistavan koulutuksen kautta. Vain 5 % kykenee suoraan näyttämään osaamisensa koko tutkinnossa. Onko suoraan työelämästä tulevien osuus riittävä vai pitäisikö sitä kasvattaa? En pidä sitä 5 % pienenä, vaan ihan hyvänä. Kuten aiemmin sanoin, ei ole tajuttu, että ammatti- ja erikoisammattitutkinnoissa vaadittava osaaminen on laajempaa osaamista kuin keskimäärin eri ammateissa ja työtehtävissä vaaditaan. En pitäisi ykköstavoitteena sitä, että ilman koulutusta menestyy tutkinnoissa, vaan sitä, että henkilön tullessa näyttötutkintoon tai siihen valmistavaan koulutukseen hänen osaamisensa kartoitetaan, ja opiskelut suunnataan henkilökohtaisesti suhteessa tutkintovaatimusten tasoon. Näin koulutuspituudet pysyvät lyhyinä. Meillä on hyvin suuri joukko henkilöitä, jotka suorittavat 1-2 kuukauden mittaisen valmistavan koulutuksen kautta tutkinnon. Pentti Yrjölä teki v näyttötutkintojen kokonaisarviointia ja siellä tuli mm. esille, että näyttötutkintojen yleinen tunnettavuus yrityksissä ei ollut kovinkaan hyvä. Miten yritysten kanssa tehtävää yhteistyötä olisi kehitettävä, että tunnettavuus lisääntyisi? Jos minulla olisi tähän helppo ratkaisu, se olisi tehty. Meillä on nyt järjestelmä, jossa on eri tutkintotasoja. Näin ei ole ollut aikaisemmin. Lisäksi tähän sisältyy mystinen asia osaamisen hankkimistavasta riippumatta. Siinä on paljon uutta ja vielä niin, että työelämä on tässä kolmikantaisesti mukana. Kun nämä kaikki otetaan huomioon, on kysymys siitä, että osaamis- ja oppimiskulttuurin pitää työpaikoilla muuttua. Isot yritykset ovat luultavasti tottuneet siihen, että julkinen puoli tuottaa osaavaa työvoimaa, eikä työelämän ja työpaikkojen tarvitse tähän osaamisen kehittymisen prosessiin osallistua. Pienyritykset ovat aina olleet selvästi heikommassa asemassa. Heiltä puuttuvat koulutusorganisaatiot. He tuntevat huonosti koulutusjärjestelmän. Heillä ei ole ollut mahdollisuutta irrottautua koulutukseen. He ovat saaneet muita huonommin koulutuspalveluita. Olen varma, että tämä tilanne muuttuu tänä vuosikymmenenä, myös näyttötutkintojen tunnettavuuden osalta. Se ei johdu meidän markkinoinnistamme. Muutos tulee johtumaan siitä, että kaikkien alojen yrityksissä tullaan törmäämään työvoimapulaan. Vaikka yrityksellä olisi työpaikkoja, se ei saakaan työvoimaa. Tämä uusi tilanne aiheuttaa sen, että firmojen, jotka haluavat jatkaa ja pärjätä, pitää entistä enemmän itse ryhtyä osallistumaan työvoiman koulutukseen. Miten näyttötutkintoja kehitetään lähitulevaisuudessa, ja millaisia uudistuksia on odotettavissa? Näyttää siltä, että näyttötutkintojärjestelmän sisään pitäisi tuoda kaikille tutkinnoille yhteisiä elementtejä. Näin on jo tehty mm. yrittäjyyden osalta. Opiskeluvalmiudet yleensä ja siihen liittyvät asiat pitäisi myös tämmöisenä yhteisenä asiana tuoda tähän järjestelmän piiriin. Koulutustason kohottamisohjelman myötä tähän asiaan on tarvetta. Toinen elementti, jonka jo mainitsinkin, on tutkinnon perusteiden tekeminen matriisimallissa. Tähän suuntaan selvästi\n9 edetään, ja eri alat ovat hyväksyneet sen yhä enemmän. Ennen oli yksi tutkinto ja määrätyt tutkinnon osat. Nyt yhden tutkinnon sisällä voikin olla useita suuntautumisaloja. Esimerkiksi kunnossapidon ammattitutkinnossa, joka on juuri valmistumassa, yhdistetään metalli-, sähkö-, koneistus- ja lvi-alan osaamisvaatimukset samaan tutkintoon. Malli tukee järjestelmän liikkuvuutta ja suuntautuvuutta. Henkilöt voivat suuntautua työelämän tarpeiden, yrityksen ja henkilökohtaisten tavoitteiden mukaisesti. Kolmantena elementtinä tulisi perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkinnon lisäksi neljänneksi ryhmäksi erillispätevyydet. Siitä on olemassa alustava ensimmäinen työryhmäesitys. Meillä on käytännössä kaikilla hallinnon aloilla ja kaikkien eri ministeriöiden osalta olemassa määräyksiä, jotka voivat liittyä esimerkiksi työturvallisuuteen. Myös EU:n kautta on tulossa ja tullutkin erilaisia erillismääräyksiä. Nämä erillispätevyydet halutaan vakinaistaa. Opetusministeriö määrännee, mitkä niistä otetaan mukaan, ja näin ne tulisivat myös rahoitusjärjestelmän piiriin. Nämä pysyisivät kuitenkin rajattuna pätevyytenä, eivätkä siten antaisi mm. jatko-opintokelpoisuutta. Tässä vaiheessa näyttötutkintojärjestelmä on aika nuori. Onko olemassa uhkatekijöitä, jotka voisivat heittää kapuloita rattaisiin? Järjestelmä on käsittämättömän nuori. Nyt on vasta toimittu 7-8 vuotta, ja kuitenkin on saavutettu jo tämä taso, missä ollaan. Uhka on ehkä siinä, että tämän tyyppinen järjestelmä ei voi toimia, jos ei toimita kolmikantaisesti. Kolmikantaisuus on ollut se liima, joka on tämän pitänyt kasassa. Näyttötutkinnot edellyttävät todellista vuorovaikutusta työelämän kanssa. Jos tästä tehdään perinteistä opetuspuolen toimintaa, se ei ole silloin työelämän koulutusjärjestelmä. Toinen uhka on hylättyjen tutkintosuoritusten osuus. Vuonna 2001 kaikkiin näyttötutkintoihin osallistuneista reputti 17 %, ja heistä, jotka osallistuivat perustutkinnon suorittamiseen, hylättiin 26 %. Niistä, jotka osallistuivat ammattitutkinnon ja erikoisammattitutkinnon suorittamiseen, 14 % hylättiin. Tästä tilanteesta pitää olla ylpeä, koska näyttötutkintojärjestelmän koulutuksen laatujärjestelmänä toimii. Työelämän puoli, varsinkin työantajapuoli, on pitänyt erittäin tärkeänä, että tämä ei ole paperijärjestelmä. Toisaalta tämä on sosiaalisesti äärimmäisen kova järjestelmä, kun on näin isot hylkäämisprosentit tutkinnoissa. Se myös osoittaa sitä, että aikuiskoulutuksessa kaikki toimijat eivät osaa toimia ihmisten ehdoilla ja aikuisten pedagogiikan menetelmien mukaisesti. Osa toimijoista yrittää siirtää nuorisoasteen prosessimuotoisen koulutusmallin tähän järjestelmään, ja se tuottaa melko varmasti epäonnistumisen. Tässä on aivan valtava pedagoginen haaste opettajille ja oppilaitoksille. Miksi kannattaa kehittää itseään näyttötutkinnon kautta? Näyttötutkinnot on tehty työväestöjä ja erityisesti aikuisväestöjä varten. Yritämme toimia tämän järjestelmän piirissä niin hyvin kuin mahdollista, jotta kaikenlaiset ihmiset, joilla on opiskelukokemusta tai ei, voisivat oman aikataulunsa ja omien edellytystensä mukaisesti edetä opinnoissaan ja kehittää ammattitaitoaan. Yhtään ylimääräistä asiaa emme haluaisi tähän järjestelmään tuoda. Semmoisia paineita on paljon, mutta nyt henkilö voi opiskella, menestyä ja suorittaa tutkinnon. Hänellä on myös silloin osoitus työelämää varten siitä, että hän on osaava, ja hänellä on paremmat mahdollisuudet pärjätä myös jatkossa. Meillä on useita viestejä ja kokemuksia siitä, kun henkilö on kerran onnistunut järjestelmän piirissä opiskelemaan ja menestymään, myös itsensä kehittäminen ja harrastustoiminta sujuvat entistä paremmin. Henkilöiden itseluottamus on tätä kautta parantunut. Tämä on ihmistä, aikuisopiskelijaa, varten tehty järjestelmä. 9\n10 TEKSTI: TARJA HAAPALA NÄYTTÖTUTKINNON SUORITTAMALLA UUSI AMMATTI Kenelle tahansa meistä saattaa joskus tulla tunne, että onkohan sitä aivan oikealla alalla. Tai uteliaisuus jotakin toista ammattialaa kohtaan voi lisääntyä niin paljon, että sitä pitää kokeilla. Näin kävi teknisellä alalla työskentelevälle teknikoksi aikanaan 1980-luvulla valmistuneelle Tuulalle. Hänellä oli jo pitkään kytenyt haave tehdä jotakin muuta. Paljon lakeja ja sääntöjä on tiedettävä ja osattava, kun haluaa yrittäjäksi ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi. Myös oman osaamisen markkinointi on tärkeä taito, vaikka muussa työssä markkinointia on tehnytkin. Hyvin hoidetut asiakkaat kertovat myönteisistä kokemuksistaan ja toimivat näin markkinointikanavana. Vuorotteluvapaa mahdollisti opiskelun Teknisen alan myyntityössä kilpailu on kovaa ja tarjousten laskeminen tiukkaan aikatauluun sidottuna saa joskus työpäivät venymään ja hermot kiristymään. Myös työn takia matkustaminen tuottaa perheelliselle naiselle toisinaan hankaluuksia. Niinpä haastattelemani Tuula päätti anoa vuorotteluvapaata ja lähteä opiskelemaan. Vuorotteluvapaa heltisi työnantajalta asiallisen neuvottelun päätteeksi. Näin toiselle henkilölle avautui työmahdollisuus päästä jatkamaan Tuulan tehtävää ja tutustumaan tekniseen myyntityöhön. Tuula pyrki opiskelijaksi hierojan ammattitutkintoon valmistavaan koulutukseen, jonka aikana suoritetaan ammattitaidon näytöt. Kaksipäiväinen pääsykoe oli liikunnallinen ja sisälsi kirjallisia tehtäviä. Mukana olivat myös psykologin testit ja haastattelut. Pääsykoe oli vaativa ja mielenkiintoinen kokemus. Hakijoita oli paljon. Opiskelupaikka kuitenkin varmistui. Opiskelu päiväopiskelijana Oli riemastuttavaa päästä kouluun! Oma kynäkotelo ja kirjat laukussa. Opiskelun aluksi laadittiin henkilökohtainen oppimissuunnitelma (HOPS) ja henkilökohtainen näyttösuunnitelma (HENSU). Anatomian oppiminen oli vaativinta koko 10\n11 muutoinkin vaativan opiskelun aikana, toteaa Tuula ja jatkaa: Näyttötutkinto ja sen suorittaminen on laadun tae. Itse en enää menisi muun kuin hierojan ammattitutkinnon suorittaneen ihmisen käsiteltäväksi. Alkuopintojen teoriajakson jälkeen hän pääsi melko pian tekemään oikeata työtä eli hieromaan oppilaitoksen henkilöstöä ja muitakin asiakkaita. Oppilaitoksen laatimalla lehti-ilmoituksella asiakashankinta onnistui ja harjoitustöitä riitti koko opiskelun ajan. Varsinaista työssä oppimista oli viisi viikkoa, joista kaksi viikkoa terveyskeskuksessa ja sitten kolme viikkoa kylpylässä. Tehtävät olivat monipuolisia kummassakin paikassa. Tuulan mielestä oli avartavaa saada työskennellä niin erilaisissa työympäristöissä monien eri ammattialojen edustajien kanssa. Sen terveyskeskuksessa suorittamani työssä oppimisjakson aikana arvostukseni kaikkia terveyskeskuksen työntekijöitä kohtaan kasvoi. Kylpylässä taas sain tehdä laaja-alaisesti ohjelmia sekä fysioterapeuttien kanssa että itsenäisesti. Tein ohjelmaa ryhmille ja yksilöille, vedin jumppatunteja, senioritansseja, kävelyretkiä ym. Yrittäjyys Yrittäjyysosio kuului myös tutkintoon. En ole tullut ajatelleeksi, kuinka paljon lakeja ja sääntöjä on tiedettävä ja osattava, kun haluaa yrittäjäksi ja ammatinharjoittajaksi. Myös oman osaamisen markkinointi on tärkeä taito, vaikka minulla on kokemusta markkinointityöstä. Hierojalle tärkeä markkinointikanava on varmaan suusta suuhun viestintä. Näytöt ja arviointi Näytöt oli sijoitettu valmistavan koulutuksen loppuun. Näyttöjen arvioijat olivat ammattinsa osaavia. He olivat erittäin rakentavia ja opettavaisia arvioinneissaan. Näytöt olivat Tuulan mielestä parhaita oppimistilanteita koko opiskelun aikana. Miten näytön arvioija sitten osaa arvioida ammattitaidon? Arviointi tapahtuu havainnoimalla, katsomalla työskentelyä ja haastattelemalla sekä näytön suorittajaa että hierottavia asiakkaita. Näytössä on asiakkaana mieluiten henkilö, joka on ollut hoitosuhteessa jo muutaman kerran. Alussa tehdään asiakkaalle hoitosuunnitelma, jota noudatetaan. Hoitojakson kuluessa tutkintoa suorittava hieroja keskustelee ja kyselee itse hoidettavalta asiakkaaltaan hoidon vaikutuksista. Jos suunniteltu hieronta ei tuota toivottua tulosta, laaditaan jatkosuunnitelma. Muun muassa näitä asioita näytön arvioijat selvittävät ja kyselevät esimerkiksi anatomiasta. Tuula suoritti näyttötutkinnon hyväksytysti. Ammattitutkinnossa osaaminen arvioidaan tutkinnon osittain arvosanalla hyväksytty tai hylätty. Monien työvuosien jälkeen opiskelemaan lähtö on ihan oma projektinsa. Siihen on paneuduttava tosissaan. Tosi mielenkiintoista ja uutta potkua antavaa, uudistavaa se oli. Kannattaa kokeilla! Nimikesuojattuun rekisteriin Ammattitutkinnon suorittanut hieroja voi rekisteröityä terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen ylläpitämään rekisteriin. Hieroja-nimike on nimikesuojattu ja vain todella ammattitutkinnon suorittaneet henkilöt hyväksytään rekisteriin. Joiltakin lyhytkursseilta valmistuneet ns. hierojat eivät tähän rekisteriin pääse. Entäpä kustannukset? No, miten tämä opiskelu taloudellisesti onnistui? Vuorottelukorvaus ja aikuiskoulutusraha riittivät minulle. Voihan sitä sitten ottaa vaikka opintolainaakin, jos niin haluaa. Opiskelu, siis koulutus, maksoi silloisissa markoissa noin ja kesti noin vuoden. Innofocus on hyvä oppilaitos läntisellä Uudellamaalla. Näin totesi Tuula, toisen ammatin itselleen näyttötutkinnolla hankkinut henkilö. SOSIAALI- JA TERVEYSALA Ammatilliset perustutkinnot Hammastekniikan pt - hammaslaborantti Lääkealan pt - farmanomi Sosiaali- ja terveysalan pt - lähihoitaja Ammattitutkinnot Hierojan at Jalkojenhoidon at Koulunkäyntiavustajan at Optiikkahiojan at Perhepäivähoitajan at Päihdetyön at Sairaankuljettajan at Välinehuoltajan at Erikoisammattitutkinnot Hierojan eat Kipsimestarin eat (entinen kipsaustyön eat) Koulunkäyntiavustajan eat Psykiatrisen hoidon eat Puhevammaisten tulkkipalvelun eat Vanhustyön eat KAUNEUDENHOITOALA Ammatilliset perustutkinnot Hiusalan pt - parturi-kampaaja Kauneudenhoitoalan pt - kosmetologi Ammattitutkinnot Hiusalan at Erikoisammattitutkinnot Hiusalan eat (yhdistetty entiset kampaajamestarin ja parturimestarin erikoisammattitutkinnot Kosmetologin eat 11\n12 Sosiaali- ja terveysalalla ovat näyttötutkinnot lisänneet ammatin arvostusta Näyttötutkintojen ehdoton vahvuus on ja tulee olemaan tutkinnon suorittajan aikaisemman ammatillisen osaamisen huomioiminen, vakuuttaa Eila Hanninen, joka toimii osastonjohtajana Tampereen Ammattiopiston terveydenhuoltooppilaitoksessa. Eila on ollut aktiivisesti mukana näyttötutkintojen kehittämistyössä useiden vuosien ajan. Koulutustyön ohella hän johti puheenjohtajana lähihoitajan tutkintotoimikuntaa vuoden 2002 loppuun saakka. 12 Tampereen Ammattiopiston terveydenhuolto-oppilaitoksen kokemus näyttötutkintojen järjestäjänä näkyy myös tutkintoon valmistavien koulutusten määrissä. Tällä hetkellä oppilaitoksesta voi suorittaa näyttötutkintona lähihoitajan perustutkinnon, välinehuoltajan, perhepäivähoitajan, päihdetyön tai sairaankuljettajan ammattitutkinnon ja vanhustyön erikoisammattitutkinnon. Sen lisäksi oppilaitos järjestää jonkin verran lyhytkestoista koulutusta ja henkilöstökoulutusta asiakkaiden tarpeiden mukaan. Mielestäni näyttötutkintojen etuja ovat nopeus ja joustavuus. Ammattitaidon voi tulla osoittamaan näytöillä riippumatta ammattitaidon hankkimistavasta. Voiko ammattipätevyyden hankkia enää yksinkertaisemmin, kysyy Eila. Näyttötutkinnot ovat nostaneet työkokemuksen uudelleen kunniaan. Aikaisempi osaaminen huomioidaan täysimääräisesti tutkintotavoitteissa koulutuksessa. Tämä kiinnostaa mm. työssä olevaa henkilöä, eikä ihme, Eila toteaa. Eila painottaa, että näyttötutkinnot ovat selkiyttäneet koulutuksen ja ammattitaidon suhdetta. Toisaalta sosiaali- ja terveydenhuoltoalalla ei selvitty ongelmitta siirryttäessä näyttöihin. Vanhan järjestelmän päälle rakennettiin näyttötutkintojärjestelmä, ja siten uusien ajatusten ja toimintatapojen omaksuminen alan oppilaitoksissa vie aikaa. Opettamisesta on tullut ohjaamista. Opettajien rooli on jatkuvassa muutostilassa. Jos ennen opettaminen tapahtui luokkatilassa, nykyään oppimisen ympäristönä on ympärillä oleva työelämä. Näyttötutkintojen kautta opettajat tekevät runsaasti yhteistyötä alan yritysten ja kunnallisten hoitoyksikköjen kanssa varmis- taakseen tutkintoon valmistavassa koulutuksessa työelämälähtöisyyden, Eila korostaa. Koulutuksessa muutoksen havaitsee myös opittavan asian sisältöjen muutoksina. Enää ei opiskellakaan oppiaineita, vaan työssä vaadittavia tehtäväkokonaisuuksia. Kun oppimiseen lisätään vielä aikuisopiskelijan henkilökohtaisten opiskeluohjelmien laadinta yhteistyössä opiskelijan, opettajan ja jopa työelämän edustajan kanssa, on opettaminen saanut viimeistään nyt uuden, mutta haastavan ja kehittävän roolin, Eila kertoo. Tutkintotavoitteisessa opiskelussa on tutkinnon suorittajilla vastuullinen asema. Koulutuksen tavoitteellisuus eli näyttöjen hyväksytty suorittaminen korostuu, ja samalla oppimisen henkilökohtaistaminen (HOPS) ryhdittää opiskelua. Aikuisopiskelu mahdollistaa yksilölliset työssä oppimisen jaksot, joiden aikana opiskelija voi suunnitelmallisesti harjaannuttaa häntä kiinnostavaa osaamisalaa ja täydentää osaamisvajettaan. Millaiset mahdollisuudet ja resurssit Tampereen Ammattiopiston terveydenhuolto-oppilaitos tarjoaa opettajalle? Jokaiselle tutkintotavoitteisen koulutuksen ryhmän pääopettajalle on varattu puolen opintoviikon mittainen ajanjakso näyttöjen suunnitteluun ja ohjaukseen yhdessä opiskelijaryhmän kanssa tutkinnon osittain. Tämän lisäksi opiskelijan henkilökohtaiseen, yksilölliseen ohjaukseen on varattu puoli tuntia tutkinnon osaa kohden. Näissä ohjaus- ja keskustelutilanteissa selvennetään tulevan näytön arvioinnin kohteet ja kriteerit ja tarkennetaan opiskelijan henkilökohtaiset näyttösuunnitelmat, Eila kertoo.\n13 Sosiaali- ja terveysalalla näyttötutkinnot ovat suosittuja. Vuonna 2002 koko maassa suoritti lähihoitajan perustutkinnon 2513 henkilöä. Koska näytöt suoritetaan työelämässä, edellyttää tämä oppilaitoksilta jatkuvaa yhteistyötä työelämän kanssa. Valitettavasti vain pieni osa yrityksistä ja kunnallisista sosiaali- ja terveysalan palvelujen tuottajista on löytänyt näyttötutkintojen mahdollisuudet työyhteisön kehittäjänä. Jotkut työyhteisöt ovat havainneet, että alan laatuvaatimukset tulevat tutkinnon suorittamisen kautta todennettua. Myös joissakin näyttötilanteissa tutkinnon suorittajat ovat tuoneet työyhteisön arkeen jotain uutta esim. vaihtelua ja virkistystä asiakkaille, Eila kertoo kokemuksistaan. Työelämän edustajat ovat olleet kylläkin aktiivisesti mukana arvioimassa näyttötutkintoja kolmikannan mukaisesti ja siten kehittämässä osaltaan työyhteisön toimintaa. Mutta työelämän edustajien todellisen asiantuntemuksen ja vaikutusten lisääminen näyttötutkintojen suunnitteluun, järjestämiseen ja arviointiin on toivottavaa, Eila painottaa. Vaikka näyttöjen järjestäminen on raskasta ja aikaa vievää, ovat näyttötutkintojen myönteiset vaikutukset palkitsevia. Sosiaali- ja terveysalalla ovat näyttötutkinnot lisänneet ammatin arvostusta. Osaltaan tähän on vaikuttanut myös parantunut työtilanne, Eila kommentoi. Näyttötutkinnoista markkinointi on tunnetusti vaikea asia. Osaltaan tähän on vaikuttanut se, että näyttötutkintoja pääosin rahoitetaan tutkintoon valmistavan koulutuksen kautta. Oppilaitos (tutkinnon järjestäjä) hinnoittelee näytöt tutkinnon osittain ja suunnittelee niin koulutus- kuin näyttötoimintansa rahoittajan kanssa tekemänsä sopimuksen pohjalta. Sosiaali- ja terveysalalla oppilaitokset ovat huolehtineet näyttötutkintojen markkinoinnista mm. lehti-ilmoitusten yhteydessä. Näyttötutkintojärjestelmä tarjoaa aikuiselle erittäin hyvän mahdollisuuden osoittaa ammatillinen osaamisensa työelämässä hankitun kokemuksen kautta. Erinomaisena voidaan myös pitää sitä, että näytöissä arvioidaan juuri työelämässä vaadittavaa ammattitaitoa, Eila korostaa. Ei niin hyvää, ettei olisi jotain kehitettävääkin, Eila toteaa. Järjestelmässä tulisi uudistaa mm. tutkintotoimikuntien työskentelyä tutkintotodistuskäytäntöjen menettelyssä. Lisäksi toimikuntien vaikuttamismahdollisuuksia tulisi kehittää sekä sitä, miten ne käytännössä ohjaavat ja linjaavat tutkinnon järjestäjien toimintaa. Eila pyytääkin oppilaitoksia pohtimaan, mitä näyttötutkinto todella merkitsee tutkintoon valmistavan koulutuksen suunnittelussa ja toteutuksessa. Miten näyttötutkinnot otetaan huomioon koulukohtaisessa opetussuunnitelmatyössä ja henkilökohtaisten oppimis- ja näyttösuunnitelmien laadinnassa? Näyttötutkinnot ovat ammatillista aikuiskoulutusta järjestäville oppilaitoksille jokapäiväistä leipää, mutta haasteita koulutuksen ja näyttöjen järjestämiseen riittää. Eikä niistä vähäisimpinä ole opettajien muuttunut rooli, vaan opiskelijan oman vastuun ottaminen opiskelujen ja oman ammattitaidon osoittamiseksi näytöillä. Ammattitaito on dynaaminen käsite. Se edellyttää opiskelijalta koulutuksen jälkeen aktiivista otetta, jotta hän voi säilyttää ja edelleen kehittää omaa osaamistaan. Itsensä kehittäminen ammatillisesti on osa elinikäistä oppimista. Ei kai meistä kukaan ole liian vanha oppimaan uutta 13\n14 Kiinteistönhoitajan Puheenjohtaja Matti Vesalaisen Matti Vesalainen aloitti Amiedussa vuonna 1992 kiinteistönhoitajien pääkouluttajana. Hän siirtyi esimiestehtäviin vuonna 1996 ja talotekniikka ja kiinteistöpalvelut -osaston päälliköksi vuonna 2001 ja vastaa nykyään lvi-alan, sähköalan, kiinteistönhoitoalan ja turvallisuusalan koulutuksista. 14 Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunnassa, silloisessa kiinteistönhoitoalan tutkintotoimikunnassa, Matti aloitti vuonna 1995, ja hänet valittiin puheenjohtajaksi saman tien. Tutkintotoimikunnan toiminta lähti käytännössä liikkeelle vuonna 1996, ja seuraavana vuonna suoritettiin ensimmäiset näyttötutkinnot. Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunta on valtakunnallinen kaksikielinen toimikunta. Sen toimialaan kuuluvat seuraavat tutkinnot: talotekniikan perustutkinto, kiinteistönhoitajan suuntautumisala kiinteistönhoitajan ammattitutkinto kiinteistönhoitajan erikoisammattitutkinto, jonka näyttötutkintojen perusteet valmistuvat tänä keväänä Jäseniä toimikunnassa on kaiken kaikkiaan 6, sekä toimikunnan ulkopuolinen sihteeri Alvarista. Tällä hetkellä näyttötutkintojen järjestämissopimuksia alan toimikunnalla on 24 oppilaitoksen kanssa, Matti kertoo kuvatessaan toimikuntansa työn laajuutta. Liitot ja eri järjestöt nimeävät tutkintotoimikuntien jäsenet määräaikaiseksi toimikaudeksi. Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunnan jäsenistä opettajat edustavat Opettajien ammattijärjestöä (OAJ), työntekijäpuolen edustajat Palvelualojen ammattiliittoa (PAM) ja Kunnallisten alojen toimi- ja virkamiesten liittoa (KTV) sekä työnantajapuolen sektorin edustajat Kunnallista työmarkkinalaitosta ja Kiinteistöhallintoa (KIHA). Kuten edustavista tahoista on huomattavissa kunnalliset ja yksityiset järjestöt ja liitot tukevat tutkintotoimikuntien työtä, mikä onkin perusedellytys onnistuneelle tutkintotoimikuntatyölle, Matti lisää. Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunnan työskentely käynnistyi monivaiheisesti. Toimikunta kokoontui toimintansa alussa jopa 15 kertaa vuodessa. Näissä kokouksissa päätettiin linjauksesta, miten näyttötutkintoaineistot tehdään. Valmistetaanko ne keskitetysti, vai huolehtiiko kukin tutkinnon järjestäjä omista aineistoistaan? Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunta päätyi keskitettyyn ratkaisuun, jossa toteuttajavaihtoehtoina olivat vasta perustettu ALVAR (Ammattitutkin-\n15 tutkintotoimikunta näkemyksiä tutkintotoimikuntatyöstä tojen laadunvarmistus) ja oppilaitokset, joista myös löytyi halukkuutta tehdä aineistot. Lopulta oppilaitoksista ei löytynytkään halukasta vetäjää ja aineistojen suunnittelussa käännyttiin ALVARin puoleen. Työntekijä- ja työnantajajärjestöt tekivät ALVARrin kanssa sopimuksen, ei tutkintotoimikunta, Matti tarkentaa. Näyttötutkintotehtävät tehdään nyt kiinteistönhoitoalalla sopimuksen mukaan ALVARissa keskitetysti koko maahan. ALVARin tehtäviä laativat kiinteistönhoitoalan opettajat ja työelämän asiantuntijat, jotka voivat osallistua myös ALVARin järjestämiin näyttötutkintoja koskeviin koulutuksiin. Valmistetut näyttötutkintoaineistot hyväksytetään toimikunnassa. Tämä on taannut koko ammattialalla järjestettävien näyttöjen laadun. Kiitos ALVARin, Matti korostaa. ALVARin valintaa näyttötutkintoaineiston toimittajaksi ei ole kaduttu. Kiinteistönhoitoalalla arvostetaan yhdenmukaisesti osoitettua ammattitaitoa. Alan imagoa on ollut tarve kohottaa. Kiinteistönhoitaja on ollut perinteisesti läpikulkuammatti, johon laman aikana tartutaan kiinni, mutta hyvien aikojen tullessa lähdetään ns. parempiin hommiin. Kansantaloudellisesti ajatellen Suomen kiinteistöjen arvo on kolme kertaa suurempi kuin metsien arvo, joten ei ole yhdentekevää, miten kiinteistöjä hoidetaan, Matti korostaa ja painottaa samalla, että käyttämällä ALVARin tehtäviä varmistetaan alan tutkintojen yhteismitallisuus läpi Suomen. Tutkintotoimikunta kokoontuu noin 10 kertaa vuodessa, kuukauden välein. Koska toimikunnan jäsenet ovat valtaosin pääkaupunkiseudulta, on osallistuminen kokouksiin ollut aktiivista. Poissa on voinut olla enimmillään 1-2 henkilöä. Toistaiseksi ei ole käynyt niin, ettei kokous olisi ollut päätösvaltainen. Olen aina ollut paikalla puheenjohtajana, eikä varapuheenjohtajaa ole tarvinnut käyttää, Matti tarkentaa. Ihailtavaa sitoutuneisuutta. Kokouksissa käsitellään mm. ilmoituksia näytöistä ja uusia tutkintoyhteenvetoja. Ilmoitukset näytöistäkin käsitellään niin, että sihteeri tekee yhteenvedon ALVARiin tulleista tilauksista. Näyttötutkintojen järjestämissopimusesityksiä kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunnalle tulee nykyään hieman harvemmin, koska toiminnan kuluessa on jo kartoitettu koko maan tutkinnon järjestäjät, Matti selvittää. Täydennyksiä näihin sopimuksiin sen sijaan on lähes jokaisessa kokouksessa. Jos tutkintovastaava muuttuu, asia käsitellään kokouksessa. Kahta tutkintovastaavaa ei kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunta hyväksy. Varamies pitää olla, mutta jaettua vastuuta ei hyväksytä. Kun tutkinnon järjestäjä tilaa tehtävät ALVARista, toimikunta saa tiedot, milloin ja missä näyttöjä järjestetään. Tämän tiedon perusteella toimikunnan jäsenillä on mahdollisuus osallistua näytön seurantaan. Toimikunnan pyrkimyksenä on, että näyttötutkintojen järjestämissopimuksen omaavissa oppilaitoksissa vieraillaan vuosittain. Näyttötutkintoaineistot kuuluvat kokouksien asialistaan. Muutamaa päivää ennen kokousta sihteeri postittaa uudet kokouksissa käsiteltävät näyttötutkintoaineistot. Joskus ne menevät läpi ihan sinällään, useimmiten tulee jotain kommentteja, huomautuksia tai tarkennuksia. Onpa joku tehtävä hylättykin. Syy on pääsääntöisesti ollut se, että tutkintojen perusteet on unohdettu lukea, Matti toteaa. Koska esimerkiksi ammattitutkinnossa on 6 tutkinnon osaa ja toimikunnassa 6 jäsentä, voisi jokaisella tutkinnon osalla olla oma erikoisasiantuntijansa toimikunnassa, mikä tukisi toimikunnan sisäistä työnjaon perusajatusta. Näin jokainen kävisi läpi syvemmin sen näyttötutkinto- aineiston, joka kuuluu hänen osaamisalueelleen. Nyt talotekniikan perustutkinnossa on 20 osaa, joten tämä jako ei voi enää käytännössä toimia, Matti täsmentää. Tällä hetkellä 2 tai 3 jäsentä käy läpi näyttötutkintoaineistot sitä mukaan, kun ne toimikuntaan tulevat. Näin he valmistelevat asian kokoukseen, jossa päätökset aineistojen käytöstä tehdään kolmikantaisesti. Uudet tutkintoyhteenvedot käsitellään joka kokouksessa. Tutkinnon järjestäjien lähettämistä yhteenvedoista tutkintotoimikunnalle selviää, ketkä ovat suorittaneet koko tutkinnon tai sen osan. Lisäksi toimikunta seuraa tutkintojen keskimääräisiä arvosanoja tai hylättyjen tutkintosuoritusten osuutta tutkinnon järjestäjittäin. Puheenjohtajalla on mandaatti allekirjoittaa LVI-ALA Ammatillinen perustutkinto Talotekniikan pt - kiinteistönhoitaja - LVI-asentaja - tekninen eristäjä Ammattitutkinnot Ilmastointiasentajan at Kaukolämpöasentajan at Kiinteistönhoitajan at Kylmäasentajan at (entinen kylmälaiteasentajan at) Lämmityslaiteasentajan at Putkiasentajan at Teknisen eristäjän at Erikoisammattitutkinnot Ilmastointiasentajan eat Kaukolämpöyliasentajan eat Kiinteistönhoitajan eat Kylmämestarin eat Putkiasentajan eat 15\n16 16 todistukset. Lisäksi kokouksissa käsitellään mm. koulutukseen ja erilaisten tapahtumien järjestämiseen liittyviä asioita. Kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunta pyrkii avoimeen viestintään tutkintotoimikunnille tekeillä olevien kotisivujen kautta. Näytöistä ja tutkintotilaisuuksista tutkinnon järjestäjät kertovat omilla kotisivuillaan. Tämän tulee näkyä myös tutkinnon järjestäjien näyttösuunnitelmissa. Tutkintotoimikunta on järjestänyt Kiinteistöhoitajapäivät pari kertaa. Tapahtumasta on tarkoitus tehdä perinne, mutta resurssipula ja taloudelliset tekijät ovat olleet jarruna. Realistinen tavoite voisi päivien järjestämiselle olla joka toinen vuosi, Matti pohtii. Tutkintotoimikunta valitsee vuosittain Vuoden kiinteistöhoitoalan aikuiskouluttajan. Tämä tunnustuspalkinto annettiin viime vuonna Voitto Heinoselle, joka on ollut mukana kehittämässä näyttötutkintojärjestelmää alusta asti, ja joka on tehnyt Kuopion alueella loistavaa työtä näyttötutkintojen tunnettuuden edistämiseksi kiinteistöalalla. Näyttötutkintojen arviointia pidetään näyttöön liittyvistä asioista vaikeimpana. Koska kiinteistönhoitoala on puhdas palveluala, vaikeimmaksi on todettu asiakaspalvelun arviointi. Suunnitelmissa on lähteä viemään asiaa eteenpäin kansainvälisenä projektina. Tämä asia on vielä resurssipulan vuoksi jäissä. Tutkintojen perusteiden uusiminen on työlästä ja vaativaa. Niitä on uudistettu viiden vuoden välein, ja arviointikriteereiden tekeminen on osoittautunut vaikeaksi ja haastavaksi tehtäväksi. Koulutusta tähän työhön tarvitaan, Matti korostaa. Miksi kannattaa suorittaa näyttötutkinto Matti Vesalainen? Suorittajan kannalta näyttötutkinto kannattaa suorittaa, koska tutkinto lisää itseluottamusta, joka taas vaikuttaa henkilön kehittymiseen ihmisenä. Itsetunto saattaa kohota jopa merkittävästi. Matti ei muista yhtään kaveria, joka ei olisi himpun verran ylpeänä vastaanottanut tutkintotodistusta. Näyttötutkinnon suorittanut voi päästä parempiin työtehtäviin monipuolistuneen ammattitaitonsa ansiosta. Erinomaisena lisänä on koulutusrahaston myöntämä ammattitutkintostipendi koko tutkinnon suorittamisesta. Stipendi on veroton ja suuruudeltaan 236 euroa. Edellytyksenä maksamiselle on, että henkilö tutkinnon suorittaessaan on täyttänyt 30 mutta ei 61 vuotta ja on ollut työ- tai virkasuhteessa suomalaiseen työnantajaan vähintään viisi vuotta. Sillä, onko hakija tutkinnon suorittamisajankohtana työsuhteessa vai ei, ei ole tukea myönnettäessä merkitystä. Yrityksen henkilöstön osaamisen kehittäminen näyttötutkinnoilla on merkityksellistä, koska yrityksen laatujärjestelmään voidaan laittaa positiivinen maininta henkilöstön osaamistasosta, jota tiedustellaan kiinteistönhoitoalan tarjouspyynnöissä varsin usein. Näyttötutkinnolla osoitettu ammattitaito on puolueeton todistus siitä, että henkilö on ammattilainen. Tarjouksissa on hyvä viitata työntekijällä olevaan tutkintotodistukseen, joka on saatu suorittamalla perus-, ammatti- tai erikoisammattitutkinto. Kun asiakas jo tarjouspyynnöissä tiedustelee työntekijöiden tutkintoja, on tämä osoitus siitä, että asiakas on kiinnostunut henkilöstön ammattitaidosta. Koska kiinteistönhoitoalalla työskennellään itsenäisesti, on työn laatu enemmän kiinni siitä, kuka kiinteistöä hoitaa kuin työn takana olevasta organisaatiosta, Matti korostaa. Myös työyksikössä tutkinnon suorittaminen näytöillä on vaikuttanut työyhteisöön. Aiemmin se on aiheuttanut hämmästynyttä uteliaisuutta, koska tutkinnoista ei tiedetty yhtään mitään. Nyt tilanne on muuttunut positiiviseksi kilpailuksi,\n17 kun on huomattu, että ne, joilla on tutkinto, osaavat hommat vähän paremmin ja laaja-alaisemmin kuin muut ja pystyvät neuvomaan toistakin. Näyttötutkintojärjestelmää Matti Vesalainen pitää merkittävänä juuri ammattialalla vaadittavan ammattitaidon imagon kehittäjänä. Tällä hetkellä asialla on selvä markkinarako. Alvarin näyttötutkintoaineistot auttavat niin tiedotuksen, toteutuksen kuin tutkintosuoritusten yhteismitallisuuden aikaansaamisessa. Uhkatekijöiksi Matti nimeää järjestelmän kalleuden sekä työelämän kiinnostuksen riittävyyden. Vaarana on, että järjestelmä paisuu niin paljon, ettei kukaan enää halua rahoittaa sitä. Pääsääntöisesti opettajajäsenet tutkintotoimikunnassa saanevat työnantajaltaan tukea, mutta yksityisellä tai järjestösektorilla tämä ei ole itsestään selvä asia. Viestejä henkilölle, joka haluaa suorittaa tutkinnon Matti Vesalainen kehottaa ottamaan rohkeasti yhteyttä lähimpään oppilaitokseen, joka oman ammattialan näyttötutkintoja järjestää. Oppilaitoksen henkilökunta osaa neuvoa henkilöä eteenpäin. Jos tätä kautta ei apua löydy, niin tutkintotoimikunta on aina käytettävissä. Siellä tiedetään, mistä lähin apu löytyy, ja miten kannattaa edetä. Oppisopimustoimistot ovat myös mainio tietoväylä näissä asioissa. Matti korostaa, että näyttötutkintojärjestelmä on olemassa nimenomaan sitä varten, että siinä näytetään olemassa oleva ammattitaito. Yleensä näyttöön tulevalla on jonkinlaista työkokemusta, mutta ilman sitäkin on näyttöihin tultu. Myös silloin pitää olla valmis osaamiskartoitukseen (mm. haastattelu), jossa järjestäjä varmistaa, että henkilöllä on riittävät edellytykset tutkinnon osan suorittamiseen. Kenenkään etu ei ole, että näyttöön tulee henkilö, jolla ei ole realistisia mahdollisuuksia sitä suorittaa. Tutkinnon järjestäjien tehtävä on edistää omalla alueella näyttötutkintojärjestelmän tunnettavuutta. Parhaiten se onnistuu pitämällä suhteet kunnossa työelämään esim. huolehtimalla oman alan työelämän arvioijista niin, että he entistä innokkaammin ja laajemmin osallistuisivat tutkintotoimikunta- ja arviointityöhön. Tärkeää on ottaa huomioon näyttöjen arvioinnin kautta tulevat kehitysehdotukset, joiden kautta voi kehittää edelleen omaa toimintaa ja antaa palautetta mm. tutkintotoimikunnalle. Kehitelkää ideoita positiivisen julkisuuden saamiseksi ja kirjoittakaa artikkeleita paikalliseen lehteen, alan lehteen tms, Matti neuvoo tutkinnon järjestäjiä. Hyödyntäkää valtakunnallisia ja alueellisia yhteistyötahoja, kuten NTT-projektia työelämän arvioijien koulutukseen. Myös Tutkintotoimikunnat ovat lakisääteisiä luottamushenkilöelimiä. Tutkintotoimikunnista on säädetty ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (631/ 1998) ja asetuksessa (812/1998). Lisäksi tutkintotoimikuntien tehtävää, toimivaltaa ja vastuuta määrittelevät säännökset hallintoasioiden käsittelystä (hallintomenettelylaki 598/1982) ja hallinnon julkisuudesta (621/1999). Tutkintotoimikuntien tehtävät Tutkintotoimikunnat 1) vastaavat näyttötutkintojen valvonnasta ja järjestämisestä sekä tutkintotoiminnan johtamisesta ja ohjaamisesta. 2) sopivat tutkintojen järjestämisestä ammatillisen koulutuksen järjestäjien, oppilaitosten ja tarvittavan asiantuntemuksen omaavien muiden yhteisöjen ja säätiöiden kanssa. 3) vahvistavat tutkintosuoritusten arvioinnit ja antavat tutkintotodistukset. 4) toimivat aloitteellisesti näyttötutkintojärjestelmän kehittämiseksi. Tutkintotoimikuntien asettaminen ja kokoonpanot Opetushallitus päättää tutkintotoimikuntien toimialoista ja -alueista. Tutkintotoimikuntien toimiala on joko valtakunnallinen tai alueellinen. Toimikunta voi olla ALVAR on hyvä täydennyskouluttaja, jota ei varmaan riittävästi hyödynnetä. Toimikunta on sitoutunut kehitystyöhönsä ja pyrkii aktiivisesti vaikuttamaan yhteistyötahoihin näyttötutkintojen tunnettavuuden edistämiseksi ja toimivien käytänteiden saamiseksi kaikkien tutkinnon järjestäjien käyttöön. Näissä asioissa kiinteistönhoitajan tutkintotoimikunta on toiminut uranuurtajana. Tutkintotoimikunnat kaksikielinen tai kieliryhmittäin asetettu. Opetushallitus asettaa tutkintotoimikunnat enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Niihin nimetään alan asiantuntijoista enintään yhdeksän jäsentä. Toimikuntien jäsenten tulee edustaa työnantajia, työntekijöitä, opettajia ja tarvittaessa itsenäisiä ammatinharjoittajia. Muiden asiantuntijoiden nimeäminen on mahdollista toimikuntien jäseniksi tai pysyviksi asiantuntijoiksi. Toimikunnan enemmistön tulee olla työelämän edustajia, ja työnantajien ja työntekijöiden edustajia tulee olla yhtä monta. Toimikunnan jäsenistä tulee olla vähintään 40% kumpaakin sukupuolta. Tutkintotoimikuntien jäsenet nimetään alan edustavimpien järjestöjen ja yhteisöjen esityksestä. Heillä tulee olla tarpeellinen asiantuntemus ja kokemus toimikunnan tehtäviin kuuluvista asioista sekä mahdollisuus tehokkaasti osallistua sen työhön. Tutkintotoimikuntien määrä on 166, ja niissä on yhteensä 1193 jäsentä. Tutkintotoimikunnan toiminta Tutkintotoimikunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja sihteerin. Tarvittaessa toimikunta voi kutsua ulkopuolisen sihteerin. Valmistelu, esittely-, kirjanpito- ja arkistointitehtävät ovat tavanomaisesti sihteerin vastuulla. 17\n18 Toiminto 1. Tutkintojen perusteet 2. Tutkintojen järjestämisedellytysten arviointi 3. Tutkintojen järjestämissopimukset 4. Näyttösuunnitelmat 5. Näyttöjen arviointi 6. Tiedottaminen 7. Tutkintomaksujen kerääminen ja tilittäminen 8. Näyttötutkintoaineistot 9. Näyttöjen järjestäminen 10. Todistukset 11. Arkistointi 12. Tilastointi 13. Toimikuntatyön kehittäminen 14. Ohjaus, koulutus ja konsultointi 15. Näyttötutkintotoiminnan kehittäminen Tutkintotoimikunta Valvovat tutkintojen järjestämisen ja näyttösuunnitelmien perusteiden mukaisuutta sekä tekevät aloitteita perusteiden ajantasaisuuden ja työelämävastaavuuden parantamiseksi Arvioivat tutkintojen järjestämisedellytykset ja perehtyvät Opetushallituksen tekemiin järjestämisedellytysten arviointeihin. Solmivat järjestämissopimuksen Opetushallituksen määräyksen mukaisesti Arvioivat ja hyväksyvät tutkinnon jokaisen osan näyttösuunnitelman järjestämissopimuksen liitteenä sekä tutustuvat tarpeen mukaan yksittäisten tutkintotilaisuuksien suunnitelmiin Hyväksyvät järjestämissopimuksen liitteeksi luettelon näyttöjen arvioijista tehtävän kannalta tarpeellisine taustatietoineen (nimi, yritys, työtehtävä, koulutus) ja antavat ohjeita tutkinnon järjestäjille arvioijilta vaadittavasta ammattitaidosta Tiedottavat omasta toiminnastaan tarpeen mukaan ja erityisesti tiedotusta työelämään suunnaten Seuraavat tutkintomaksujen kertymistä Käsittelevät ja tutustuvat tarvittaessa näyttötutkintoaineistoihin ja -tehtäviin Valvovat näyttöjen järjestämistä Tarkistavat, että todistukset ovat määräysten mukaisia ja allekirjoittavat ne (toimikunta myöntää tutkintotodistukset) ja huolehtii niiden asianmukaisesta palauttamisesta tutkinnon järjestäjille sekä käsittelevät vaatimukset arvioinnin oikaisuvaatimuksista Arkistoivat asiakirjansa ja toimikauden päättyessä huolehtivat arkiston siirtämisestä Opetushallitukseen erillisen arkistointiohjeen mukaisesti Antavat tarpeelliset tiedot tutkintotoimikuntarekisteriä varten Arvioivat ja kehittävät omaa työskentelyään ja huolehtivat jäsentensä aktiivisesta osallistumisesta Opastavat tutkinnon järjestäjiä ja järjestävät koulutus- ja keskustelutilaisuuksia tutkinnon järjestäjille ja sidosryhmille Tekevät aloitteita näyttötutkintojärjestelmän kehittämiseksi ja toimivat tärkeänä linkkinä työelämään Tutkintotoimikuntien työmäärät vaihtelevat suuresti tutkintojen järjestämissopimusten ja tutkintoihin osallistuneiden määristä johtuen. Keskimäärin tutkintotoimikuntien vastuulla on 7,4 järjestämissopimusta ja vuonna 2001 keskimäärin 225 osallistujaa. Tutkintotoimikuntien toiminnasta aiheutuneet menot katetaan pääosin tutkintomaksuilla, joiden keräämisestä tai muusta rahoittamisesta (esim. työvoimapoliittinen aikuiskoulutus) vastaavat tutkinnon ja koulutuksen järjestäjät, jotka tilittävät maksut Opetushallitukselle. Tilitykset suoritetaan valmistavan koulutuksen aloituksen yhteydessä. 18\n19 TEKSTI: MARJA KOIVUNEN Suoritin matkailun ohjelmapalvelujen ammattitutkinnon Nina kertoo, miten hän halusi uutta potkua elämäänsä ja vaihtoi ammattia kouluttautumalla uuteen ammattiin ja suorittamalla sen alan ammattitutkinnon. Valmistuin aikanaan Porvoon matkailu- ja ravintola-alan oppilaitoksesta kokiksi. Myöhemmin siirryin salipuolen työtehtäviin ja kävin mm. baarimestarikoulutuksessa Perhossa. Muutama muukin lähinnä esimiestaitoja kartuttanut kurssi on tullut työn ohessa käytyä. Työskenneltyäni ravintola-alalla yli kymmenen vuotta, niistä viimeiset viisi vuotta ravintolapäällikkönä, syntyi mielessäni ajatus alan vaihtamisesta. Kiinnostukseni kohteena oli lähinnä myyntityö ja mielellään ala, joka liittyisi jossain määrin ravintola-alaan. Etsiskelin pitkään sopivaa koulutusta, jonka voisi suorittaa osittain työn ohessa. Löysin ilmoituksen matkailun ohjelmapalvelujen ammattitutkintoon valmistavasta koulutuksesta ja sain opiskelupaikan Amiedusta. Koulutus kesti vuoden. Koulutus oli joustavaa, mikä helpotti perheen perustaneita ja opiskelun ohella työssä käyviä opiskelijoita, joita koulutukseen osallistuneista oli suurin osa. Uutta opiskelussa oli itsearvioinnit, joita ei minun kouluaikoinani vielä ollut. Opiskelun aikana oli myös kirjallisia kokeita, lähinnä kielistä, kustannuslaskennasta yms. Jossain opintokokonaisuuksissa oppiminen sujui mm. etätehtäviä tehden. Opiskelun aikana oli kaksi työssä oppimisjaksoa, jotka oli mahdollista suorittaa samassa työpaikassa. Jälkimmäisen työssä oppimisjakson aikana suoritin näytöt. Arviointiin osallistuivat työpaikan esimies, työntekijä, opettaja ja minä, itsearvioinnin kautta. Lopullinen näyttötutkinto muodostui neljästä tutkinnon osasta, Nina Jalonen 35 v. porvoolainen jotka arvioitiin arvosanoilla hyväksytty tai hylätty. Minun onnekseni suoritukseni hyväksyttiin. Itse koin näyttöihin päättyvän opiskelun mielekkääksi tavaksi saada suoritettua ammattitutkinto, ilman massiivisia kirjallisia tehtäviä, joihin perheellisenä ja opiskelun ohella työssä käyvänä aikani ei riittäisi paitsi jos jättäisin nukkumisen väliin. Suurin hyöty opiskelusta oli minulle se, että sen aikana vahvistui ajatus siitä, että olen menossa oikeaan suuntaan, ja tälle alalle haluan siirtyä kokonaan. Tähän vaikutti varmasti paljon onnistunut työssä oppimispaikan valinta ja sinne pääseminen, mikä on mielestäni ensisijaisen tärkeää, ainakin näin monimuotoisella alalla kuin ohjelmapalvelut ja niiden tuottaminen. Tähän alaan liittyy mitä erilaisimpia työtehtäviä ja työkuvauksia. Kun opiskelu päättyi, sain vakinaisen työpaikan työssä oppimispaikastani. Eli toimin tällä hetkellä myyntineuvottelijana ohjelmatoimistossa. MATKAILU-, RAVITSEMIS- JA TALOUSALA Ammatilliset perustutkinnot Catering-alan pt - palveluvastaava - suurtalouskokki Hotelli- ja ravintola-alan pt - hotellivirkailija - ravintolakokki - tarjoilija Kotitalous- ja kuluttajapalvelujen pt - kotitalousyrittäjä - tuoteneuvoja Matkailualan pt - matkailupalvelujen tuottaja - matkailuvirkailija Puhdistuspalvelujen pt - toimitilahuoltaja - tekstiilihuoltaja Ammattitutkinnot Hotellivirkailijan at Laitoshuoltajan at Matkailun ohjelmapalvelun at Matkaoppaan at Matkatoimistovirkailijan at Ravintolakokin at Suurtalouskokin at Tarjoilijan at Tekstiilihuollon at Erikoisammattitutkinnot Baarimestarin eat Dieettikokin eat Hotelli-, ravintola- ja suurtalousesimiehen eat Pesulateknikon eat Siivousteknikon eat Siivoustyönohjaajan eat 19\n20 TEKSTI: TARJA HAAPALA Oppisopimustoimisto haastaa suorittamaan tutkintoja Haastateltavina ovat oppisopimustoimiston kehitysinsinööri Timo Lehtinen sekä koulutustarkastaja Anita Harjunen. Työmme on palkitsevaa silloin, kun näemme opiskelijoiden onnistuvan työssään ja työllistyvän alueen yrityksiin. Vuonna 2001 oppisopimuksella tutkinnon suorittaneista työllistyi 85 %. Timo tuntee näyttötutkintojärjestelmän Timo Lehtinen on 44-vuotias lohjalainen koneinsinööri, joka tuntee talousalueen oppilaitokset ja teollisuusyritykset aikaisemman työhistoriansa ansiosta. Oppisopimustoimiston työt edellyttävät hyviä vuorovaikutustaitoja ja tietenkin ammattiosaamista. Hyvät henkilösuhteet ovat tärkeitä työssä oppimisen paikkojen etsinnässä ja oppisopimusten solmimisessa. Asiat sujuvat jouhevasti, kun on tuttuja henkilöitä yrityksissä, joihin otetaan yhteyksiä ja joiden kanssa sopimuksia tehdään. Hyvä tietopuolinen opetus tärkeää Haasteena oppisopimuksella opiskelemiselle Timo pitää hyvän tietopuolisen koulutuksen järjestäjän hankintaa. Yrityksen kanssa sovitaan, että näytöt sisältyvät oppisopimuskoulutukseen. Yrityksellä on oltava riittävät valmiudet ja myös mielellään koulutettu työpaikkaohjaaja, joka ohjaa, tukee ja organisoi omalla panoksellaan opiskelijan koulutuksen etenemistä. Ammatti- tai erikoisammattitutkinnon suorittaneella henkilöllä on hyvät valmiudet toimia työssä oppimisen ohjaajana. Tutkinnot eroavat toisistaan Perustutkinnossa edellytettävä osaaminen on laaja-alaista. Ammatti- ja erikoisammattitutkinto sen sijaan vaativat syvempää osaamista. Opiskelijalla olisi hyvä olla 2-5 vuoden työkokemus, jotta hänellä olisi realistiset mahdollisuudet suorittaa Timo Lehtinen on ollut kone- ja metallialan ammatillisessa neuvottelukunnassa mukana jo yli 10 vuotta. Kokoukset järjestetään yrityksissä. Vihdin ja Lohjan oppilaitokset ovat ahkerasti mukana. Toiminta lähentää yritys- ja oppilaitosyhteistyötä, mikä on välttämätöntä oppisopimusten toteutumisessa. 20


HR viesti 2022 | Oppilaitosten ja yritysten välisen yhteistyön po...\nPuhuttaessa tässä jutussa oppilaitosten ja yritysten välisestä yhteistyöstä, lyhyemmin oppilaitosyhteistyöstä, pohdin yhteistyösuhteiden tarkoituksenmukaisempaa hyödyntämistä rekrytoinnin ja työnantajamielikuvan näkökulmasta erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa yrityksen on mahdollista tarjota työtä opiskelijoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä esimerkiksi sesonkityön tai harjoittelun muodossa. Miten oppilaitosyhteistyö hyödyttäisi vielä konkreettisemmin ja vaikuttavammin vierailun jälkeen sekä opiskelijaa että yritystä?\nOppilaitosyhteistyö on esimerkiksi yritysten tai organisaatioiden ja koulutusyksiköiden välistä yhteistyötä. Yleisimpiä oppilaitosyhteistyön muotoja ovat esimerkiksi erilaiset opiskelijatapahtumat, oppilaitosvierailut tai opiskelijaprojektit, joissa yritysten edustajia on mukana. Yhteistyötoiminta on yritykselle panostus tulevaisuuteen sisältäen onnistuessaan merkittävän työnantajamielikuvallisen, markkinoinnillisen ja ennakoivan rekrytoinnin näkökulman. Opiskelijoille oppilaitosyhteistyö tarjoaa vinkkejä ja linkkejä muun muassa harjoitteluun, työssäoppimiseen, kesätyöhön tai jopa vakituiseen työsuhteeseen.\nOppilaitosyhteistyöllä on lisäksi vahva yhteiskunnallinen merkitys nuorten työllistymisen näkökulmasta. Sen vuoksi yhteistyön potentiaali tulisi ottaa käyttöön kokonaisvaltaisesti ja priorisoida yrityksessä korkealle rekrytointi- ja työnantajamielikuvatyössä.\nInnovatiivisuutta ja käytännön harjoituksia työelämää varten oppilaitosvierailuihin\nKeskustelu elämäntaitojen opettamisen lisäämisestä perusopetukseen on ruokkinut ajatusta myös työnhakutaitojen ja laajemmin työelämätaitojen oppimismahdollisuuksista oppilaitoksissa silloin kun ensimmäiset työsuhteet ja harjoittelut ovat lähestymässä. Miten kasvatamme uuden sukupolven tulevina työelämän edustajina työnhakuprosesseihin ja työelämän lainalaisuuksiin, ja miten oppilaitosyhteistyötä voidaan hyödyntää tässä yritysten ja oppilaitosten yhteisvastuullisena tekemisenä?\nTyönhaku- ja työelämätaitojen merkitys yritykselle ennakoivan rekrytoinnin, ja nuorelle tulevan työnhaun näkökulmasta on suuri. Sen vuoksi on tärkeää, että oppilaitosyhteistyötä ei nähdä enää ainoastaan yksittäisinä, luentomaisina yritysvierailuina, mainosflyereina tai messupiste-esittelynä arvontakorin ja yrityskynien kera. Sovitun, vuosittaisen yhteistyön määrää, sisältöä ja muotoja tulisikin jatkuvasti kehittää vastaamaan entisestään sekä oppilaitoksen että yrityksen tavoitteita ja tarpeita. Moderni rekrytointiajattelu ohjaa ennen kaikkea molemminpuoliseen houkutteluun ja valintaan työsuhdetta solmiessa, ja oppilaitosyhteistyö antaakin vastavuoroiselle tutkailulle laajan mahdollisuuden - sovimmeko toinen toisillemme. Lisäksi suunnitelmallisella yhteistyöllä oppilaitosten on mahdollista saada yritysten ammattilaisten läsnäolo ja osaaminen paremmin nuorten käyttöön. Seuraavassa esimerkki oppilaitosvierailusta, jonka avulla voitaisiin lisätä yhteistyön konkretiaa, vaikuttavuutta ja lisäarvoa molemminpuolisesti.\nEsimerkki: Vierailuaika oppilaitoksessa kolmivaiheisena nuorten työnhakukoulutuksena\nOppilaitosvierailu on oiva paikka yrityksille päästä opettamaan nuorille käytännönläheisesti työnhausta ja rekrytoinnista, ymmärtää nuorten työnhakuun liittyvää ajattelua, ja ennakoida tulevia rekrytointitarpeita. Toisaalta, työnhakutaito on taito, joka opitaan toistojen kautta – oli kyse sitten esimerkiksi työhakemuksen kirjoittamisesta tai työhaastattelusta. Usein nuorilta odotetaan haastattelutilanteessa jo erityisesti esiintymis- ja vuorovaikutustaitoja huolimatta kokemattomuudesta tilanteessa. Tiedämme, että työnhakutaitojen lisäksi vuorovaikutustilanteissa toimimista oppii parhaimmillaan kokemuksen ja kokeilun kautta, joten entäpä jos oppilaitosvierailuaika hyödynnettäisiinkin näiden tilanteiden harjoitteluun tukien samalla myös pedagogisesti opetustarjontaa? Ja mikä olisikaan parempi tapa varmistaa itselleen kesätyöpaikka kuin hoitaa hyvällä asenteella tällainen päivä yrityksen edustajan kanssa?\nVuosittainen yritysvierailu ja toiminnan esittely oppilaitoksessa pidetäänkin työnhaku- ja työhaastattelukoulutuksena: ensimmäisessä vaiheessa nuoret valmistautuvat oppilaitosvierailuun omalla CV-pohjallaan, jonka tärkeimpiä kohtia hiotaan rekrytoinnin ammattilaisen kanssa ja ennakoidaan jo tulevaa kesätyöhakua alkuvuodesta. Toisessa vaiheessa siirrytään toteuttamaan rekrytoijan johdolla konkreettisia työhaastatteluharjoituksia pareittain, joissa nuori saa tietoa, taitoa ja ennen kaikkea kokemuksen haastattelutilanteesta; miltä tilanne tuntuu, saako jännittää? Rekrytoija näkee jännityksen useimmiten myönteisenä sen luodessa mielikuvan siitä, että nuori ehdokas suhtautuu vakavuudella työpaikan saantiin. Usein se saattaa jäädä kuitenkin nuorta itseään harmittamaan. Kun tilannetta on etukäteen harjoiteltu ammattilaisen kanssa, on harjoituksen muistijäljen mahdollista lieventää jännitystä ensimmäisessä, oikeassa työhaastattelussa, ja siten parantaa keskustelun laatua ja työmahdollisuutta. Kolmannessa vaiheessa harjoitellaan vielä videohaastattelun tai -tehtävän tuottamista, joka nykyään on usein osa rekrytointiprosessia. Rekrytoija ohjaa oikean äänenvoimakkuuden, kameran etäisyyden ja muistiinpanojen sijoittamisen siten, että kun nuori tarvitsee ensimmäisen kerran videomateriaalia työnhaussaan, sen tekeminen onnistuu.\nEdellä kuvatun, käytännönläheisen harjoittelun lisäarvo oppilaitoksen, yrityksen ja ennen kaikkea opiskelijan – kohta työnhakijan – näkökulmasta on suuri. Lisäksi tämänkaltainen vierailu varmasti jättää jälkeensä positiivisen mielikuvan yrityksestä, antaa tärkeitä vastauksia työnhakuun liittyen, luo aidomman kokemuksen työhaastattelusta, ja uskoa tulevaisuuden työnhakutilanteissa selviytymiseen.\nHyödynnetäänkö sinun yrityksessäsi tai oppilaitoksessasi jo käytännönläheisiä harjoitteita – tai muuta, mieleenpainuvia ja konkreettisia oppilaitosyhteistyön muotoja?


Keski-Suomen turvallisuus- ja valmiustoimikunnan koronakatsaus - Keski-Suomen liitto\nKeski-Suomen turvallisuus- ja valmiustoimikunnan koronakatsaus\nAjankohtaista Tiedotteet • 23.9.2020 | Antti Siukola\nKeskiviikkona 23.9.2020 pidettiin Keski-Suomen turvallisuus- ja valmiustoimikunnan (KSTURVA) kokous. Toimikunnan tarkoituksena on jakaa alueen viranomaisten kesken tietoa, tilannekuvaa ja tehdä yhteistyötä kokonaisturvallisuuden osalta koko maakunnassa.\nKokouksessa todettiin, että Keski-Suomen tilanne on huonontunut korona (Covid-19) ilmaantuvuuslukujen osalta varsinkin Jyväskylässä. On erittäin tärkeää, että ihmiset noudattavat rajoituksia sekä Terveyden ja hyvinvointi laitoksen (THL) suosituksia. On muistettava, että maakunnassa on kuitenkin tartuntatilanteessa koronavapaita kuntia. Haastavasta tilanteesta huolimatta kaikkien viranomaisten palvelutuotantokyky on normaalilla tasolla.\nTilannekatsauksessa oli mukana edustajia Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä, aluehallintovirastosta, poliisista, pelastuslaitokselta, Huoltovarmuuskeskuksesta ja Puolustusvoimista. Lisäksi toimikuntaan kuuluu kuntien, Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen, Lapuan hiippakunnan, Punaisen ristin, elinkeinoelämän, sosiaalitoimen ja ympäristöterveydenhuollon edustajia.\nKeski-Suomen turvallisuus- ja valmiustoimikunnassa jaetaan maakunnan yhteistä tilannekuvaa eri viranomaisten ja muiden paikallisten toimijoiden kesken tiiviissä yhteistyössä. Korona-pandemian takia toimikunta kokoontuu kahden viikon välein. Normaaliolosuhteissa toimikunnan kokouksia on kahdesti vuodessa ja se on aloittanut toimintansa marraskuussa 2018. Keski-Suomen liitto on toimikunnan koolle kutsujana ja sen puheenjohtajana toimii vs maakuntajohtaja Pekka Hokkanen.


Turisti ihastui koiranpentuun – loma venähti kolmella kuukaudella – Stara\nTuristi ihastui koiranpentuun – loma venähti kolmella kuukaudella\nViihdeuutiset 16.1.2016, 15:00 · Annika Kela\nFilippiineillä lomaillut saksalaisturisti Emmy Karnot on löytänyt lomakohteestaan uuden ystävän. Koiranpentu nimeltä Buddy valloitti Emmyn sydämen heti ensikohtaamisesta lähtien ja sen jälkeen kaksikko on ollut erottamaton.\nKarnot kohtasi Buddyn Boracayssa heinäkuussa, kun hän oli rannalla kävelemässä paikallisen poliisin kanssa. Viranomainen vei turistin vanhan poliisiauton luo, jonka alle koiraemo oli synnyttänyt pieniä koiranpentuja. Suojaisassa piilopaikaissaan loikoillut Buddy teki Emmyyn vaikutuksen.\nKarnot vietti lomapäivänsä koiranpennun kanssa ja sitten hän tajusi, ettei hän voisi enää palata kotiinsa ilman Buddya. Jotta Emmy voisi adoptoida hylätyn kulkukoiran oli hänen vietävä koira lääkäriin tarkastettavaksi. Adoptioprosessi ja matkustusluvan saaminen kesti kolme kuukautta.\nKarnot asui Filippiineillä siihen asti, että Buddy sai luvan lähteä Saksaan. Turisti palasi viime syksynä venähtäneeltä lomaltaan kotiin koiran kanssa. Daily Mail -lehden mukaan Buddy on sopeutunut erinomaisesti uuteen kotiinsa.\nFrom A Dog"s View "Modern day fairy tale for a Filipino puppy finding its German Princess woof woof ..,,,,, happy… https://t.co/mqnFaIwCBm\n— DogEvangelistAuthor (@PatienceCheeSS) 16. tammikuuta 2016