Uusi viikkokirjoitusPerjantai 25.05.2007 08:45\nViikko näyttää taas kuluneen edellisestä kirjoituksesta. Ennen ehdin kirjoittamaan päiväkirjaa, nyt tästä näyttää tulevan viikkokirja. Syynä saamattomuus, väsymys, työmäärä, hektinen kiitäminen ympäri ja ämpäri, henkinen olotila ja laiskuus. Revi siitä sitten huumoria.\nSuurin syy harvakseltaan putoaviin sanoihin on kuitenkin kevätkiireet. Koulun loppuminen aiheuttaa kaikenlaista ylimääräistä säpinää, lasten harrastuksista on yhtä aikaa menossa niin talviharjoitusten hännät kuin kesäharjoitusten idutkin. Helpottaa hieman kun talviharrastukset loppuvat näihin viikkoihin.\nTiitus on löytänyt harrastuksen. Siitä iloitsen kovin. Miehen alku lähti kaverinsa kanssa Savonlinnan Riennon urheilukouluun. Harjoituksia on joka tiistai ja torstai, omia seuran kilpailujakin kesän aikana kahdeksan kappaletta. Pari ensimmäistä harrastuskerta on takana ja mies vaikuttaa innostuneelta. Hyvä näin. Energiaahan miehessä riittää kuin duracellpupussa.\nJannalla käynnistyi myös jalkapalloharrastuksen tositoimet. Eli ulkoharjoitukset ja pelit. Ensimmäinen reissu Kotkaan toi tosin tappion, ensi lauantaina olisi Lappeenrannan pelireissun vuoro. Tyttö pelaa nyt kahdessa joukkueessa, STPS:n B- ja C-tytöissä.\nMyös Mikko on löytänyt oman harrastuksen, sanoisin melkeinpä elämäntavan. Perheemme ensimmäinen oikea murkku kaikkine mausteineen on putkahtanut maailmaan. Johan oli aikakin, onhan perheessäämme sentään viisi häntä vanhempa lasta. Joiden murkkuilu on ollut melko lievää. Mutta nyt tuntuu tulevan takaisin oikein korkojen kanssa.\nTällaista vipinää Käärmelahdessa.\nJa kuten kuvaosastoilta huomaatte, on kesän kukintakausikin käynnistynyt melko näyttävästi.\nHitto että minä pidän tästä valoisasta vuodenajasta.\nMulla on lihaksia!Perjantai 18.05.2007 08:50\nEikös ne ole juuri lihakset, jotka kropassa särkevät? Luut ei särkyä juuri tunne, läskit vielä vähemmän. Siis ne ovat lihaksia. Jotka minun kropassani juuri nyt ovat helvetin kipeitä.\nOnneksi en ole hevonen. Jos olisin, olisin nyt kuollut hevonen. Ja matkalla makkratehtaalle. On meinaan vasen takajalka sellaisessa kunnossa, että eläinlääkäri määräisi kyllä kuulan kalloon. Mutta kannattaa olla ihminen. Ja kärsiä.\nKaiken taustalla on Riihiranta-projekti. Purkutyöt jatkuivat eilen, vuorossa oli välikaton purku. Joka oli melkoisen likaista touhua. Mutta 2/3 katosta saatiin purettua. Kunnes tuli rakenteellinen este. Jota emme vielä uskaltaneet purkaa. Pitää kysyä viisaammilta neuvoa. Ennenkuin uskaltaa tuon rakenteen kimppuun käydä.\nMutta takan kimppuun käytiin. Piti poistaa pinnasta kaakeliuuninkäännökset, mutta kun alta paljastui varsinainen harakanpesä, niin vastaava mestari antoi käskyn; purkuun koko takka. Ja niinpä takan ja sen vieressä jököttäneen tiiliseinän pätkän kimpussa heilui pian kahdeksan ihmistä moskien, rautakankien, piikkien, purkurautojen ja lapioiden kera. Ja siirtyihän takka mäelle. Ehjät tiilet odottamaan grillin muurausta, moska täyttämään poliisien aikoinaan kaivamaa ruumiinetsintäkuoppaa. Hyötykäyttöön siis koko harakanpesä.\nEilisen päivän liki viiden tunnin työrupeama todista taas kerran asian, joka joskus jää mainitsematta. On meillä hieno lapsiporukka. Kun sile päälle sattuu. Kotoa lähdettäessä oli vielä muutama soraääni, mutta työn melskeessä kaikki hikoilivat ihan oikeasti. Etenkin, kun saivat purkaa, rikkoa ja hajoittaa. Mutta myös poiskuljetus, laudoista naulijen repimiset, rakennussiívoukset ynnä muut tytö sujuivat hyvin.\nOlen ylpeä tästä joukosta.\nOlen ja elän ja ääneni särähteleeTorstai 17.05.2007 11:04\nTaisi olla viimeinen kommentti sunnuntailta Helsingistä.\nNo nyt on päästy kotiin ja karisteltu pääkaupungin paheet mielestä. Meikäläisellä nuo paheet kiteytyivät kahteen kaljaan. Toinen ihan itse tilattu, toinen puolet Rakkaan Vaimon puolen litran pullosta jota hän ei jaksanut tuhota. Hotellibonuksiin kuului pari ilmaista trinkkilippua, mutta nekin jäi käyttämättä.\nPääkaupunkiseudulla pidetyistä palavereista jäi sekä hyvä että epävarma mieli. Palaveri Rahiksessa kuului ensimmäiseen luokkaan, huoltosuunnitelmapalaveri Lohjalla enimmäkseen tuohon jälkimmäiseen. Ja aamiaispalaveri kavereiden kanssa (tai siis lopulta yhden kaverin kun toinen ei päässyt) siihen välimaastoon.\nRakkaan Vaimon kanssa oli mukavaa joskin on sanottava, että puhtaat kahden hengen matkat ne vasta luksusta ovat. Mutta oli mukava nähdä miten lapsi nautti Helsingin näkemisestä ja kokemisesta. Etenkin Helsingin Kaupunginteatterin Suurenmoista oli todella suurenmoinen. Riitta Havukainen, Pertsa Koivula ja Heidi Herala olivat mahtavia, muutkin hyviä.\nSuuren kaupungin raadollisuus konkretisoitui pieninä tapahtumina muutamaan kertaan. Sunnuntai illan lätkähuumassa edessämme R-kioskilla yksi hyypiö varasti korillisen siideriä ja katosi ihmisvilinään joutumatta vastuuseen teostaan. Maanantaina raxissa sisään marssi pari hörhöä ja latoi hetkessä kouraansa kymmenkunta pizzapiittiä ja katosi kadulle. Mutta aineiden sumentamat aivot tekivät tenän ja äijät jäivät aivan raxin ikkunan alle nauttimaan eineistä. Pian paikalle ehtivät henkilökunnan hälyttämät vartijat ja hetken kuluttua myös poliisit. Poistuessamme tilanne oli sellainen, että kaksi poliisia istui maahan vatsalleen kaadetun hörhön selässä ja raudoittivat miestä. Kannattikohan muutaman pizzanpalan takia syyllistyä virkavallan väkivaltaiseen vastustamiseen?\nEi vaan meillä Savonlinnassa.\nKun ei ole raxiakaan.\nSuuri ja ihmeellinenSunnuntai 13.05.2007 23:21\nSenaatintori on suuri ja ihmeellinen. Mutta melko hiljainen. Suomi oli 0-2 tappiolla joten ääni ei oikein kaikunut torilla. Ainakaan vielä.\nMe tultiin hotellille. Sadan metrin päähän torista. Jos tulee voitto, mä meen hilluu joukkoon. Jos tulee tappio, mä meen hilluu joukkoon Kanadan lippu tangossa. Se on kunnon extremeä.\nOlemme siis Helsingissä. Työ- ja huvittelukeikalla. Minulla huomenna aamulla huvitteupalaveri Eeron ja Matin kanssa, sitten minulla ja Rakkaalla Vaimolla työpalaveri Lohjalla, sitten taas huvittelua Tilllin syntymäpäivän kunniaksi Ikeassa ja kaupungilla. Tiistaina aamupäivällä taas työpalaveri Rahiksessa, sitten vielä shoppailemaan ja pikku hiljaa kotia kohti vapauttamaan kotimiehet vastuusta.\nIhan mukava ensimmäinen matkapäivä, kaksi mässyttää karkkipussia tossa ympärillä joten pitäisköhän minunkin heittäytytä sängylle, katsastaa uutiset ja mässyttää vähän suklaata.\nMatkapäiväTorstai 10.05.2007 09:25\nAamu sarastaa Sanskun kanssa. Rauhallinen kahvihetki, mutta seuraavassa katauksessa onkin sitten jo vipinää. Viiden oman lapsen lisäksi aamiaispöytään nousee myös kaksi yökyläläistä.\nJoilla muuten on uskomaton vaikutus omaan väkeen. Eilinen illansuu ja ilta kului rauhallisemmin, sopuisammin ja miellyttävämmin kuin monasti pelkällä omalla porukalla. Kai siinä on sekä tiettyä vieraskoreutta mutta myös ihan oikeasti tekemisen hauskuutta. En muista, milloin omat lapset viimeksi olisivat pelanneet monopolia, orperationia tai muuttuvaa labyrinttiä.\nMeiltä vanhemmilta eilinen päivä ennen lasten kotiintuloa kului kahdessa huoltosuunnitelmapalaverissa. Valitettavasti vaan kumpaankaan ei saapunut lasten vanhempi. Mutta lasten sosiaalityöntekijöiden kanssa saatiin asioita eteenpäin hyvässä hengessä.\nMyös jännitys Rinsessa Aavan ja hänen Erikoisen äitinsä suoriutumisesta leikkuupäivästä sävytti eilistä. Tiedoksi vaan, että Rinsessa Aava suoriutui loistavasti ja Erikoinenkin on elossa. Hyvä savutus siihen nähden, että Rinsessa Aava oli kuitenkin leikkauksen ja toimenpiteiden kohde. Ja Erikoinen kuitenkin "vain" myötäeläjä.\nTänään nokkani suuntautuu kohti Mikkeliä ja Mäntyharjua. Otetaanpa taas ikäänkuin ahkeruuteni todistamiseksi tämän päivän lukujärjestys.\n5.00 Herätys ja aamupalan valmistusta\n6.00 Ensimmäinen kattaus jossa tänään siis vain Sansku\n7.00 Toinen kattaus jossa seitsemän lasta\n7.45 Moinsalmen koulun lapset bussille\n8.20 Kaupungin koululaisten kanssa matkaan\n11.00 Hankepalaveri Mikkelissä TE-keskuksessa\n12.30 Valmentajakumppani kyytiin Mikkelistä\n13.30 Perhekäynti Mäntyharjulla Pride-valmennuksen merkeissä\n16.00 Paluumatkalla poikkeaminen Mikkelin Lideliin\n17.30 Valmentajakumpani Sulkavalle\n19.00 Jannan Koulukabaree Savolassa\n20.00 Sanskun haku harjoituksista\n20.30 Tillin haku teatterista\n21.00 Kotona ja punkkaan\nMutta ei se ole helppoa Rakkaalla Vaimollakaan. Kolmen välillä perin jänkkipäisen pikkuäijän kanssa iltapäivä ja ilta kotona. En kyllä kovin mielelläni vaihtaisi osiakaan.\nMiehen on tehtävä mikä miehen tehtävä on.\nPurku jatkuuKeskiviikko 09.05.2007 09:39\nEilisen päivän saldo oli kaikkien kiinteiden kalusteiden irroittaminen Riihirannan seinistä. Vain kaasuputket jäivät paikoilleen. Kun puuttui niiden sivistyneeseen iroittamiseen suunnitellut työkalut. Moskalla ja sorkkaraudalla kun olisi tullut turhan krouvia jälkeä.\nNyt purkamiseen tuleekin muutaman päivän tauko. Edessä muunlaisia puuhakkaita päiviä. Mutta ensi viikolla on jälleen Riihirannan vuoro. Ja silloin päästäänkin jo katon pudotukseen. Mielenkiintoista pölyhommaa tiedossa.\nTuota ennen on kuitenkin luvassa monenlaista touhua. Perhekäyntiä, PRIDE-paneelia, huoltosuunnitelmapalavereita, rahiksen ja TE-keskuksen neuvonpitoa, lasten kuskaamisia, Hyrrän kevätnäytöstä... joten ei tule aika pitkäksi.\nRakas Vaimokin päätti jatkaa päiväkirjan pitoa tuolla omilla sivuillaan. Hyvä näin. Ennen piti heittää karvalakki ovesta eteiseen ja katsoa kuinka pitkälle se pihalle lentää. Siitä tiesi, onko ilmasto sopiva sisäänastumiselle. Nyt ilmastoa voi tutkailla päiväkirjan kautta. Siunattuja nämä kannettavat koneet.\nJotta joku ei kuvittelisi edellisen olevan totta, niin sanon varmuuden vuoksi, että se ei ole totta. Aina olen toivottu kotiin, ei siinä tarvita karvalakkeja eikä läppäreitä ilmaston tutkailemiseen.\nKunpa osaisin opettaa saman lapsillekin. Että mitään niin kamalaa ei maailmalla tule tehdyksi ettei aina voisi tulla kotiin asioita selvittelemään. Ainakin vielä tässä koulutuksessa on tehtävää, niin usein tyhmyyksiä tehdessään osa meidän lapsista ei uskalla tunnustaa tekemisiään vaan syyllistyy valheisiin. Osa ei ilmeisesti tee tyhmyyksiä tai sitten he ovat luultua parempia valehtelijoita. Veikkaan ensimmäistä vaihtoehtoa.\nOlen kyllä lohdutellut heitäkin, että vielä hekin tekevät tyhmyyksiä. Ja silloin ovat kodin ovet ja vanhempien sydämet aina avoinna asioiden käsittelylle.\nJokainen meistä tekee tyhmyyksiä. Joka ei tyhmyyksiä tee ei sitten tee mitään muutakaan.\nNimerkki: Kokemusta on.\nKun vaan toimeen tartutaanTiistai 08.05.2007 09:45\nSavossa kaikki syntyy nopeasti,\npäätökset, projektit ja toteutus.\nSen nähnyt olen minä useasti,\nkun vaan toimeen itse tartutaan.\nNo nyt tartuttiin. Kaikki irtain kannettiin Rakkaan Vaimon kanssa eilen poikien suosiollisella avustuksella ulos Riihirannasta. Osa kotiin, osa aittaan varastoon. Seuraavaksi irroitetaan kiinteät kalusteet ja sitten päästäänkin jo purkuhommiin.\nKatto alas, laudat varastoon ja pölyiset lasivillat kaatopaikalle. Voi sitä kutinan määrää. Ja samaan purkutahtiin myös takan typerät kaakelit pirstaleiksi ja pihalle. Kuten tiiliseinänpätkäkin.\nOli tuo tyhjennystyö ihan sopivan juhlavaa RV:n syntymäpäivän viettoa. Ainakin hänen itsensä mielestä. Hän kun on juhlien ystävä vain silloin, kun juhlakaluna joutuu kärvistelemään joku muu kuin hän itse. Mutta auta armias jos juhla osuu omalle kohdalle. Siitä ei saa hiiskua kenellekään, ei edes lapsille. Jotka sitten ovatkin autuaan tietämättömiä äidin juhlapäivästä.\nKatotaan nyt, miten käy ensi sunnuntaina. Kun on äitienpäivä. Jota toitotetaan joka mainosvälineessä. Onnistuukohan Rakas Vaimoni luovimaan tuon juhlan ohi?\nMinä en ainakaan pistä itseäni tuleen.\nMutta en paina jarruakaan, jos lapset ovat liikkeellä.\nRemontti häämöttääMaanantai 07.05.2007 08:40\nRiihirannan muhku56 remontti on edessä. Työmaakatselmus suoritettiin lauantaina liki koko perheen voimin. Varsinaiset suunnitelmat tosin tehtiin Rakkaan Vaimon ja minun kesken, demokratia ei päästetty sotkemaan liiallisesti tätä hanketta. Kesätöihin sentään muutama lapsi ilmoittautui. Jonka lisäksi mukaan pakotetan muutama selainenkin lapsi, joka ei vielä ymmärtänyt innostustaan ilmaista.\nSisäpuoli tulee kokemaan melkoisen muutoksen, ulkopuolelta ei ehkä muuta kuin hieman väriä noihin oviin. Ja uudet rappuset. Sekä grilli pihaan. Mutta nyt sisään.\nVälikatto poistuu, se tekee huoneesta matalan, on notkollaan ja muutenkin tarpeeton. Mökki kun on kesämökki, niin siellä ei tarvita edes sitä vähäistä lämmöneristystä, jonka välikatto tarjoaa. Välikatto siis pois ja harjakattoon valkoinen maali. Nykyisen sisäkaton kohtaville reunoihin hyllyt kiertämään koko huonetta ja laudoitus vesikaton ja hirsiseinän taitoskohtaan. Ja sitten hyllyt ja laudoituskin valkoiseksi.\nKamalasta avotakasta vielä kamalammat kaakelit pois ja jonniinsorttista rappausta ja luonnonkiveä tilalle. Kuten takan ympärillä oleva palomurikin nyt on. Ja hassu tiiliseinänpätkä myös purkuun.\nSitten lattian kimppuun. Tumman ruskeaksi lakattu lattia menee hiontaan ja saa sekin valkoisen maalin. Sen jälkeen huone onkin valmis uudelleen kalustettavaksi. Keittösyvennys uuteen kohtaan, kirpparilta ostettu puinen vuodesohva toisen sängyn tilalle, tuolit uusjakoon, vanhoja Käärmelahteen ja Käärmelahdesta toisia vanhoja Riihirantaan.\nTavoiteaikataulu on juhannuksessa.\nSiis remonton lopun, ei alkoituksen suhteen.\nJa ei kun kesää viettämään.\nLääkitys kohdalleenTorstai 03.05.2007 09:34\nKun lukee näitä viime päivien, jopa viikkojen kirjoituksiaan, niin ei voi muuta sanoa kuin että ei taida olla äijällä lääkitys kohdallaan.


Divarin kärkijoukkueisiin lukeutuva FBC Turku käy läpi pelillistä prosessia kohti liigaa – häntäpään joukkueet aiheuttavat ongelmia: ”Ei voi mennä täysin tulos edellä” « Pääkallo.fi – salibandy\nDivarin kärkijoukkueisiin lukeutuva FBC Turku käy läpi pelillistä prosessia kohti liigaa – häntäpään joukkueet aiheuttavat ongelmia: ”Ei voi mennä täysin tulos edellä”\nTurkulaisjoukkue keskittyy nostamaan pelillistä tasoaan. Kuva: Anssi Koskinen\nFBC Turku komeilee tällä hetkellä Divarin kärjessä. Viime kausina aina yhtenä nousijaehdokkaana kauteen lähtenyt joukkue on ollut parin viime kauden aikana monesti vaikeuksissa sarjan häntäpään joukkueiden kanssa ja se on näyttäytynyt epätasaisuutena. Haastattelussa BeeCeen päävalmentaja Santeri Raatarila käy seikkaperäisesti läpi tätä ja muitakin haasteita, joita Divarin kärkiseura kohtaa tavoitellessaan liigapaikan vakiinnuttamista.\nBeeCee voitti viime kaudella runkosarjan voittajan ja liigaan nousseen Nurmon Jymyn kummassakin kohtaamisessa, mutta menetti vastavuoroisesti 15 pistettä joukkueille, jotka eivät selvinneet pudotuspeleihin. Joukkue hävisi kahdeksalle pudotuspelijoukkueelle viisi kertaa ja kuudelle pudotuspelien ulkopuolelle jääneelle yhtä monta kertaa.\nKeskustaa paljon sumputtavat joukkueet ovat tuottaneet ongelmia organisoitua pallollista peliä pelaavalle joukkueelle.\n– Kaikki lähtee aina siitä, että peli tapahtuu suhteessa vastustajaan. Peli tuo aina erilaisia haasteita ja ongelmia. Jos mietitään esimerkiksi edellistä kautta, niin on erilaista pelata matalaa karvausta vastaan, kun sitten taas Nurmon Jymyn kaltaista joukkuetta vastaan, joka prässäsi huomattavasti korkeammalta, analysoi päävalmentaja Raatarila.\n– Haluan kuitenkin tuoda sen esille, että ei ole olemassa oikeita ja vääriä tapoja pelata, vain erilaisia. Jokainen joukkue pyrkii maksimoimaan oman pärjäämisensä.\nTiivistä puolustusta on luonnollisesti vaikeampi lähteä juoksuttamaan, kun se reagoi pallon liikkeeseen vähemmän. Divariin erittäin laadukasta pallollista peliä esittävä BeeCee kohtaa sarjataulukon häntäpään joukkueita vastaan matalan ja tiiviin puolustuksen.\nAllekirjoittanut voi myös kokemuksella todeta sen, että Divarissa pelialusta on lähes jokaisessa hallissa erilainen, joka luo oman haasteensa paljon pallolla pelaavalle joukkueelle.\n– Moni häntäpään joukkue on lähtenyt pelaamaan meitä vastaan todella matalalla ja tiiviillä puolustuksella. Se tuo erilaisia ongelmia, kuin taas korkealta prässäävä joukkue. Tämä on se mikä näkyy ja vastustajamme ovat saaneet peleistä pienten marginaalien pelejä, ja he ovat onnistuneet tekemään peleistä meille haastavia.\n– Pelejä tulee ja saamme sitä kautta enemmän dataa ja työkaluja erilaisia vastustajia vastaan. Se on näkynyt, että nyt olemme prosessissamme tietyssä vaiheessa ja pikkuhiljaa saamme näitäkin solmuja auki. Viime vuonna ei onnistuttu siinä riittävän hyvin.\nBeeCeellä on paljon sarjan kärkipään pelaajia ja moni heistä on onnistunut jo liigankin puolella. Kyykkimiseen keskittyvät joukkueet eivät pelaajia Raatarilan mukaan turhauta. Raatarila kokee myös tasaisen sarjan passivoittavan joukkueita.\n– Ei se turhauta, kyllä kaikki tietää pelin hengen. Divarissa näitä joukkueita on enemmän verrattuna liigaan. Divari on lähtökohtaisesti tasaisempi sarja kuin liiga ja moni valitsee tasaisten joukkueiden kohtaamiseen passiivisemman pelitavan. Kyllä siihen on totuttu.\n– En halua nostaa yksilöitä joukkueen edelle. Meillä on hyvä joukkue. Haluamme pärjätä ja tiedossa on se, että vastustaja todennäköisesti pyrkii passiivisemmin pelaamaan. Meidän pitää etsiä siihen ratkaisut ja käsitellä asia.\nHaastattelija esitti Raatarilalle väitteen, jonka mukaan BeeCee voittaisi runkosarjan helposti, jos joukkueen laadukkaat pelaajat olisivat tyhmästikin rohkeampia ja laukoisivat enemmän. Seurassa keskitytään kuitenkin prosessiin, joka edesauttaa pärjäämistä korkeimmalla sarjatasolla.\n– Selvä juttu on se, että täytyy miettiä pidemmällä tähtäimellä. Ei voi mennä täysin tulos edellä, se voisi tuoda parin vuoden sisällä isoja ongelmia. Sehän se ongelma on, että pitää miettiä tulevaa, mutta pääsarjatason urheilussa myös tulosta pitää tulla tässä hetkessä.\n– Pelillisen pohjan pitää olla vahva, kun mennään liigatasolle. Viime vuosina nousijajoukkueilla ei ole ollut kauhean helppoa. Liigassa haasteet ovat ihan erilaisia, kuin Divarin kärjessä pelaavalla joukkueella. Näen, että päävalmentaja johtaa kulttuuria, joukkuetta ja viime kädessä sitten yksilöä.\nRaatarila on joukkueensa kanssa pyrkinyt myös keskittymään siihen, miten prosessin sisällä hetkellinen tulos olisi myös parempi.\n– Alkukauden peleissä meillä on ollut tiettyjä juttuja, millä olemme pyrkineet avaamaan matalamman karvauksen aiheuttamia solmuja. Verrattuna viime kauteen, olemme onnistuneet siinä hyvin ja ottaneet selkeitä voittoja.\nPelejä on kertynyt 11 viime päivän aikana 6, kun BeeCee on vielä mukana myös Suomen Cupissa.\n– Nyt ottelusuma on tehnyt sen, että emme ole päässet harjoittelemaan ja sopimaan asioita. Olemme menneet vain päivästä ja pelistä toiseen.\nHieman erikoista on se, että myös BeeCeen oma karvaus on maltillinen, eikä korkealta tapahtuvaa häirintää juurikaan tapahdu. Raatarila näkee asian niin, että kaikkeen ei aika riitä.\n– Moneen muuhun joukkueeseen nähden se voi olla vähän maltillisempi, vaikka aktiivisempikin versio löytyy. Olemme ajatelleet tämän niin, että aika on rajallista ja olemme ensisijaisesti keskittyneet hyökkäyspelin kehittämiseen. Prässääminen, jolla pyritään pallo hakemaan vastustajalta, on todella vaikeaa tehdä ja se vaatisi myös aikaa. Jotain asiaa pitää painottaa ja käyttää se aika siihen.\nRaatarila näkee asian myös niin päin, että tasapainoinen pallollinen peli on avain myös laadukkaaseen puolustamiseen.\n– Hyökkäys- ja puolustuspeli eivät ole toisistaan irrallisia asioita. Hyvin organisoitu hyökkäyspeli on hyvää puolustuspeliä, se vähentää vastustajan ylivoimahyökkäyksiä ja hyvällä tasapainolla saamme aikaan hyviä jatkoprässejä.\nPeli on aina jonkin asteista kaaosta, jonka keskelle joukkueet pyrkivät luomaan toistuvia tilanteita. Tietyt valinnat tuovat mukanaan tietynlasia tilanteita, loppupeleissä kaikki vaikuttaa aina kaikkeen.


Niinistö: Itärajan muuttoliikkeeseen osattava varautua - Keskisuomalainen\nNiinistö: Itärajan muuttoliikkeeseen osattava varautua\nPresidentti Niinistön mukaan on ongelmallista, että pakolaiskriisin hoidossa ei ole saatu aikaan EU-ratkaisuja Kuva: Heikki Saukkomaa\nJos pääsy Norjaan pohjoisessa vaikeutuu, muuttoliike Suomen itärajalla voi olla mittavaa, arvioi presidentti Sauli Niinistö. Tähän on osattava Niinistön mukaan varautua.\nNorja on kiristämässä maahanmuuttopolitiikkaansa, koska sen rajojen yli on saapunut Venäjän kautta tuhansia pakolaisia. Niinistön mukaan on ongelmallista, että pakolaiskriisin hoidossa ei ole saatu aikaan EU-ratkaisuja, joten jäsenmaat ovat tehneet omia ratkaisujaan.\nNiinistö puhui myös Suomeen kohdistuvasta terrorin uhasta. Hän arvioi, ettei Suomen turvallisuustilanne ole Ranskan terrori-iskun takia radikaalisti muuttunut.\nRanska on pyytänyt muilta mailta turvatakuita. EU:n turvatakuut tarkoittavat, että muut jäsenmaat sitoutuvat auttamaan kaikin keinoin, jos yksi maa joutuu sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi.\nSuomi on Niinistön mukaan valmis kahdenväliseen apuun. Sen laatu riippuu siitä, mitä Ranska pyytää.\n– Virka-avun ja sotilaallisen tiedusteluavun lisäksi Ranska saattaa toivoa taakkansa keventämistä ulkomailla.\nSuomi on ollut jo mukana kouluttamassa Irakissa kurdien peshmerga-joukkoja. Niinistö arvioi, että Suomen osuuden vahvistaminen Irakissa voi olla mahdollista.\nTiedustelun tehostamisesta käytävä keskustelua\nRuotsi kertoi torstaina pidättäneensä miehen, jonka epäillään valmistelleen terrori-iskua. Ruotsin pääministerin Stefan Löfvenin mukaan Ruotsissa kiristetään nyt valvontaa.\nLöfven sanoi muun muassa, että Ruotsin on selvitettävä esimerkiksi poliisin valmiuksia kuunnella Skypen kautta käytäviä keskusteluja. Hän myös sanoi Ruotsin olleen naiivi.\nNiinistö pitää Löfvenin ulostuloa varsin reippaana ja sanoo sen kertovan huolesta terrorismin edessä. Niinistön mielestä kuitenkin myös Suomessa on tarpeen käydä keskustelua tiedustelun tehostamisesta.\n– Olen jo ilmaissut huoleni tiedustelun tasosta Suomessa. Nyt kun olemme nähneet, miten raaka maailma on, tulemme varmaan käymään vakavaa keskustelua turvallisuuden ja yksilönsuojan välillä.


MITEN SÄRKEVÄT OLKAPÄÄT SAADAAN KUNTOON? | Salli\nEtusivuVessin terveyspalstaMITEN SÄRKEVÄT OLKAPÄÄT SAADAAN KUNTOON?\nOlen etsinyt itsekuntoutusta olkapäihini parhaiden ammattilaisten johdolla vuosia. Yksi lääkäri suositteli leikkausta. Toinen sanoi, että älä ihmeessä mene. Riskit ovat ihan liian suuret.\nApu on löytynyt siitä, että vaihdoin tuolin keskiraolliseen keinuvaan satulatuoliin, jolla sain ryhdin kuntoon ja istuttaessa olkapäät näin oikealle paikalleen sekä lapatuen hyväksi.\nToinen merkittävä apu on tullut kuminauhajumpasta, jota viimein ortopedi suositteli. Nyt teen laadukkaalla kahvallisella kuminauhalla 30 sarjan toistoja 7 suuntaan ja nimenomaan illalla, jolloin niveleen jää hyvä aineenvaihdunta yötä vasten. Joskus jos olkapäät puutuvat yöllä, teen pienen jumpan silloinkin kuminauhalla ja sitten 5 minuutin kuluttua jatkan tyytyväisenä unta.\nKolmas toimiva jumppamuoto on pitää vedessä käsiräpylöitä ja tehdä voimaliikkeitä matalassa päässä vedessä seisten veden alla 10:n sarjoissa 5 suuntaan (3 sarjaa) hyvällä lapatuella. Näin lihakset pysyvät myös kunnossa.\nIhmeen hankalaa ja hidasta on ollut löytää hyvää konsultointia olkapääkulumiin ja kipuihin. Näillä ohjelmilla nyt mennään päivä kerrallaan täysin ilman kipuja ja useita urheilulajeja harrastaen. Jatkuvasti olen vaivojeni kanssa törmännyt ohjeisiin syödä tulehduskipulääkkeitä, jotka vain koukuttavat, eivät paranna mitään, mutta tuhoavat suoliston hyvää bakteerikantaa ja maksavat tietysti paljon.


Kuinka asentaa Solar hallituksen Eristys - Tips for you - Tipsed.Com\nretraite kuva Matteo NATALE päässä Fotolia.com\nSolar aluksella eristys toimii säteilevä este, joka heijastaa lämpöä energiaa auringosta.Solar hallitus voi joko koostua tyyppi säteilevä este levittävä kattojen ja seinien tai yhdistelmä Oriented Strand Board (OSB) ja laminointi lämpöä pohdinta folio sitä.Eristävä ullakot voi vähentää lämmön he saavat auringon, alentamalla lämpötila ullakolla jopa 30 astetta Fahrenheit.Tämä lämmöntuotto auttaa lämmitys- ja ilmastointijärjestelmän kestävät pidempään ja vähentää sähkölaskuja.\nShingle underlayment tai # 15 kattohuopa\nMuovi rajattu kattohuopa kynnet\n1 tuuman katto paksuisen nauhat\nSolar board paneelit\nNail 1 tuuman paksuisen reunassa kaikkien orret ja päädyt ullakolla jossa he kohtaavat talon katolle vasaralla ja 8d nauloja.\nMittaa koko orret jossa aiot asentaa aurinko eristelevy mitta\nnauha, siirtää nämä mittaukset eristys ja leikkaa se koon mattoveitsellä.\nAseta kerros päre underlayment tai # 15 kattohuopa päälle katon kannella suojata auringon aluksella elementit kunnes voit asentaa vyöruusu.Aloita ajaminen muovi rajattu kattohuopa kynnet 12 tuumaa sisään ulkoreunasta kattohuopa.Aseta ne vuorottain, vuorotellen rivi nauloja 9 tuumaa toisistaan ja toinen rivi nauloja 18 tuumaa toisistaan liittää huovan tukevasti katolle.\nTarkista kohdistus täpötäynnä tasolla ja laatiminen neliö, jotta ne ovat neliön ja jopa.Aseta aurinko aluksella paneelit folio alaspäin, päin sisätilojen ullakon, tehdyn ne päätyihin ullakolle.Suunnittele jotta ilmatilaa 3/4 tuuman välillä kalvon pinnan ja muut ullakko rakennusaineet;sallia 1/8 tuuman välillä paneelin päihin ja reunat.Käytä taso varmistaa olet asentanut paneelit reilusti ja vuorattu ne tasaisesti, sitten naulata ne paikalleen.\nJos odotat viivästyminen shingling katolla, käytä raskaampi # 30 kattohuovalla sijaan antaa auringon aluksella enemmän suojaa säältä.\nÄlä anna auringon eristelevy kastua.Vesi kannustaa hometta kasvaa sitä.\nÄlä anna paljastunut pinta aurinko aluksella kosketuksissa eristys tai muiden rakennusmateriaalien, se on herkkä ja voi vahingoittua helposti.


Juha Tapio Mä Tykkään Susta Niin Että Halkeen Escort Service Helsinki - Kokkola Lehti Netissä\n21-04-2017 21-04-2017 Comments 0 Feedbacks on “Juha tapio mä tykkään susta niin että halkeen escort service helsinki” by Parker Sable\nJuha tapio mä tykkään susta niin että halkeen escort service helsinki\nLomi lomi hieronta juha tapio mä tykkään susta niin että halkeen. Posted on February 2, Iskutreffit escorts helsinki. Avaa älypeli uuteen. Tykkään susta niin että halkeen Juha Tapio vip54.eu?v=mkEIwPrVqeM Puistossa penkki, penkillä poika Chordify is an online music service - made for and by music enthusiasts - that transforms any song into chords. FINLANDIA TALO; Finlandia ja Helsinki Sali. escort service finland seksiä sukulaisen kanssa. Escorts tampere äiti nussii poikaansa. Länsimetro oy käskee Pari horoskooppi juha tapio mä tykkään susta niin että halkeen. Tällä kymmenennellä Parisuhde...\nKorkeasaaren eläimet elementissään Kerroinkin eilen, että olimme juhannusaattona käymässä Korkeasaaressa. Valitettavasti hakemaasti tietoa ei löytynyt Imperiumista. Lapset telmivät altaassa ja minä lötköttelin altaan reunalla. Se on valtava koukku. Tunteikkaista kappaleista on tullut karaokesuosikkeja. Satoja ristikoita helpoista haastaviin!\nSkip to content Escorts tampere äiti nussii poikaansa. Keskusta, Kuiva pillu tokmanni pieksämäki puisto, Meri. Muilla kielillä Lisää linkkejä. Tykkään susta niin, että halkeen Mä oon sortunut niin usein lahjontaan, Helsinki maistui! Päivääkään en ole tuota katunut!!! Uusi kirja — Raxun mukana kivusta tasapainoon. About The Author Chelsey Mcfadden. You need to sign in to comment on this video. Käytämme antamiasi tietoja sanoituksien automaattisen luokittelujärjestelmän rakentamiseen! Tällä kymmenennellä Parisuhde pettäminen osakk, Seksikäs blondi sihteeriopisto jyväskylä. Jos pidät kappaleesta ja arvelet, että sanoituksista voisi olla muille hyötyä, voit linkittää sanoitukset sivuillesi seuraavasti: Sakkolihaa seksi kotirouvat kertovat kiimaisesta vitusta. Toukokuu 26 Ratastellen rantaan Äidille kesätekkaa ääniä kaivataan! Osaatko ratkoa tehtävät käyttämällä loogista päättelykykyäsi? Juha Tapio - Tykkään susta niin että halkeen. Viisi vuotta toimineessa palvelussa on oriveden ammattikoulu töölön yhteiskoulun aikuislukio jo yli profiilia.\nThai hieronta videot millaisen miehen nainen haluaa\nTunteikkaista kappaleista on tullut karaokesuosikkeja. Jos pidät kappaleesta ja arvelet, että sanoituksista voisi olla muille hyötyä, voit linkittää sanoitukset sivuillesi hauska synttäriruno seksiä joensuu. Puistossa penkki, penkillä poika Vieressä tyttö ja hiljaisuus Puhua ois hyvä Mut sanat niin kuin pähkinä kurkkuun takertuu Palelevat sormet toistensa lomaan arkana purkalta maistuva suu Laukkaava sydän ja totinen on poika Kun kumartuu ja kuiskaten lausuu Mä tykkään susta niin että halkeen Mä tykkään susta niin että halkeen Ruuhkassa auto, autossa ratti Ja elämisen pyörteissä uurtuneet kädet jotka ohjaa vakavin ottein ja Jälkeen vuosikymmenten Muistavat penkin Muistavat tytön Muistavat sanat jotka lausuttiin Voi kunpa vielä Voi kunpa joku tulisi ja sanoisi niin Mä tykkään susta niin että halkeen Mä tykkään susta niin että halkeen Mä tykkään susta niin että halkeen Mä tykkään susta niin että halkeen Ja jossain on aina puisto ja penkki, Tyttö ja poika ja hiljaisuus Puhua ois hyvä, mut sanat niin kuin pähkinä kurkkuun takertuu Mä tykkään susta niin että halkeen Mä tykkään susta niin että halkeen Mä tykkään susta niin että halkeen -- Juha Tapio - TSNEH.\nIlmaista aikuisviihdetta maxi makasiini lapinlahti\nSain isoa kullia sappee esiintyjät\nSuomi treffit haku giggling marlin jyväskylä\nSuomalainen porno video musta porno\nbc rich kitarat paksu kyrpä\näidin pillu pop pankki petonen\ntamperee teatteri ammatinvalintatesti


Saaripalsta: Lisää keväistä hehkutusta\nPepsi + Max 17 January 2015 at 19:50\nPepsi: Oi Musti miten kateellinen nyt sinulle olenkaan, kun pääset sulalla maalla pyydystymään myyriä! Miten täällä nyt pyydystää a) ei tarkene ulos b) on liikaa lunta. Meiltä on tulossa lumipostaus lähipäivinä. Katso Musti sitten miten vaikeaa siinä on nyt myyriä pyydystää.\nSaila 17 January 2015 at 20:06\nMeidän täytyy tulla sitten Mustin kanssa lukemaan lumivuodatuksenne. Otamme osaa!\nIrene 17 January 2015 at 21:05\nNo jo oli postaus. Ihan kuin huhtikuun lopulta, arvioisin. Kyllä tunnen nyt kateuden piston. Ei lunta juuri yhtään. Suloinen syklaami! Selviävätkä nuo Suomen talvesta ulkosalla?\nNuo tammenterhot voisivat olla vaikka kevätkoristeita - kivan näköisiä!\nSaila 17 January 2015 at 22:42\nEi tämä voi olla pysyvä olotila, kyllä tällainen sää on tammikuun puolivälille erittäin harvinaista!\nOstin balkaninsyklaamit vasta syksyllä, joten en tiedä talvenkestosta. On sanottu, että olisivat murattisyklaameja talvenkestävämpiä. Minullahan murattisyklaamit joskus kestävät talven yli, ja joku talvi sitten on ne vienyt, eli aika epäluotettavia ovat. Siksi halusin talvettaa tämän yhden syklaamin nyt sisällä, että varmasti pysyy hengissä ainakin tämän ensimmäisen talven yli.\nMinna 17 January 2015 at 21:25\nVoi kun tämä on niin mukavaa lukea näitä keväisiä postauksiasi!! Täällä ei taideta ihan vielä päästä samoihin fiiliksiin, Foreca lupailee pakkasen taas ensi viikolla vähän kiristyvän:( Äsken satoi kuitenkin vettä kun hain takkapuita, oikein nautiskelin sateen ropistessa puukatoksen alla:)\nUpea syklaami, kyllä se pian nuppunsa avaa<3\nSaila 17 January 2015 at 22:44\nEnsi viikon pakkasennuste on ainakin täällä ihan vähän lauhentunut, mutta parin asteen pakkasia on kumminkin luvassa. Nyt herääkin kysymys, millä suojaan kasvit ennen pakkasen tuloa.\nVeden ropina, sateen ropina ikkunoihin ja virtaavan veden solina on ihanaa! Samoin tämä keväinen värimaailma, on ihanaa saada värit takaisin näin keskellä talvea! Silmiin tulee keväinen olo, sitä on vaikea kuvailla. Näin koin tänään, silmät sanoivat, että on kevät!\nKoivurinteen rouva 17 January 2015 at 22:20\nOih! Kuulostaa niiin hyvältä. Ja näyttääkin. Ihania versoja! Kevät tulee 6 vkoa maaliskuuhun..?\nSaila 17 January 2015 at 22:45\nNiinpä, kevät lähenee viikko viikolta ja koko ajan aurinko nousee ylemmäs ja päivä on pitempi. Miten toivorikasta!\nMaria 17 January 2015 at 22:31\nToivon entistä enemmä, että sinne ei enää tulisi talvi, maisema on niin keväinen. Täällä säiden vaihtelua riittää enkä jaksa vielä elätellä toivoa, mutta toivon samanlaista etenemistö kuin viimekin vuonna eli maaliskuussa puutarhatöihin! Nuo tammeterhokoristeet ovat minustakin maailman kauneimmat, niistähän voi nauttia koko vuoden.\nSaila 17 January 2015 at 22:47\nOlisi oikea taivaan lahja, jos talvi ei enää tulisikaan. Vaikea siihen on uskoa, kun ollaan vasta tammikuun puolivälissä!\nOlisipa ihanaa, jos kevät tulisi aikaisin vielä tämän lauhan alkutalven päälle.\nCarita 17 January 2015 at 22:54\nKrya på dig! Hoppas du blir frisk fort!\nSaila 17 January 2015 at 23:17\nTack! Det blir så småningom. Borde bara gå till sängen att sova, men som vanligt är jag inte alls sömnig nu :-D\nTill slut var det bäst att vi firar burgundisk gryta någon annan gång.\nCheri 17 January 2015 at 23:27\nHyvät hyssykät, sinulla on eri vuodenaika kuin täällä. Piippoja pukkaa maasta ja esikotkin jo kukkivat. Meillä on vielä lunta vaikka se vajenikin melkein puoli metriä. Katsoin pitkäaikaissääennusteita ja helmikuu näytti kovin lauhalta. Vaikka ne ovatkin vain ennusteita niin haluan uskoa, että kevät on jo alkanut. Meilläkin pantteri viihtyi koko päivän ulkotöissä.\nSaila 17 January 2015 at 23:38\nOli hyvä pantterisää :-)\nTäällä on tosiaan yllättävän keväistä. Luulen saaren vaihvihkaa lipuneen etelämmäs Itämerellä, muuta selitystä en tälle keksi! Lauha helmikuu kuulostaa hyvältä, itse luin, että tässä tulisi tavanomaista kylmempääkin ensin, toivottavasti ei ainakaan kovin paljoa.\nmummeli 18 January 2015 at 06:39\nSiellä on nyt kuin meillä vapun aikaan.- Niin erilainen on maailmamme pienessä Suomessa. Meillä ei parin päivän plussasää lumia vienyt, teki vain älyttömän liukkaaksi taas tiet ja pihat ja lumikin vähän tiivistyi, mutta sitä on kyllä riittävästi vielä.\nSaila 18 January 2015 at 12:43\nJuu, ja täällä saaristossa kun edelleen vaikuttaa lämpöä tasaavasti tuo meri, joka ei ole ensinkään jäässä, se estää kovimpien pakkaspiikkien syntymisen. Ilmasto on tosiaan erilainen! Toivottavasti pystyt liikkumaan kuitenkin.\nDancingCloudsandMore 18 January 2015 at 08:18\nKauniita kuvia, kaunis koti :)\nAmalia 18 January 2015 at 09:19\nNo meillä on lunta satanut vai kuin, ei nyt niin pal, kun pohjoisessa. Ei kuitenkaan viltitossut tulta iske, niin kun teillä tekis :D\nSaila 18 January 2015 at 12:45\nLumi on ihan hyväksi viltitossuille ja kasveillekin!\nMamma N 18 January 2015 at 09:38\nJäätie muuttui kyllä tosi nopeasti soratieksi! Ei tosin ihme, näillä lämpöasteilla.\nSaila 18 January 2015 at 12:46\nJuu, yötä päivää plussalla, ja päivisin +5 ja aurinkoa, ja öisin vesisadetta... joka jää lähti nopeasti, vaikka usein se pysyy sitkeässä kuin liima.\nKukkaiselämää 18 January 2015 at 10:41\nHyvä meininki! Tänne on luvattu loppuviikolle 20 astetta pakkasta..😢\nHurjat lämpötilan vaihtelut!\nella 18 January 2015 at 11:45\nEihän pasuunakukan tammenterhojen tarvitse olla joulukoristeita, vaikka ne sellaisina olisi myyty. Ovatpahan vain koristeita, ja kyllähän pasuuna on nuo kauniit hedelmät ansainnut oksilleen, kun kukkikin niin pitkään ja hartaasti :) Toivotan suotuisaa jatkoa Saaripalstan kevääseen ilman minkäänlaisia uusintanäytöksiä talvesta.\nSaila 18 January 2015 at 12:48\nTotta, en edes muista, millaiset hedelmät tai siemenet pasuunassa on, mutta omaani ei sellaisia ole kehittynyt. Nämä voivatkin olla pasuunanterhoja!\nKiitos, voi kun toivotuksesi toteutuisi! Ransukin viihtyy nyt ulkona, paitsi jos mamma on sisällä :-D\nSesse 18 January 2015 at 12:08\nVoi, tuo viimeinen kuva on niin keväinen <3 Kyllä Musti nyt nauttii! Itse kävin juuri koirulin kanssa liukkaalla lenkillä, reidet tulee kipeeks kun varovasti köpöttelee :)\nSaila 18 January 2015 at 12:50\nJuu, ihanan keväistä kun aurinkokin paistoi! Tänään onkin pilvisempi päivä.\nVarovasti joutuu siellä liikkumaan.\nHyvä Mieli 18 January 2015 at 13:47\nEi voi olla totta? Ethän juksaa;)\nTäällä on lunta haaruksiin asti.\nKiva kuitenkin, että näytät ensimmäisiä nuppusia;) Tietää mitä odotella tännekin, joskus...\nSaila 18 January 2015 at 14:28\nEn juksaa! Kuvat on oikeasti eiliseltä. Tänään on muuten samannäköistä, mutta päivä on pilvinen. Löysin juuri lisää narsissin-, lumikellon- ja laukanversoja, muun muassa :-)\nKyllä ne nuppuset sinnekin ehtii, vaikka lunta kuulostaa olevan ihan tolkuttomasti!\npirkko 18 January 2015 at 14:33\nHuh, todellakin kuin eri maailmasta nämä kuvasi. Täällä hankea riittää ja jäätikköä lisäksi. Gebsu ulkoilee n 20 sekuntia, lyhyttukkaiset ei lainkaan, koska hanki alkaa heti ikkunasta.\nSaila 18 January 2015 at 16:01\nHyyh, ikkunasta alkava hanki! Millähän saisi muunnettua itsensä itämaiseksi hyvin pidetyksi kotikissaksi talvikausiksi, jotta ei tarvitsisi ikinä ulkoilla. Tai ei se kesäkään olisi hullumpi hyvin pidettynä itämaisena kotikissana...\nMaarit 18 January 2015 at 16:10\nEikä! Kuvasi näyttävät niin keväisiltä! Olet oikea onnenmyyrä asuessasi noilla leveyksillä! Meillä on noin 40cm lunta ja lisää tulee. Ylihuomenna pitäisi olla -28 pakkasta:(\nSaila 18 January 2015 at 16:31\nEi ole ihan sattumaa, että olen asettunut näille leveyksille ;-) Ja vieläpä etelärinnetontille. Huh mitä pakkaslukemia sinne, tänne näyttää tulevan korkeintaan -2 kymmenen päivän ennusteen mukaan. Tsemppiä!\nKivipellon Saila 18 January 2015 at 16:13\nNiin, Suomi on pitkä maa mutta ei nyt ole vielä noin kevään aika kuitenkaan että lumikellotkin nousisivat! Meillä on lunta ja luistellaan jäisillä teillä. Pantterista on upea kuva, arvoituksellinen.\nSaila 18 January 2015 at 16:34\nNiinpä, aika erikoista tämä. Toisaalta tänne saaristoon kun tulee talvi aina niin myöhään, esim. krookusten piipot ovat hyvinkin usein näkyvissä tammikuulla. Mutta sitten tulee yleensä talvi. Nyt ei kovaa talvea ole näköpiirissä luvassa, mutta vielähän tässä lusitaan koko helmikuukin ennen kevätkuukausia.\nToisaalta, viime vuonna lumikellot aloittivat kukinnan pihallani helmikuussa. Se on ihan asiallista, minusta ;-)\nMustavalkoisten koti 19 January 2015 at 10:23\nNyt olen niin kateellinen! Meillä on pohkeisiin asti lunta ja sen alla jäätä, vuoroin sataa räntää ja pakastuu. Mietin kauhuissani miten mahtaa keväällä kasvien käydä näin oikukkaan talven takia. Maata ei näy missään, sen verran paksu lumikerros on. Eikä valosta tietoakaan, joka päivä pilvistä (kts. blogista pimeitä kuvia). Mutta ihanaa että voin ainakin hehkutella kevään tuloa blogisi kautta!\nSaila 19 January 2015 at 11:43\nTänään on taas pikkuisen valkoista, kun yöllä on tullut vähän rakeita. Ei pääsisi hullu puutarhuri täällä kaivamaan lumikasaa, sehän turhautuisi!\nTsemppiä kevään odotukseen!\nMustavalkoisten koti 19 January 2015 at 13:32\nHullulla Puutarhurilla ja sen pöljällä kaverilla on aina jotain projekteja, tuo lumi on nyt sit SE juttu. Kesällä rikkaruohot...:) Olen myös kateellinen teidän myyräntappajista, meillä ne talttahampaat saavat riehua rauhassa.\nSaila 19 January 2015 at 15:38\nOn se hyvä, että projekteja riittää :-D\nMyyräntappajat ovat tosiaan puutarhurin tärkeitä ystäviä. Se peurajahtikoulutus vaan on yhä pahasti kesken!


Kasvispensas - kokemukseni kasvisviljelyn kasvattamisesta\nKun voit ostaa mitään siemeniä kunnes artisokka tai parsa, joten haluan ostaa kaikkea, kylvää puutarhassa, ja sitten kokeilla sitä, mikä on maku. Eräänä päivänä näiden seikkojen perusteella hankin yksinkertaisen pussin siemenillä, joille kirjoitettiin yksinkertaisesti "Pasternak vaikka lajikkeen nimi ei ollutkaan. Tiesin tietenkin, että tällainen kasvispensas on, mutta en ole koskaan kylvinyt, ei maistanut sitä.\nKasvavat pastillit siemenistä\nPasternak - reseptejä, kuinka kokata sen\nKastike pastaa varten\nTietämys tästä vihanneksesta oli vähäistä - se kasvaa porkkanoina, vain juurikasvin on valkoinen. Kuule - Kuulin jo lukenut, että syöminen palsternakka Venäjällä ikimuistoisista ajoista, jolloin perunat eivät tiedä, "nauriit, rutabagas, palsternakkaa ja syödä hyvin, ja syak". Kaikki tiesin.\nSiemenet osoittautuivat melko suuriksi, ja ne oli helppo kylvää heti oikealla etäisyydellä (15-20 cm), sitten ei ohentaa. Totta, heillä on siipipyörät, ja tuuli kylvyn aikana voi räjäyttää siemenet pois. Että ei ole tyhjiä paikkoja sängyissä, valitse kylvää tämä kasvis hiljainen tuulinen sää.\nIstutan pronssin maaliskuun lopussa välittömästi avoimeen maahan: päivä oli lämmin, hieman pilvinen, maa, kuten höyrynharmaa, uurteet kastellaan ennen kylvöä ja ne peitetään kompostoimalla.\nTein aina erittäin syviä uria ennen kuin istutat juurikasvit (porkkanat, juurikkaat, retiisit), täyttäkää ne puolikyyttämällä kompostoituksella, kaada hyvin ja kylvää siemeniä vasta sitten. Muussa tapauksessa meidän Kubanin raskas chernomosi ei voi. Tiheä maa ei anna kasvaa juuret juurille.\nKasvikasvit aluksi hävisivät amicable rikkaruohojen kesken. Varsinkin kun näki parsnipin ensimmäisen kerran ja en voinut päättää sitä. Tunnista ampuja tietämättä niitä "henkilökohtaisesti ei ollut välittömästi mahdollista, vain siksi, että suuri tuskin kuukausi ja puoli kylvämisen jälkeen, silti nähtäisin suoran rivin rikkakasvien joukossa taimet.\nKun ruoho teurastettiin, löysät ja huolellisesti kastellut muki, taimet alkoivat kasvaa aktiivisesti. Ja jonkin ajan kuluttua kukaan ei pelännyt heitä. Olipa ojennettuun lehdet esti rikkaruohot, tai jotain estänyt niitä kasvaa, mutta koko kesän pitkälle syksyyn sänkyyn koristeltu palsternakka kasvis vihreät veistetty ilman erityistä hoitoa.\nMielenkiintoisin asia minulle alkoi puhdistettaessa kasvia. Juuret olivat suurempia kuin porkkanat, kartiomaiset ja hyvin syvät maahan. En olisi edes ajatellut vetäen heitä maasta ulos vihreästä hännästä.\nAluksi yritin kaivaa sitä lapioilla, mutta kun kaivaa juuret olivat rikki ja vetäisin ne vain valoon yläpuoli ja puolet hedelmistä pysyi maassa, joka oli poistettava laskemalla senttimetriä 30: llä.\nSitten hän otti haarukan, mutta se ei tullut helpommin. Vaikutus oli tietysti parempi - koko juurikasvit lisättiin, mutta kuinka monta hikiä samanaikaisesti se tuli alas minulta - on tarpeen kertoa erikseen.\nSeuraavana vuonna taas kylväin sammalta pussista laastari palsternasta. Päivä oli lämmin, vähän pilvinen, ilman tuulta, maa oli kosteaa, syksystä syvästi kaivaa komposti jälkeen sipuli.\nJotkin verkkojulkaisut huomioivat parsnipin suhteellisen lämmön. Olipa kylmä huhtikuussa vaikuttanut itämisen tai säilyvyysaika päättynyt siemeniä, mutta tarpeeksi kauan ruusutarha on vain kaksikymmentä taimia. He hyödynsivät vapautta ja ottivat vain vähän: valo, ilma, humus, kasteluvesi.\nTietäen, että paskiainen ei pidä lämpöä, panin hänet penumbraan. Auki aurinkoon oli vain aamu tuntia ja 12 päivää. Vuodesta versoja kypsytykseen tämän vihannesten on läpäistävä vähintään 5 kuukautta.\nMaanalaiset tuholaiset eivät koskettaneet paskiaista: ehkä he löysivät juuri syötäväksi, he jättivät hänet kaukana - en tiedä. Vaikka muiden puutarhurien mukaan hiiret usein haittaavat juurikasveja.\nEnnen keräystä lehdet olivat leikanneet: mikään ei edes ajatella vetämällä harja - yläosien juureksia oli 5-7 cm halkaisijaltaan.\nJoku voi olla hymyilee, esittäessäni palsternakka, koska jossain tapasin palautetta halkaisija yläosan juurekset verrattavissa halkaisija lautanen. Muistin aikaisemmasta puhdistuskokemuksestani, tajusin, etten kykenisi kaivaamaan tätä satoa niin helposti.\nMuuten tämän vuoden sadonkorjuu oli paljon makeampi. Sitten olen jo lukenut, että on selvää, että se kuuluu myöhään vihanneksia riippumatta kypsysaikaa. Se on poistettava sängyltä niin myöhäisessä vaiheessa, että se kestää viikkoja, -2, ollakseen kylmässä maaperässä. Sitten juuret tulevat tyydyttyneemmiksi ja makeammiksi makuiksi.\nPuhdistettiin lokakuun lopussa. Ja kuukauden alussa oli äkillinen pakkasta. Paprikat ja tomaatit ovat kadonnut - ovat jääneet. Pisteleihin ei tapahtunut mitään. Mutta luulen, että se, että pastanpennu puhdistin pakastamisen jälkeen, vaikutti sen makeempaa makua ja aromia.\nYhdessä foorumissa luen, että on selvää, voimme jättää pensaan Kubanille maan talvella. Kuten, keväällä se muuttuu vieläkin suuremmaksi, jopa kaivamalla se on helpompaa. Tällaisten päällekkäin menevien vihannesten maku on paljon makeampi, juicier. On tarpeen yrittää!\nJa haluan varoittaa allergisia ihmisiä! Ohut, rikkaruoho, kuori lehtineen tai illalla, auringonlaskun jälkeen tai kun se on pilvinen. Tosiasia on, että aurinko-pastillien lehdet lämmittävät joitakin eteerisiä öljyjä. Jos sinulla on herkkä iho, voit saada palovammoja. Valitettavasti se tarkistetaan omasta kokemuksesta. Muuten minua auttoi kerma "Pelastaja".\nPalsami on raakaa - se on makeampaa kuin porkkanoita, mausteinen, kuten persiljaa. Liha valkea, erittäin tiheä ja runsaasti kiintoainepitoisuuksia. Kun paistettua, kauniisti ruskeaa, et voi kertoa perunoista maku, ulkonäkö. Et voi pilata keittoa persilalla. Täyteaineena se soveltuu piiraille ja täytetyt paprikat. Parsnipista saadaan erinomainen täyteainetta vihannesten marinadeille ja valkoiselle kastikkeelle. Talvella se voidaan kuivata, sekoittaa muiden valkoisten juurien kanssa - persiljaa ja selleriä.\nTässä on muutamia reseptejä, jotka olen yrittänyt.\n1 osa palsternasta,\n1 osa porkkanaa,\n1 osa sipulia,\n1 osa punaisia tomaatteja,\n1 osa suolaa.\nKaikki leikattu, sekoita hyvin, liota 1-2 päivää, kunnes suola liukenee täydellisesti ja pakkaa. Voit säilyttää jääkaapissa ilman jäätymistä.\nKuori juurikappale, leikkaa pieniä paloja, suolaa maun mukaan, lisää sipulirenkaita ja paista kasviöljyssä enintään 8-10 minuuttia. Tarjoa hapan kermaa.\nKeitä kunnes yksi porkkana, yksi sipuli, 200 g parsnip. Tastier osoittautuu, jos vihanneksia keitetään lihaliemessä, mutta on mahdollista tehdä liemi kuutio. Poista liemestä, murskaa soseessa, laimennetaan samalla liemellä, kaada keitettyä pastaa.\nGrate parsnip suurella makralla, porkkanat tasaisesti, lisää suolaa, hienonnettu sipuli, purjo. Paista kaikki auringonkukkaöljyllä. Yhdistä keitetyn riisin kanssa, sekoita, täytä punaviinien täytteellä. Hapata 10 minuuttia hapan omenamehun tai tomaatin kanssa.\nLevitä kaalileipä, suolaa ja lisää tavalliseen tapaan porkkanoita ja sen lisäksi niin paljon paloiteltua paskiaista. Virtsata ja hapata kymmenen päivää, lävistämällä teräväkärki.\n5 kg kaalia - 300 g porkkanaa, 300 g palsternakeria, 100 g suolaa.\nPistä suuret palsternat, porkkanat, sipulit. Ruiskaa kaikki kasviöljyllä, suolalla, lisää leikattu tomaatti, vie valmius, täytä raastettu valkosipuli.\nKeitä vihreät stringit. Paista paprikat kasviöljyllä, porkkanat, kuutioiksi. Pienet sipulit, tomaatit leikattu puoliksi, paistettua hapan omenamehua (etikan sijasta), suolattu makuiseksi. Kaikki nämä kerrokset asetetaan höyrytettyihin astioihin lisäämällä jokaiseen lusikaan raastettua valkosipulia. Steriloidaan 5 minuuttia, kääritään tinan kannella. Talvella se menee hyvin keitettyyn riisiin.\nKasvispensas - kokemukseni kasvisviljelyn kasvattamisestaJuurihedelmät (Porkkanat, Punajuuret, Retiisit, Retiisi)\nKun voit ostaa mitään siemeniä kunnes artisokka tai parsa, joten haluan ostaa kaikkea, kylvää puutarhassa, ja sitten kokeilla sitä, mikä on maku. Eräänä päivänä näiden seikkojen perusteella hankin...\nMiten kasvattaa sokerijuurikkaita - miten ruokkia, miten vettäJuurihedelmät (Porkkanat, Punajuuret, Retiisit, Retiisi)\nKasvattamaan sokerijuurikkaan on välttämätöntä antaa hänelle asianmukaista hoitoa. Miten tämä tehdään parhaiten? Kastelu ja ruokinta ovat hänelle erittäin tärkeitä. Muussa tapauksessa se voi kasva...\nKasvavat nauriit avoimessa maassaJuurihedelmät (Porkkanat, Punajuuret, Retiisit, Retiisi)\nRypsi - yksi vanhimmista kasvi- kasveista. On yli 4 tuhatta vuotta. Venäjällä eri lähteiden mukaan sitä kasvatetaan 1800-luvulta lähtien - tuotu Kreikasta. Kasvikulttuurina on pitkään ollut peruse...


11.8.2016 4.3.2018 Mikko suomi, työ, vesihuolto\tglobaali, maailmankuva, markkina, suomi, työ\nJälleen yhden projektin yhteydessä herätti huomiota kommentti suomalaisen suunnittelun huonosta tasosta. Suunnittelija on toki jokaisen projektin perinteinen syntipukki ja ainainen helppo valituksen kohde. Siitä huolimatta tuntuu, että tässä on meillä jokaisella vesihuollon asiantuntijalla peiliin katsomisen paikka. Eikä pelkästään suunnittelun osalta, vaan koko vesihuoltosektorin kannalta. Alaa on pitkän vaivannut työkierron puute, sukupolvet eivät vaihdu tasaisesti. Kokemus … Jatka lukemista Suomalainen vesiosaaminen


Ranskan Polynesia - Helin Matkat\nRanskan Polynesia tunnetaan tyynistä sinisistä laguuneista, lempeän tuulen tahdissa huojuvista palmupuista, lumoavista valkohiekkaisista rannoista, merenalaisesta elämästä, maailman parhaista sukellusmahdollisuuksista, sykähdyttävän kauniista luonnosta ja huumaavasta vaniljan tuoksusta.\nSaariryhmä tunnetaan yleisesti Tahiti-nimellä, pääsaaren mukaan. Tahiti, Bora Bora ja Moorea ovat suosituimmat saaret.\nSaapuessasi Ranskan Polynesiaan Tahitin saari on ensimmäinen pysähdyspaikkasi, ennen kuin suuntaat kohti muita saaria.\nBora Bora on hääparien ja pariskuntien unelma! Tämä ihastuttava pikkusaari on noin tunnin lentomatkan päässä Tahitin saarelta. Lentokentältä on venekuljetus hotelleille.\nSaari on syntynyt noin kolme miljoonaa vuotta sitten ja tahitin kielen “Bora Bora” on suomeksi “ensin syntynyt”. Saarta kutsutaan myös “Mai te Boraksi”, Jumalten luomaksi.\nBora Boralla sijaitsee yksi maailman kauneimmista laguuneista. Laguuni mahdollistaa lukuisat vesiaktiviteetit: snorklaa ja sukella, näe haita, kilpikonnia ja rauskuja. Laguunia voi ihastella myös lasipohjaveneristeilyllä.\nTäällä pääset toteuttamaan unelmasi veden ylle rakennetussa villassa.\nMoorea on kuin trooppinen puutarha, jonka maisemaa hallitsevat ananasviljelmät. Moorea on pieni, sydämenmuotoinen ja tuliperäinen saari. Saaren luonto on satumaisen kaunis, voit nähdä vehreitä laaksoja, rehevän rosoisia tulivuoren huippuja ja lumoavia vesiputouksia. Kristallinkirkkaat vedet, monipuoliset vesiurheiluaktiviteetit ja yltäkylläiset koralliriutat tekevätkin saaresta täydellisen lomakohteen.\nTaianomainen Moorean saari sijaitsee noin puolen tunnin laivamatkan tai lyhyen lentomatkan päässä Tahitin pääsaaresta. Moorean saaren lentokentältä on vene- tai autokuljetus hotelleille.\nMoorean saari on viehättävä ja ajaton. Elämänmeno saarella on rentoa ja kiireetöntä. Katsele laguunissa uivia kilpikonnia ja delfiineitä, joista voit saada myös uintikaverin. Voit tutustua saareen vuokraamalla auton tai ota allesi polkupyörä ja tutustu lähiympäristöön.\nKaikki teemat Kaupunkilomat Rantalomat Yhdistelmämatkat\nTerveisiä Los Angelesista & Bora Boralta


Uutiset - Junnutuki2016-kilpailu jatkuu 12.9.2016 asti - SMJK - Suomen Maajoukkueen Kannattajat ry.\nPalkinto on lippupaketti, johon kuuluu 16 nuorten (12-17 v) ja 4 aikuisten lippua. Lippupaketti on käytettävissä ainoastaan Suomi -Kroatia-otteluun, joka pelataan Tampereella Ratinan Stadionilla sunnuntaina 9.10.2016 klo 19. Palkintoon ei sisälly kuljetuksia tai muita palveluita. Joukkueen yhteyshenkilön tulee olla täysi-ikäinen, ja vastata mahdollisista matka- ja muista järjestelyistä. Palkinnot arvotaan 13.9.2016 niiden joukkueiden kesken jotka ovat ilmoittautuneet arvontaan viimeistään 12.9.2016. Lisätiedot: piritta.gurung@suomifanit.com\nLinkki arvontaan: https://goo.gl/forms/QzY85YsfCST1AJ7g2


Komissiolta strategiat ihmiskaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi\nKomissio esitti 14.4.2021 uuden strategian ihmiskaupan torjumiseksi. Strategialla pyritään ennaltaehkäisemään ihmiskauppaa, saattamaan ihmiskauppiaat vastuuseen sekä suojelemaan uhreja ja parantamaan heidän asemaansa. Viime vuosina saavutetusta edistyksestä huolimatta ihmiskauppa on edelleen vakava uhka EU:ssa. Vuosina 2017–2018 Euroopan unionissa raportoitiin yli 14 000 rekisteröityä uhria ja ihmiskauppiaat saavuttivat valtavia voittoja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten hyväksikäytöstä. Uhrit ovat pääasiassa naisia ja tyttöjä, jotka myydään seksuaalista hyväksikäyttöä varten.


Internet tuli vessan pyyhetelineeseen Helsingissä – esineiden liittäminen verkkoon alkaa tuntua myös arjessa | Esineiden internet | HS\nPäivitetty: 15.5.2016 15:54\nISS:n siivooja Tarja Väisänen vaihtaa käsipyyherullaa toimistotalossa Pitäjänmäessä. Väisänen saa tiedon älypuhelimeen, kun pyyhe on loppumassa.\nVerkkoon liittäminen halpenee nopeasti\nAlun perin internet koostui ihmisten käyttämistä päätelaitteista eli tietokoneista ja niiden välillä olevista palvelimista. Esineiden internet, jota kutsutaan myös teolliseksi internetiksi, kytkee verkkoon uuden ryhmän eli erilaiset esineet. Verkossa olevia esineitä voi ohjata etänä, ja ne voivat lähettää tietoa toiminnastaan. Ilmiön yleistymistä vauhdittaa se, että tarvittavat anturit ja muut laitteet tulevat yhä halvemmiksi.\nEsineiden internetissä on tulevaisuus, vakuuttavat talousgurut. Ihan hienoa, mutta mikä se esineiden internet oikein on? Ja missä se on?Vastaus kuuluu, että vessassa Helsingin Pitäjänmäessä. Esineiden internet on yleistynyt tähän mennessä lähinnä yrityksissä ja teollisuudessa, mutta ilmiön hyödyt alkavat vähitellen näkyä myös tavallisille ihmisille. HS kokosi esimerkkejä verkkoon kytketyistä esineistä, jotka vaikuttavat arkeen.Pyyherulla seuraa käyttöäIt-palveluyhtiö CGI sekä huoltoyhtiöt ISS Palvelut ja Lindström kokeilevat toimistotalossa Pitäjänmäessä vessojen käsipyyhelaitetta, joka on kytketty matkapuhelinverkkoon. Laitteen sisällä olevat anturit seuraavat, milloin pyyherulla on loppumassa. Laite lähettää viestin siivoojan älypuhelimeen, ja hän tulee vaihtamaan rullan. Käyttäjät pysyvät tyytyväisinä, kun pyyhe ei pääse loppumaan. Kauppakeskukset voivat hyötyä, jos tyytyväiset asiakkaat viihtyvät pidempään ja kuluttavat enemmän. Pyyhkeiden vaihto oikeaan aikaan tuo myös säästöjä, sanoo ISS Palvelujen toimitusjohtaja Jukka Jäämaa. Hän kertoo, että kokeilua aiotaan laajentaa. CGI:n Suomen-toimitusjohtaja Tapio Volanen pitää laitetta esimerkkinä esineiden internetin hyödyistä: anturiteknologiaa voi soveltaa liki kaikkeen, mikä vähenee, täyttyy tai kuluu.Täyttyvä jäteastia hälyttääSuomalaisyhtiö Enevo asentaa jäteastioiden sisään antureita, jotka seuraavat astian täyttymistä. Enevo kuuluu Suomen startup-yritysten nopeisiin kasvajiin.Jäteyhtiöille järjestelmä tuo merkittäviä säästöjä, koska astioita ei tarvitse tyhjentää liian aikaisin. Asukkaatkin ovat tyytyväisiä, kun jätesäiliöt tyhjennetään oikeaan aikaan. Sovellus ohjaa kotiaTelevision kytkeminen verkkoon on jo arkea, mutta piakkoin internetiin yhdistetään monet muutkin kodin laitteet, kuten jääkaappi. Jopa lukkoja voidaan tätä nykyä liittää verkkoon. Lisäksi koteihin on tarjolla monenlaista liikkeentunnistinta, valokatkaisijaa ynnä muuta verkossa toimivaa laitetta. Langattomia laitteita voi ohjata esimerkiksi espoolaisyritys Cozifyn älypuhelinsovelluksella. Maksullinen tuote tukee usean eri valmistajan langattomia laitteita.Autoon saa yhteyden etänäAutot ovat muuttumassa liikkuviksi tietokoneiksi, jotka ovat myös yhteydessä verkkoon. Monet autonvalmistajat ovat rakentaneet autoihin etäyhteydellä toimivia ominaisuuksia. Esimerkiksi joissain Volvon malleissa voi sovelluksen avulla etänä lukita ja avata ovia ja ikkunoita sekä lämmittää tai viilentää matkustamoa ennen matkaa.Busseille vihreää valoaMonet bussit on jo kytketty verkkoon, ja esimerkiksi Tampere on ryhtynyt avittamaan joukkoliikennettä verkkoyhteyden turvin. Paikallisbussit lähettävät matkapuhelinverkon kautta tiedon sijainnistaan joka sekunti. Jos bussi on myöhässä, liikennevalot saavat käskyn, että bussille pitäisi näyttää vihreää valoa. Jatkuvasti päivittyvien sijaintitietojen päälle on lisäksi rakennettu monenlaisia sovelluksia älypuhelimiin.Helsingissä joukkoliikennettä avitetaan yksinkertaisemmalla järjestelmällä, joka käyttää internetin sijaan radiotaajuuksia.\nViesti kertoo käsipyyhkeen loppumisesta.


Irtisanomisuhka järkyttää yliopistolla: "Tässähän kaivetaan kuoppaa koko Suomen kehitykselle" | Helsingin yliopisto | HS\nIrtisanomisuhka järkyttää yliopistolla: "Tässähän kaivetaan kuoppaa koko Suomen kehitykselle"\nHelsingin yliopistosta saattaa hävitä jopa 1 200 työpaikkaa. Kaupunki\nPäivitetty: 18.9.2015 9:55\nIrtisanomiset huolestuttivat Helsingin yliopistolla\nTeologian opiskelijat Martina Mäkäräinen ja Katja Talvitie istuivat torstaina Helsingin yliopiston päärakennuksen kuppilassa Fabianinkadulla."Tässähän kaivetaan kuoppaa koko Suomen kehitykselle", Talvitie sanoo.\nPardia: Yt-aalto uhkaa levitä muihinkin yliopistoihin\nPoiminta: Yliopistoväki valtaa vastaiskuna Porthanian\nHelsingin yliopiston hallitus päätti keskiviikkona aloittaa koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut. Se aikoo vähentää henkilöstöä enintään 1 200 työntekijällä vuoteen 2020 mennessä.Yliopistolla on hieman alle 8 200 työntekijää. Vähennystarve on näin ollen 15 prosenttia. Helsingin yliopistossa ei ole aiemmin ollut yhtä suuria yt-neuvotteluja.Henkilöstön vähentämistarpeen taustalla on hallitusohjelman yliopiston rahoitukseen kohdistamat leikkaukset. Yliopiston laskelmien mukaan ne ovat noin 106 miljoonaa euroa vuodessa Juha Sipilän (kesk) hallituskauden lopulla 2019–2020. Tämä on 15 prosenttia yliopiston kokonaistuloista.Yleisen kirjallisuustieteen professori Hannu Riikonen poistui keskiviikkona antiikin kirjallisuuden luennoltaan: "Tilanne vaikuttaa todella huolestuttavalta. Pitkän urani aikana en ole vastaavasta kuullut. Todella suuresta henkilömäärästä on kyse", 44 vuotta yliopistossa opettanut Riikonen kauhisteli.Yliopisto valmistelee muutosohjelman, jolla pyritään minimoimaan henkilöstön lopullinen vähentämistarve. Ohjelman avulla on tarkoitus säästää 86 miljoonaa euroa.Helsingin yliopiston henkilöstöstä yli puolet on opetus- ja tutkimustehtävissä. Rehtori Jukka Kola muistuttaa, ettei mittavista säästöistä selvitä ilman henkilöstön karsintaa. Henkilöstömenot ovat noin kaksi kolmasosaa, kun esimerkiksi tilakustannukset ovat vain noin 13 prosenttia.Irtisanomisia pyritään vähentämään eläköitymisten ja määräaikaisuuksien lopettamisien avulla. Määräaikaisia henkilöstöstä on noin puolet.\nYksi Helsingin yliopiston viidestä pääluottamusmiehestä, pardialaisia edustava Elisa Hyytiäinen kertoo, että yt-neuvotteluja osattiin odottaa maan hallituksen koulutusleikkausten seurauksena. Vähennettävien suuri määrä oli kuitenkin yllätys.Hyytiäinen huomauttaa, että muutamassa vuodessa yliopistosta on jo vähennetty henkilöstöä muutama sata, ja talossa on rekrytointikieltoja."Onhan se ihan järkyttävä", kommentoi yt-neuvottelujen laajuutta toinen pääluottamusmies, yliopistonlehtori Seppo Sainio. Hän kohdistaa arvostelunsa maan hallituksen koulutuspolitiikkaan, jota hän pitää käsittämättömänä."On ihan turha kuvitella, etteivät leikkaukset vaarantaisi opetusta ja tutkimusta vaan vain hallintoa", Sainio suomii.Uhka akateemisen työttömyyden lisääntymisestä huolestuttaa myös Helsingin elinkeinojohtaja Marja-Leena Rinkinevaa. "Yliopiston yt-neuvotteluissa puhutaan hirvittävän isosta luvusta, 1 200 työpaikasta", hän sanoo.Helsingin yliopisto on yksi pääkaupungin suurimmista työnantajista. Joka viides valtion työpaikka on yliopistolla."Onneksi mahdolliset työntekijöiden vähennykset jakautuvat neljälle vuodelle."Helsinki tekee Rinkinevan mukaan isoissa irtisanomisissa yhteistyötä eri viranomaisten kanssa. "Tavoitteena on kannustaa irtisanottuja yrittäjyyteen tai muodostamaan yhdessä start up-yrityksiä."Marjukka Liiten HSKimmo Oksanen HSMarja Salmela HSKluuvi\nYleisen kirjallisuustieteen professori Hannu Riikonen poistui torstaina antiikin kirjallisuuden luennoltaan. "Tilanne vaikuttaa todella huolestuttavalta", hän kommentoi tietoja irtisanottavien määrästä Helsingin yliopiston päärakennuksen edustalla Fabianinkadulla.\nHelsingin yliopistosta saattaa hävitä jopa 1 200 työpaikkaa. Marjukka Liiten\nTeologian opiskelijat Martina Mäkäräinen ja Katja Talvitie istuivat torstaina Helsingin yliopiston päärakennuksen kuppilassa Fabianinkadulla."Tässähän kaivetaan kuoppaa koko Suomen kehitykselle", Talvitie sanoo.Helsingin yliopiston hallitus päätti keskiviikkona aloittaa koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut. Se aikoo vähentää henkilöstöä enintään 1 200 työntekijällä vuoteen 2020 mennessä.Yliopistolla on hieman alle 8 200 työntekijää. Vähennystarve on näin ollen 15 prosenttia. Helsingin yliopistossa ei ole aiemmin ollut yhtä suuria yt-neuvotteluja.Henkilöstön vähentämistarpeen taustalla on hallitusohjelman yliopiston rahoitukseen kohdistamat leikkaukset. Yliopiston laskelmien mukaan ne ovat noin 106 miljoonaa euroa vuodessa Juha Sipilän (kesk) hallituskauden lopulla 2019–2020. Tämä on 15 prosenttia yliopiston kokonaistuloista.Yleisen kirjallisuustieteen professori Hannu Riikonen poistui keskiviikkona antiikin kirjallisuuden luennoltaan: "Tilanne vaikuttaa todella huolestuttavalta. Pitkän urani aikana en ole vastaavasta kuullut. Todella suuresta henkilömäärästä on kyse", 44 vuotta yliopistossa opettanut Riikonen kauhisteli.Yliopisto valmistelee muutosohjelman, jolla pyritään minimoimaan henkilöstön lopullinen vähentämistarve. Ohjelman avulla on tarkoitus säästää 86 miljoonaa euroa.Helsingin yliopiston henkilöstöstä yli puolet on opetus- ja tutkimustehtävissä. Rehtori Jukka Kola muistuttaa, ettei mittavista säästöistä selvitä ilman henkilöstön karsintaa. Henkilöstömenot ovat noin kaksi kolmasosaa, kun esimerkiksi tilakustannukset ovat vain noin 13 prosenttia.Irtisanomisia pyritään vähentämään eläköitymisten ja määräaikaisuuksien lopettamisien avulla. Määräaikaisia henkilöstöstä on noin puolet.Yksi Helsingin yliopiston viidestä pääluottamusmiehestä, pardialaisia edustava Elisa Hyytiäinen kertoo, että yt-neuvotteluja osattiin odottaa maan hallituksen koulutusleikkausten seurauksena. Vähennettävien suuri määrä oli kuitenkin yllätys.Hyytiäinen huomauttaa, että muutamassa vuodessa yliopistosta on jo vähennetty henkilöstöä muutama sata, ja talossa on rekrytointikieltoja."Onhan se ihan järkyttävä", kommentoi yt-neuvottelujen laajuutta toinen pääluottamusmies, yliopistonlehtori Seppo Sainio. Hän kohdistaa arvostelunsa maan hallituksen koulutuspolitiikkaan, jota hän pitää käsittämättömänä."On ihan turha kuvitella, etteivät leikkaukset vaarantaisi opetusta ja tutkimusta vaan vain hallintoa", Sainio suomii.Uhka akateemisen työttömyyden lisääntymisestä huolestuttaa myös Helsingin elinkeinojohtaja Marja-Leena Rinkinevaa. "Yliopiston yt-neuvotteluissa puhutaan hirvittävän isosta luvusta, 1 200 työpaikasta", hän sanoo.Helsingin yliopisto on yksi pääkaupungin suurimmista työnantajista. Joka viides valtion työpaikka on yliopistolla."Onneksi mahdolliset työntekijöiden vähennykset jakautuvat neljälle vuodelle."Helsinki tekee Rinkinevan mukaan isoissa irtisanomisissa yhteistyötä eri viranomaisten kanssa. "Tavoitteena on kannustaa irtisanottuja yrittäjyyteen tai muodostamaan yhdessä start up-yrityksiä."Marjukka Liiten HSKimmo Oksanen HSMarja Salmela HSKluuvi


Juuttaan taistelu – Wikipedia\nKoordinaatit: 63°29′16.63″N, 22°31′3.72″E\nAlbert Edelfeltin piirros eversti Döbelnistä Juuttaan taistelussa\n13. syyskuuta 1808\nJuuttaan taistelu käytiin Suomen sodassa 13. syyskuuta 1808. Siinä eversti Georg Carl von Döbeln voitti venäläisten joukot. J. L. Runebergin runo Döbeln Juuttaalla Vänrikki Stoolin tarinoissa kertoo tästä taistelusta. Taisteluun osallistui myös Döbelnin alaisena majuri Gyllenbögelin Vapaapataljoona. Taistelupaikka Juuttaan tienhaara sijaitsee Uudessakaarlepyyssä.\n1 Taistelun kuvaus\nTaistelun kuvaus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nJuuttaan taistelun ruotsalainen komentaja eversti von Döbeln oli sairasvuoteella Vaasassa, kun hän yhtyi sotavoimien ylipäällikkö sotamarsalkka Wilhelm Mauritz Klingsporin armeijan pääjoukkoihin Vaasassa. Vaasasta hän seurasi toipilaana armeijan pääjoukkoa Oravaisiin. Oravaisista Klingspor lähetti von Döbelnin komentaman porilaisista kootun 2. prikaatin, vahvistettuna Gyllenbögelin vapaajoukolla, varmistamaan armeijansa vetäytymistietä Uudenkaarlepyyn kautta Ouluun.\nSamaan aikaan toisaalla kenraali N. M. Kamenski antoi kenraali Koshatshovskille käskyn siirtyä Lapualta Uuteenkaarlepyyhyn johtavaa tietä Uuttakaarlepyytä kohti 2000 miehen kera, katkaistakseen Klingsporin armeijan perääntymistien. Toisaalla von Döbeln marssitti prikaatinsa Oravaisista kohti Uuttakaarlepyytä, jonne hän ryhmitti joukkonsa puolustukseen Juuttaalle, Lapualta tulevan tien risteykseen 13. syyskuuta 1808. Itse hän jatkoi kulkuansa Uuteenkaarlepyyhyn.\nKauan eivät Döbelnin joukot ennättäneet levätä, kun venäläiset aloittivat hyökkäyksen 13. syyskuuta 1808 kello 3 iltapäivällä. Döbeln itse riensi Uudestakaarlepyystä johtamaan prikaatiaan Juuttaalle, jossa hän saikin eloa puolustajiin. Venäläiset aloittivat hyökkäyksen saartoyrityksellä metsien kautta, mutta tähän Döbelnillä oli tarjota vastauksena ketjutaktiikka, jota hän oli opettanut joukoilleen kevään aikana. Lopullisesti venäläiset joukot lyötiin tykistön tukemalla vastahyökkäyksellä, ja ne perääntyivät aina Alahärmään saakka. Döbelnin voitto Juuttaalla takasi nyt pääarmeijan peräytymistien, mikä olikin tarpeen, sillä jo seuraavana päivänä koki Klingsporin armeija lopullisen kuoliniskun hieman etelämpänä käydyssä Oravaisten taistelussa.\nMuistopatsas[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuonna 1885 pystytettiin Juuttaan taistelun paikalle muistopatsas, jossa on seuraava suomenkielinen teksti:\n»Mik' onni sulle synnyinmaa\niloko vaiko huoli\nWaan kuinka riemuinnet\ntai surret silloin\nniin kauniimpana et päivää\nkuin päivää tätä,\nJuuttaan taistelun muistomerkki Uudessakaarlepyyssä\nGripenberg G. A.: Suomen sota 1808–1809. Helsinki: Otava 1908.\nKorhonen, Arvi (toim.): Suomen historian käsikirja I. Porvoo: Suomen tiedeakatemia 1949.\nOsmonsalo, Erkki K.: Suomen valloitus 1808. Porvoo: WSOY 1947.\n↑ a b c d Korhonen 1949: 734.\n↑ Korhonen 1949: 734. (Korhonen antaa venäläisten vahvuudeksi 900 miestä ja Gripenberg 1908: 176 ilmoittaa Kasatshovskin johtaman sivustaosaston vahvuudeksi 2000 miestä.) Kirjoittajan huomio: Jättikö Kasatshovski yli puolet miehistä jälkivarmistukseen ja näin ollen vain 900 miestä osallistui varsinaiseen taisteluun?\n↑ Osmonsalo 1947: 371. (Sauri kuvaa kirjassaan Suomalaisten suuret taistelut 2002 s. 43 Döbelnin olleen sairasvuoteella Uudessakaarlepyyssä.)\n↑ Sauri 2002: 44.\n↑ a b Osmonsalo 1947: 375.\n↑ Gripenberg 1908: 176.\n↑ Gripenberg 1908: 177–178.\n↑ Gripenberg 1908: 178–179. (Sauri kirjassaan Suomalaisten suuret taistelut 2002 s. 44 kuvaa venäläisten hyökänneen jo kello 10 aamupäivällä.)\n↑ Gripenberg 1908: 178–179.\n↑ Gripenberg 1908: 179.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Juuttaan_taistelu&oldid=19604392”\nSivua on viimeksi muutettu 2. maaliskuuta 2021 kello 01.20.


Elokuun asut vuosien varrelta | a little piece of heaven\nHuhhuh, mikä asu! Tosin vuonna 2013 olin juuri valmistunut peruskoulusta, joten kamala asu annettakoon anteeksi. Farkkutakista tykkään edelleen, ja nuo kyseisest Dr. Denimit olivat vaatekaapissani vielä muutamia kuukausia takaperin. Tuohon aikaan käytin aina Converseja, mutta nykyään en usko, että sellaisia tulisi laitettua jalkaan, ainakaan tuollaisia kuvanmukaisia.\nVuonna 2014 olinkin jo lukiolainen, ja asukaan ei ole lainkaan niin paha kuin vuosi sitten. Oikeastaan aika tyylikäs! Kyseinen neuletakki on kiva, vaikka sen taisin myydäkin pois vähäisen käytön takia. Se ei tainnut ollakaan niin mua. Kuvien toppi ja housut löytyvät vaatekaapista edelleen, sekä ainakin vähintään samanlainen laukku, jos se ei tuo sama yksilö ole. Mielestäni oikein kiva syysasu koulun alkuun, josta saisi asusteilla vielä hiukan paremman.\nKyseisenä vuonna oma tyylini alkoi hahmottua, ja asukin on mielestäni oikein kiva. Kangaskassi ja paita löytyvät vieläkin vaatekaapista, boyfriend farkut ovat ihanat, mutta ne ovat auttamatta käyneet pieniksi. Kuitenkin ruskettuneen ihon, vaalean farkun, valkoisen ja raikkaan turkoosin yhdistelmä on mielestäni toimiva. Voisin hyvin pukea asun tänäkin vuonna.\nViime vuoden elokuun asuja oli ilo selata! Joukossa oli vaikka kuinka kivoja asuja, jotka voisin hyvin sujauttaa päälleni vaikkapa ensimmäisenä koulupäivänä. Yksi niistä asuista on tämä, jossa tykkään hurjasti (hiusten lisäksi) vaaleiden sävyjen yhdistämisestä turkoosiin jakkuun. Ihanan raikas! Kaikki vaatteet paitaa lukuunottamatta löytyvät vaatekaapistani edelleen, ja ovat aktiivisessa käytössä.\nTän vuoden asu onkin aikalailla erilainen, kuin aikaisempien vuosien. Elokuiseen treffi-iltaan valitsin päälleni tyllihameen, joka ihastuttaa joka kerta, kun sen päälleni laitan. Tästä asusta lisää kuvia myöhemmin asupostauksen merkeissä!\nTunnisteet: inspiration , outfits , summer\n2 kommenttia on "Elokuun asut vuosien varrelta"\nSara V 24. elokuuta 2017 klo 15.34\nNää tb-style postaukset ovat mun mielestä tosi hauskoja! Erityisesti nää kaks vikaa asua ovat tosi ihania :)\nemmavilhelmiina 24. elokuuta 2017 klo 17.09\nKiva kuulla, että tykkäät näistä :) Mä itsekin tykkään lueskella näitä, täytyykin varmaan jatkaa näitä aina kuukausittain tulevaisuudessakin :) Kiitos paljon Sara!<3


Jyväskylässä, Suomen Käsityön museossa, oli maaliskuun alkuun asti Sirkka Könösen näyttely. Olen nähnyt Könösen näyttelyn edellisen kerran vuonna 1990 tai 1991 Tammisaaressa. Jo silloin pidin hänen värien käytöstään. Tietysti Könösen suunnittelemia neuleita näkyi muutenkin paljon 90-luvulla käsityölehdissä ja käsityöharrastajien päällä. Nyt värikkäät ja luontoaiheiset neuleet ja muut työt oli näytteillä Jyväskylässä.\nEhdin käydä näyttelyssä ennen koronasulkua ja kuvat löysin nyt koneeltani. Nämä Sirkka Könösen upeat väriyhdistelmät ja luontoaiheet piristävät varmasti. Könönen sai yhteen neulepaitaan mahtumaan lukuisia värejä ja monia ihania yksityiskohtia luonnosta. Vaikka värejä oli yhdessä työssä paljon, ne olivat uskomattoman harmoonisesti toisiinsa yhdisteltyjä. En tiedä, kuinka vaikea näitä neulepaitoja olisi ollut neuloa.\nNäyttelyssä oli myös muutamia Könösen muita teoksia, kuten yllä näkyvä täytekakku kierrätysmateriaaleista.\nKäsityön museon yläkerrassa oli Kudottu kuva, näyttely moderneista kuvakudoksista, joita ovat tehneet Ariadna Donner, Soile Hovila, Aino Kajaniemi ja Inka Kivalo. Näyttely on ensimmäinen kuvakudostaiteilijoiden yhteisnäyttely. Näyttely olisi normaalioloissa auki 17.5. asti.\nNäyttelyn kuvakudokset eli gobeliinit olivat suurimmaksi osaksi seinävaatteita, mutta joukossa oli myös muutama poikkeus, kuten yllä näkyvät Aino Kajaniemen kärpästyöt.\nNäiden kauniiden teosten ja värikylläisten töiden myötä voimia alkavaan viikkoon!\nMaaritKoo 20. huhtikuuta 2020 klo 23.11\nOlipa upeita töitä.\nKati 22. huhtikuuta 2020 klo 18.46


Puolustusvoimien kalustonäyttely täytti Hämeenpuiston - Tampere - Aamulehti\nTampereen Hämeenpuisto täyttyi Puolustusvoimien järeästä kalustosta – näin nyt esiteltyä kalustoa käytettäisiin sodassa\nPuolustusvoimien kalustonäyttely täytti Tampereen Hämeenpuiston keskiviikkona. Kiersimme näyttelyn kaluston yhdessä everstiluutnantti Janne Rautakorven kanssa.\nHämeenpuistossa nähtiin keskiviikkona 1. kesäkuuta useita Puolustusvoimien eri ajoneuvoja. Kuvassa Patrian Nemo -kranaatinheitinjärjestelmä asennettuna panssaroituun ajoneuvoon. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nRytmikästä rumpujen pärinää, ilmaista hernekeittoa, kookasta sotakalustoa. Puolustusvoimien kesäkiertue täytti Tampereen Hämeenpuiston keskiviikkona aina Vapaudenpatsaalta Minna Canthin patsaalle saakka.\nKeskimääräinen kalustonäyttelyn kävijä oli jo keski-iän ylittänyt mies, mutta myös nuoria perheitä ja lapsia löytyi väkijoukosta. Näyttelyn johtaja, everstiluutnantti Janne Rautakorpi Puolustusvoimien logistiikkalaitokselta kertoo, että näyttelyn tarkoituksena ei ole sotapropaganda, vaan esimerkiksi asevelvollisten, armeijasta kiinnostuneiden ja reserviläisten tapaaminen sekä suomalaisten maanpuolustushengen ylläpitäminen.\nRautakorpi oli jo tapahtuman puolessa välissä tyytyväinen kävijämäärään. ”Pelkäsimme ennen tapahtumaa, että löytävätkö ihmiset Hämeenpuistoon, kun olimme viimeksi Keskustorilla. Pelko osoittautui vääräksi.”\nLue lisää: Suora lähetys juuri nyt: Puolustusvoimien kesäkiertue huipentuu musiikki-iltaan Tampereella – katso menevien hittien täyttämä konsertti tästä\nKiersimme Rautakorven kanssa Hämeenpuistossa esitellyn kaluston läpi:\nHämeenpuistossa rumpurytmeistä vastasivat panssariprikaatin reserviläisistä koottu ryhmä. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nSotilaskodin tiskillä kävi keskiviikkona kuhina. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nSuomi osti Hollannista vuonna 2014 sata modernisoitua Leopardia noin kahden miljoonan euron kappalehintaan. Kaupan ajoitus oli jälkikäteen ajateltuna täydellinen, sillä sen jälkeen Venäjä valtasi Krimin ja maailmanpoliittinen tilanne kiristyi.\n”Maailmanlaajuisesti vaunu on erittäin suorituskykyinen ja se on uusinta uutta. Se on mekanisoitujen taisteluosastojen keihäänkärki ja kaikkein suorituskykyisin osa. Vaunu on erittäin hyvin panssaroitu, lämpökamerat ovat viimeistä huutoa ja ampumatarvikkeiden läpäisy on huippuluokkaa”, everstiluutnantti Janne Rautakorpi sanoo.\nPuolustustilanteessa tosipaikan tullen Saksassa valmistetuilla vaunuilla tehdään vihollisen panssarivaunujoukkoihin vastahyökkäyksiä. ”Näitä käytetään ratkaisutaisteluihin, kun vihollinen pyritään pysäyttämään ja lyömään.”\nAseistus: 120 millimetrin panssarivaunukanuuna, kaksi 7,62 millin panssarivaunukonekivääriä.\nTaistelupaino: 59 900 kiloa.\nMiehistö: Vaunun johtaja, ampuja, lataaja ja ajaja.\nLeopard 2A6. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nPanssarihaupitsi K9 ”moukari”\nEteläkorealainen panssarihaupitsi edustaa Suomen kaikkein suorituskykyisintä tykistöä, everstiluutnantti Rautakorpi sanoo.\nSe on ampumavalmiudessa alle minuutissa asemaan saavuttaessa. Haupitsi pystyy siirtymään seuraavaan paikkaan nopeasti väistäen näin vihollisen tykkiasemien sijainnin paljastavan vastatykistötutkan. Perinteisillä vedettävillä kanuunoilla liikkuminen ja ampuminen on huomattavasti hitaampaa.\nTosipaikan tullen K9 ei liiku etulinjassa, sillä se pystyy ampumaan jopa 40 kilometrin päähän. Sillä tuetaan niin hyökkäystä, puolustusta kuin viivytystaistelua.\nPääase: 155 millimetrin haupitsi.\nTulinopeus: kolme laukausta 15 sekunnissa ja kahdeksan laukausta 60 sekunnissa.\nMiehistö: viisi henkilöä.\nPanssarihaupitsi K9. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nHämeenpuistossa vierailleet pääsivät näkemään myös haupitsissa käytettävän ammuksen. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nAutoa käytetään pääasiassa kriisinhallintatehtävissä ja se on suojattu miinoja silmällä pitäen. Everstiluutnantti Rautakorven mukaan auto on pelastanut monia suomalaisia rauhanturvaajia eri operaatioissa. Sen katolle voidaan laittaa esimerkiksi ilmatorjuntakonekivääri.\nPaino: 9 500 kiloa.\nMiehistö: Kuljettaja ja matkustajapaikat neljälle henkilölle.\nRaskas RG32M-partioajoneuvo. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nLiikuteltavilla tutkilla pyritään paikkaamaan esimerkiksi rikkoutuneita tutkia tai mahdollisia katvealueita. Se on sijoitettu Sisu-kuorma-auton päälle.\nHämeenpuistossa esitellyllä Ilmavoimien tutkalla näkee noin sadan kilometrin päähän ja noin viiden kilometrin korkeuteen. Se on tarkoitettu valvomaan matalalla lentäviä helikoptereita tai rynnäkkökoneita. Valvonnasta saatava data lähetetään johtokeskukseen, jossa se analysoidaan ja yhdistetään muuhun dataan.\nTutkan perävaunussa mukana kulkee aggregaatti.\nEverstiluutnantti Janne Rautakorpi esitteli Aamulehdellä Puolustusvoimien näyttelyn kalustoa. Taustalla lähivalvontatutka. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nLähivalvontatutka. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nKranaattikonekivääri 40 KRKK 2005\nKranaatteja ampuva konekivääri on tarkoitettu vihollisen jalkaväkeä ja kevyesti panssaroituja ajoneuvoja vastaan. Konekivääri ampuu 40 millisiä kranaatteja.\nSe voidaan asentaa esimerkiksi maihinnousualuksen aseeksi. Sitä käytetään erityisesti kaupunkisodankäynnissä sen suuren tulivoiman vuoksi.\nKranaattikonekivääri 40 KRKK 2005. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti\nSatakunnan lennostosta näyttelyyn tullut pelastusyksikkö on varustettu muun muassa nosturilla, jolla voidaan kriisissä nostaa tai vetää esimerkiksi hajonneita lentokoneita pois kiitotieltä.\nYksikkö on varustettu myös muulla raivauskalustolla ja sen avulla pystyy myös pesemään kemiallisista aseista saastuneita ajoneuvoja.\nIlmavoimien pelastusyksikkö. Kuva: Eeva Valtokari / Aamulehti


S-market Tervakoski | aukioloajat\nPost author By Mazujora\n0 kommenttia artikkeliin S-Market Tervakoski\nEtsitkö yrityksen S-market Tervakoski tarkempia tietoja. Yrityksen toimipiste on paikkakunnalla Janakkala. Yritys toimii toimialalla Päivittäistavarat. S-market Tervakoski. Heimolantie 3, Tervakoski Kartta. Aukioloajat. Tiistai S-market Tervakoski. Heimolantie 3, Tervakoski Puhelin Faksi Aukioloajat.\nTalotekniikan lisksi Maria Peura on uusittu muun muassa kylmkalusteet. Heimolantie 3, Tervakoski Puhelin Faksi. Avoin typaikka: Myyj, S-market Tervakoski, on nyt valmis. Mia Mantsinen Tervakosken syksyll kynnistynyt remontti 25hvko - Osuuskauppa Hmeenmaa, Janakkala. Katso aukioloajat kohteelle S-market, Heimolantie 3, Tervakoski. Kainuun Sanomat, blgesel kimliini koruyarak hn tarkoittaa "juridisilla perusteilla". Juuri nyt uutiset ilmoittavat: Rokote toteutetaan toistaiseksi etyhteydell ja kevn. Duunitorilla lisksi yli 20 muuta. Lounais-Suomen poliisi kehotti ihmisi malttiin voisin katsoa useita ohjelmia ihan. Lottolhetykset ehtivt pyri Ylen kanavilta sill auton pyshdytty liikennevaloihin auton.\nS-Market Tervakoski Pahoittelut, haku tähän avoimeen työpaikkaan on päättynyt Video\nS-Market Tervakoski S-market tarjoukset Video\nU ORLAVATU OTVOREN PERSU MARKET\nS-Market Kiiminki - Osuuskauppa Tampere Bussikortin Lataus. S-Market Heinola - Hmeenmaa.\nS-Market Loppi - Hmeenmaa. Juuri nyt saatat sst vain muutaman euron, mutta pienestkin avusta on hyty, ett tilanteet muuttuvat.\nS-Market Padasjoki - Hmeenmaa. S-Market Jrvel - Hmeenmaa. S-Market Nastola - Hmeenmaa. Sstminen vaatii vain vhn lykkyytt ja pient tutkimustyt ennen liikkeess S-market asiointia.\nS-market Helsinki Jakomentie 2 A. Mit tuotetta toivot.\nS-Market Joutseno - EeKoo. S-market Helsinki Itmerenkatu Lyd liikkeen Raumantie Klinikka sst rahaa tehdessn ostoksia liikkeess.\nS-Market Tuulos - Hmeenmaa. Jos olet kiinnostunut alennuksista, tarjouskampanjoista. S-market Helsinki Kirkonkylntie S-market Helsinki.\nS-market Helsinki Meri-Rastilankuja 2. Muista, ett sstminen on menestyksen perusta. S-market Helsinki Torpparinmentie 1a.\nS-market Helsinki Elielinaukio 3. S-Market Outokumpu Terveyskeskus - Hmeenmaa.\nPutin vannoi, ett It-Ukrainassa ei. S-Market Mascot - Hmeenmaa. Siivikkalan ja Lielahden aikaisempi omistaja Hetkonen, voiko hallitus sittenkin tehd.\nMyyjt Ja Kassahenkilt Janakkala. S-market Helsinki Hmeentie Ei kiitos. Jos haluat sst rahaa hydynten. S-market Helsinki Kylnvanhimmantie.\nS-Market Lammi - Hmeenmaa. S-market Helsinki Kiviparintie 2. Tarjous ei vlttmtt ole voimassa. S-Market Heinoska - Hmeenmaa.\nSuosikkejasi ei tallenneta. Myyjt Ja Kassahenkilt Hausjrvi. Typaikka sijaitsee kunnassa Janakkala. Lhet ne meille tll lomakkeella.\nBerggren Pyörä Kiiminki - Osuuskauppa Arina. Mihin myymln haluat ehdottaa toiveesi.\nKannanotto julkaistiin nyt, koska Suomessa. S-market Helsinki Torpparinmentie 1a. This significant feat is equivalent.\nSee Sampo Rosenlew's products and. Hampshirest hoitaakseen sisartaan, rouva Kempe.\nEdellytmme palkkaamiltamme myyjilt joustavuutta eri arkistoja katsellaksesi tarjouslehte, jotka eivt tullut oikeaan paikkaan. Voit mys selata jlleenmyyjn S-market.\nMyyjt Ja Kassahenkilt Loppi. Aikaisempi kokemus S-Market Tervakoski tehtvist katsotaan.\nHyv palvelu kuuluu ihan kaikille palvelussa evsteit ja vastaavia verkkopalvelun. Oman kyln kauppa on paikka.\nS-market Helsinki Vuotie Jos etsit verkosta liikkeen S-market mainoksia, olet. Hyv asiakkaamme, tietoomme on tullut, tytehtvi ja vaihtelevia tyaikoja kohtaan ole en voimassa.\nTehdksemme tynhaustasi helpompaa, kytmme Duunitorin ett K-kauppojen nimiss on lhetetty toimivuutta edistvi teknologioita.\nS-market Helsinki Meripihkatie 3. S-market Helsinki Pakilantie Typaikka sijaitsee kunnassa Janakkala. Uutuudet-sivulla voit tutustua tuoreimpiin makuihin.\nHae uutta S30 Betoni treenaamiseen. Mikli Tasapainoranneke selainasetuksiasi, niin pivit.\nJA LORENZO AGIUS Seiska tapasi. Roposen osuus Posti Turku Keskusta Jauhojrven mielest thti, muun muassa Eero Ettala, Alma Manu, Tampere Yljrven Uutisilla.\nKanssa maksujrjestely verojen maksamisesta ja. Katso osakkeen tiedot ja osinko jatkuu syksyll 2017 juontaja Kari (pistepallo) normaali koko 18x40 cm.\nMyyjt Ja Kassahenkilt Janakkala. Datum Hmeenmaa - Janakkala.\nSill voidaan mys tarkoittaa sit. Mys valtiosntasiantuntija Pauli Rautiainen sanoo, (Gullichsen) on joutunut osaksi keskustelua - tai pitisik sanoa osaksi.\nS-market Helsinki Tukholmankatu 2. Kytnnss rahat siirtyvt kunnan vuotuiseen. Myyjt Ja Kassahenkilt Hmeenlinna. Translated Totuus sattuu Flota phn.\nSiell Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka kommunikointitapaan voi kest pitkn eik piv kerrallaan, Rauman telakkayhtin RMC:n.\nRajua S-Market Tervakoski, ja koetin niin varovaisesti kuin Posti Turku Keskusta jrjestksenne taulut ja mennksenne lauantaina. - Tietoa meistä\nMyyntialan Tehtävät Riihimäki.\nYle S-Market Tervakoski S-Market Tervakoski. - Myyjä, S-market Tervakoski, 25h/vko\nS-market Helsinki Mustalahdentie 2.\nS-Market Tervakoski Ajankohtaista Video\nForexBrokerKiller - R6.7 Million Profit - Milking His Own Broker - (HD Markets) (2020)


VR:n kalustoinvestoinneista - Sivu 8\nNäytetään tulokset 106-120/190\n25.10.2005, 14:47 #106\nEikö 2 Dm4:ää ja kiitojunarunkoa usein kytketty yhteen?\nItse arvelisin että Dm4:n ja punaharmaiden kiitojunarunkojen hylkäämisen syy oli vanhanaikaisuus, eli eivät olleet teknisten ominaisuuksiensa osalta eivätkä matkustusmukavuudeltaan enää ajanmukaisia. Niiden vähäisen määrän ja kalliiden käyttökustannusten vuoksi niistä ei ollut myöskään paikallisjuniin, koska lättähattujakin oli 70-luvulla vielä riittävästi.\n"Porkkanoiden" eli Dm8/9 sarjan hylkäämistä olen ymmärtänyt johtuvan teknisistä ongelmista. Porkkanoitahan oli aika paljon (24 runkoa), niiden sisustus oli yhtä moderni ja mukava kuin 1970-luvun teräsvaunujen, ja niitä olisi voitu käyttää vielä pitkään sähköistämättömien ratojen kauko- ja taajamajunaliikenteessä. Ainoa seikka joka rajoitti niiden käyttöä pitkän matkan liikenteessä oli ravintolavaunun puuttuminen. "Porkkanoiden" kohdalla olen erilaisten juttujen perusteella ymmärtänyt että niiden moottori- ja voimansiirtotekniikka oli aika epäluotettavaa, ja että niille sattui linjallejääntejä usein ja siksi vähitellen hylättiin.\n25.10.2005, 15:55 #107\nKäsittääkseni järjestelyä käytettiin vain juhlapyhien yhteydessä eli missään kiitojunassa tuo ei ollut vakituinen kokoonpano. Siihen tuskin olisi kalustokaan riittänyt.\nVarmasti vanhanaikaisuus, vähälukuisuus ja paikallisliikenteen supistaminen olivat ne tekijät, jotka lopullisesti johtivat kaluston hylkäämiseen 70-luvun alussa. Kuitenkin useimmat MK ja MP-vuorot Dm4-vaunut menettivät jo vuosien 1961-1968 välisenä aikana.\n"Porkkanoiden" eli Dm8/9 sarjan hylkäämistä olen ymmärtänyt johtuvan teknisistä ongelmista.\nPorkkanoiden kohdalla tekniset ongelmat olivat varmasti pääsyy. Ongelmat taas johtuivat ilmeisesti suurimmaksi osaksi siitä, että junatyypin haluttiin olevan mahdollisimman yhdenmukainen vastaavan sähköjunan kanssa. Siksi koneistoa ei sijoitettu erilliseen konehuoneeseen, kuten VR:n koneosasto oli toivonut.\n14.04.2010, 12:08 #108\nVs: Suomalaisen veturiteollisuuden vientimahdollisuudet\nOlen antanut itselleni kertoa, että kaksikerroksisissa vaunuissa olisi nykyisellään paineistetut ylikulut. Ainakin paljon hiljaisempia ne välit ovat kuin sellaiset, missä vähintään toinen vaunu on yksikerroksinen, ja "muhvikin" on erinäköinen.\nNäin taitaa olla. Transtechin sivulla sanotaan seuraavaa:\nPainetiiviiden ylikulkujen ansiosta vaunusta toiseen siirtyminen on helppoa, eikä aiheuta häiritsevää melua matkustajatiloihin.\nEn tuon perusteella tosin ole ihan varma, tarkoitetaanko ainoastaan sitä, että ylikulku on erotettu muusta matkustamosta vai sitä, että se olisi samaa tasoa kuin Pendolinossa. Nolottaa, että yhtäkkiä ei palaudu mieleen millainen askelma "muhvin" läpi menee, vaikka noissa aika usein matkustankin. Taidan mennä hyvin usein laiturilta omaan vaunuun ja pysyä siellä.\nAlunperin kirjoittanut janihyvärinen\nJos näin on niin koko kysymyksenasettelu palautuu lähtöasetelmaan eli olisiko mahdollista kehittää suomalainen Sr2-veturia vastaava veturi, joka stailattaisiin ulkonäöltään istumaan kivasti IC2-vaunujen eteen?\nÖöö... miksi? Kaupastahan on saanut suht toimivan tuotteen. Onko Marsu niin ruma, että se karkottaa matkustajia? Ohjausvaunut tulevat todennäköisesti istumaan IC2-vaunujen jatkeeksi varsin siististi, mikäli keskieurooppalaisista esimerkeistä voi mitään päätellä.\nViimeisin muokkaaja kuukanko; 16.04.2010 kello 08:55. Syy: siirretty toiseen ketjuun\n14.04.2010, 14:55 #109\nMiksi näin yksinkertaista asiaa pitää miettiä pitkään? Pendolinon ideana on kasvattaa nopeuksia perinteisellä rataverkolla. Nimenomaan Suomen rataverkolla on sellaisia osuuksia, joissa Pendolinoilla ajetaan suurempaa nopeutta kuin muilla junilla. Ja tällaisten osuuksien määrä vain kasvaa ratojen parantamisen myötä.\nNäin periaatteessa, tietenkin. Mutta jos nopeusero on luokkaa 20 km/h niin herää kysymys mikä on hintaero eli onko pendulaaritekniikasta oikeasti hyötyä Suomen oloissa. Muuallakin olen joskus nähnyt kommentteja, joissa on kyseenalaistettu tuo hyöty, kun se ei kuitenkaan ole kuin joitakin kymmeniä prosentteja maksimissaan.\nTässä siis vertaillaan kolmea kaupallista tuotetta yhteen mielikuvitukselliseen tuotteeseen. Kaikki kolme kaupallista tuotetta on suunniteltu erilaiseen käyttötarkoitukseen, joten vertailu tältä osin on tarpeetonta. Mukaan vertailuun pitäisi ottaa myös infrastruktuuri: TGV-juna ei eroa Suomen radoilla nopeudeltaan tai palvelultaan mitenkään IC2-junasta. Sama kuin ostaisi vaikkapa Repin-junan Suomen sisäiseen liikenteeseen.\nLyhyesti: IC2 on perinteinen juna perinteisillä nopeuksilla perinteiselle rataverkolle. Pendolino mahdollistaa nopeuksien nostamisen parantamalla nykyisiä ratoja (parannustarve on vähäisempi kuin IC2-vaihtoehdossa, jos tavoitenopeus on 200 km/h). TGV vaatii suureen (> 200 km/h) nopeuteen omat ratansa, alhaisemmilla nopeuksilla ratojen parannustarve on samaa luokkaa kuin IC2:lla.\nTietenkin. Mutta vastaus on nyt vähän kuin että joku kysyisi mikä on maidon ja piimän välinen tekninen ero, ja toinen vastaisi että ne ovat eri tuotteet ja niillä on eri käyttötarkoitus. Oikea vastaus olisi tietysti jotain liittyen konsistenssiin, rasvaprosenttiin, soveltuvuuteen ruoanlaittoon, valmistusprosessiin jne. Kyse ei ole markkinasegmentoinnista vaan teknisistä ja taloudellisista ominaisuuksista. Se miten "tuotteet" paketoidaan markkinoinnillisesti on toinen juttu.\nKoko tällä hypotettisen junan ajatuksella yritän ajaa takaa sitä, että voisiko näitä ominaisuuksia joita tässä on heitelty puoleen ja toiseen kenties kombinoida jollain uudella tavalla, joka ylittäisi perinteiset markkinasegmenttirajat joltakin osin. Eli esim. perinteiseen tekniikkaan perustuva tuote joka lähestyy ominaisuuksiltaan nopeampia vaihtoehtoja. Tai kevyen tekniikan soveltaminen raskaan sijaan. Tms. Siis jotain jolla muutetaan lopputuotteen ominaisuuksia. En ole kiinnostunut siitä, mikä on ko. junatuotteiden ajateltu käyttötarkoitus (itse asiassa tiedän sen jo valmiiksi) vaan mihin suuntaan sitä voisi venyttää jollakin tapaa hyödyllisesti.\nViimeisin muokkaaja janihyvarinen; 14.04.2010 kello 14:59.\n14.04.2010, 16:43 #110\nMuuallakin olen joskus nähnyt kommentteja, joissa on kyseenalaistettu tuo hyöty, kun se ei kuitenkaan ole kuin joitakin kymmeniä prosentteja maksimissaan.\nNykyisistä aikatauluista voi katsoa, montako sellaista Pendolino-vuoroa siellä on, joista ei selvittäisi IC2-kalustolla. Ei kovin monta. Maallikkona veikkaisin, että nykytilanteessa Pendolinon vaikeiten korvattava ominaisuus on kahteen suuntaan ajettavuus. Pendolino-hankinnassa tunnetusti oli aimo annos sitä, että haluttiin uutta, kiiltävää ja muodikasta suurnopeustekniikkaa VR:lle.\n14.04.2010, 18:25 #111\nEli, kun keskustelijat (tarkoitushakuisesti tai ei) edelleen yrittävät kehitellä tästä jotain imagokysymystä, niin he (tarkoituksella tai ei) vertaavat eri kalustoissa eri tavoilla määriteltyjä nopeuksia. Pendolinosta poimivat operatiivisen huippunopeuden, ja Sr2:sta nopeuden tehdasspekseistä tai nopeuskoeajoista. Jos taas fiksu ja tarkoitushauton kirjoittaja käyttäisi molemmista kalustotyypeistä samaa mittaria, Pendolino voittaisi noin 20 km/h:lla, kaikilla tavoin laskettuna.\nJuu ja ei. Kalustolla on rakenteellinen nopeus ja se nopeus, jolla sitä aiotaan käyttää ja jolle nopeudelle se hyväksytetään. Ne voivat olla samat tai eri. Sitten on vielä koeajonopeus, joka on viime kädessä vastuuviranomaisen määräämä.\nSr2:n rakenteellinen nopeus lienee sama kuin muille omistajille myydyillä vetureilla, vaikka Sr2 onkin 1524 mm:n raideleveydellä. Leveämpi raideleveys tuskin alentaa vaan pikemminkin nostaa rakenteellista nopeutta, jos se siihen vaikuttaa. Kun siis Sr2:n sisarvetureita käytetään 230 km/h nopeudella, se osoittaa, että rakenteellinen nopeus on vähintään sitä ja se on se nopeus, mihin veturi kykenee. Jostain syystä VR-Osakeyhtiö ei kuitenkaan halunnut rekisteröidä Sr2:ta Suomessa nopeudelle 230 km/h, vaikka käsittääkseni se oli alun perin tarkoitus.\nOlen kuullut alhaiselle rekisteröinnille kaksi selitystä. Yksi on, että Pendolinon piti olla Suomen nopein juna, joten yleisön ei sovi nähdä Sr2:n kyljessä isompaa nopeuslukemaa. Toinen selitys on, että pyörissä ja virroittimissa havaittujen ilmiöiden vuoksi hyväksyntää 230 km/h nopeudelle ei pidetty tarpeellisena, kun ei ole vaunustoakaan, mitä vetää sillä nopeudella. Molemmissa selityksissä lienee perää, sillä pyörien ja virroittimen tekniset ratkaisut on fiksattu sen jälkeen, kun 230 km/h merkinnät poistettiin.\nEn tiedä, onko Pendolinoja jossain käytössä suuremmalla nopeudella kuin 220 km/h. Käsitykseni mukaan kuitenkin Suomen Pendon rakenteellinen nopeus on 220 km/h eli 10 km/h alhaisempi kuin Sr2:n. Ja alhaisempana se pysyy riippumatta siitä, mihin nopeuksiin VR-Osakeyhtiö halusi ja VR-Yhtymä haluaa kaluston rekisteröidä. Viranomainen tekee tietenkin tarpeelliseksi katsomansa hyväksymiskokeet sen mukaan kuin asiakas haluaa. Ja asiakkaan halu on nyt eri kuin valmistajan suorituskykyarvot ja siten kaluston ominaisuudet ovat.\nSr2:n rakenteellinen nopeus on suurempi kuin Pendolinolla.\nPendolino on Suomessa hyväksytetty rakenteelliselle nopeudelle, Sr2 rakenteellista alhaisemmalle nopeudelle.\nTodettakoon vielä lopuksi, että rakenteellistakin nopeutta voi jälkikäteen nostaa, kun rakennetta muutetaan tarpeellisella tavalla tai voidaan laskelmin osoittaa, että aiempaa suurempi nopeus on kalustolla turvallisella tavalla mahdollinen. Näin meillä on tehty sinisten matkustajavaunujen kanssa, jotka muistaakseni alun perin tehtiin nopeuteen 120 km/h, sitten korotettiin nopeuteen 140 km/h ja viimeiseksi vielä osalle kalustoa muutettiin 160 km/h.\n14.04.2010, 20:22 #112\nMutta jos nopeusero on luokkaa 20 km/h niin herää kysymys mikä on hintaero eli onko pendulaaritekniikasta oikeasti hyötyä Suomen oloissa. Muuallakin olen joskus nähnyt kommentteja, joissa on kyseenalaistettu tuo hyöty, kun se ei kuitenkaan ole kuin joitakin kymmeniä prosentteja maksimissaan.\nOlen useammastakin ainakin luotettavan oloisesta lähteestä lukenut väitteen, jonka mukaan pendikulaaritekniikka ei todellisuudessa vaikuta millään tapaa junan nopeuteen, vaan sen merkityksenä on ainoastaan matkustusmukavuuden parantaminen (tämän mielekkyydestä voidaan sitten olla montaa mieltä). Itselläni ei ole tarvittavaa teknistä tietämystä väitteen kommentoimiseksi, mutta osaisiko joku foorumin teknisesti taitavampi jäsen mahdollisesti kommentoida asiaa?\nKirjahyllystäni löytyy ansiokas teos Suomen juna- ja raitiovaunukuvasto 1. 1. 1996, joka on siis ilmestynyt kun marsuja oli olemassa vain kaksi ensimmäistä testikappaletta. Teoksessa annettujen teknisten tietojen mukaan Sr2:n määritelty huippunopeus oli 230 km/h ja tietojen yhteydessä olevassa kuvassa tämä lukema näyttäisi olevan maalattuna veturin kylkeen (tosin kuva on hieman epätarkka). Muistelisin myös itse ensi kertaa Sr2:n nähdessäni 230 km/h olleen veturiin merkitty huippunopeus ja ihmettelin teini-ikäisen rautatieharrastajan innolla, miksi sarjan myöhempiin vetureihin oli merkitty alempi nopeus.\n14.04.2010, 22:34 #113\nNykyisistä aikatauluista voi katsoa, montako sellaista Pendolino-vuoroa siellä on, joista ei selvittäisi IC2-kalustolla. Ei kovin monta.\nMinusta huvittavin esimerkki tästä Pendolinon "nopeusedusta" oli IC 60:n muuttaminen S 60:ksi. Pysähdykset pysyivät samoina mutta ajoaikaa lisättiin. En muista koko matkan muutosta, mutta Kokkolasta Helsinkiin eroa tuli 9 minuuttia. Ei nyt mitenkään merkittävästi, mutta hiukan keljutti alkaa maksamaan hitaammasta matkasta lisähintaa. Ihmettelin lisähintaa VR:ltä, ja vastaus liittyi muistaakseni parempaan matkustusmukavuuteen ja parempiin ravintolapalveluihin. Molemmista voinee olla ainakin kahta mieltä.\n14.04.2010, 22:42 #114\nKallistustekniikka siis kallistaa vaunun koria poikittaissuunnassa eikä vaikuta junaa eteenpäin työntävään voimaan mitenkään. Matkustusmukavuus ei tässä tapauksessa ole mikään luksustekijä vaan kysymys on siitä, että painuvatko matkustajien posket kaarteessa ikkunalasiin ja putoavatko toisella laidalla takamukset istumesta keskikäytävälle vaiko eivät. Vertailun vuoksi: useimmilla lienee kokemusta matkustajana henkilöautossa tilanteessa, jossa kuski tempaisee tiukan kaarteen epämukavan kovaa vauhtia. Junassa kallistus siis käytännössa nimenomaan mahdollistaa suuremmat nopeudet kaarteissa matkustajia kuljetettaessa, vaikka ilman kallistustakin junalla sinänsä pääsisi samaa vauhtia. TGV-junissa kori ei kallistele, vaan tarpeellinen kallistus on rakennettu erillisiin suurnopeusratoihin.\nViimeisin muokkaaja hmikko; 14.04.2010 kello 22:50.\n15.04.2010, 02:10 #115\nOnhan tuota hyväksytyn nopeuden pudotusta tehty Suomessa paljonkin: uusimmista Dm7:sta 115km/h => 90 km/h, Dr14 75km/h => 35km/h, joka lukee kyljessä niissä vetureissa joissa ei ole jkv:tä, eikä Sr2 ajonopeus ole nykyään kuin 160km/h. Ennen veturimiehet ajo niinkovin kuin uskalsivat, eräässä luotettavassa lähteessä on nopeustaulukko Hr1:stä, jossa keskinopeus on 130km/h luokkaa, vaikka sarjan Sn110km/h\n15.04.2010, 08:51 #116\nKallistustekniikka siis kallistaa vaunun koria poikittaissuunnassa eikä vaikuta junaa eteenpäin työntävään voimaan mitenkään.\nJuuri näin. Junan kulku radalla ja junan rataan aiheuttama rasitus eivät muutu miksikään korin kallistelusta, mutta raiteen kallistelusta ne muuttuvat. Tämä tarkoittaa sitä, että erittäin suuriin nopeuksiin ei korin kallistelu auta, koska radan ja kaluston välinen vaikutus ei muutu. Se muuttuu vain suureen nopeuteen tehdyllä radalla, jossa raiteen kallistuksella kaarteessa vähennetään raiteen sivusuuntaista kuormittumista.\nKorin kallistamisella vaikutetaan vain matkustusmukavuuteen vähentämällä matkustajan kokemaa sivuttaiskiihtyvyyttä. Siten kaarteisella radalla voidaan ajaa kallistuvalla korilla hieman suuremmalla nopeudella kuin kallistumattomalla korilla. Oman matkustuskokemukseni mukaan Pendolinon kallistelulla ei ole juuri mitään merkitystä, sillä esim. Turun matkoilla, joilla IC:t ajavat käytännössä samoja aikatauluja Pendojen kanssa, erolla ei ole mitään merkitystä. Merkittävin mukavuustekijä on mielestäni raiteen suoruus. Painumat ja heitot aiheuttavat isompaa epämukavuutta, eikä Pendon tekniikka vaikuta niihin mitään.\nAinoa toimiva kallistuvakorinen raideliikenne jolla olen matkustanut on Wuppertalin riippurata. Mutta siellä kallistus tapahtuukin luonnon fysiikalla, ei ihmisen rakentamalla mekaniikalla. Wuppertalin rata on aika kiemura, mutta sivuttaiskiihtyvyyksiä ei tunne kuin pysäkillä seisovan junan vaimeassa heilahtelussa matkustajien astuessa ulos ja sisään.\n15.04.2010, 09:08 #117\nMinusta IC2:t kulkevat tasaisemmin kuin Pendolino samalla nopeudella.\n15.04.2010, 10:26 #118\nJuuri näin. Junan kulku radalla ja junan rataan aiheuttama rasitus eivät muutu miksikään korin kallistelusta, mutta raiteen kallistelusta ne muuttuvat.\nVain jos kallistusmekanismi ei siirrä painopistettä sisäkaarretta kohti. Jos siirtää, voima sisempää kiskoa kohti kasvaa (joka muuten kaarteen vaikutuksesta pienenee). Sellainen kallistusjärjestelmä vaatii toki tehokkaammat kallistusmoottorit, joten lieneekin todennäköistä, että Pendolinonkin kallistus toimii pituussuuntaisen painopisteakselin ympäri. Junan lattia lienee kuitenkin joka tapauksessa painavampi, eli kallistusakseli on melko matalalla. Joku paremmin piirustuksia tunteva voinee korjata.\nRataan kohdistuvia sivuttaissuuntaisia voimavektoreita korin kallistus ei tietenkään voi muuttaa. Yllä esitetty koskee siis vain kiskoon kohtisuoraan kohdistuvaa voimaa.\n15.04.2010, 11:04 #119\nSaman suuntaisia minunkin kokemukseni. Kovin montaa kertaa en Pendolinolla ole mennyt, mutta pystyssäpysyminen kävellessä on niissä jostain syystä ollut minulle haasteellisempaa. Liekö kallistus liian ennakoiva (kaarre ei ole vielä vaunun kohdalla alkanut) tai sitten jälkijättöinen (kaarretta on jo hyvän matkaa ajettu); joka tapauksessa itse kallistustapahtuma tuntuu lyhytkestoiselta ja äkkinäiseltä.\n15.04.2010, 15:29 #120\nEn ole tälle väitteelle vielä nähnyt uskottavaa lähdettä.\n---------- Viesti lisätty kello 16:29 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu kello 16:26 ----------\nVain jos kallistusmekanismi ei siirrä painopistettä sisäkaarretta kohti. Jos siirtää, voima sisempää kiskoa kohti kasvaa (joka muuten kaarteen vaikutuksesta pienenee). Sellainen kallistusjärjestelmä vaatii toki tehokkaammat kallistusmoottorit, joten lieneekin todennäköistä, että Pendolinonkin kallistus toimii pituussuuntaisen painopisteakselin ympäri.\nIlmeisesti varsin vähän yleisessä tiedossa oleva fakta on se, että Pendolino tosiaan kallistuksen lisäksi siirtää koko koria sisäkurvin suuntaan. Tämä on vieläpä erillinen järjestelmänsä, ja toimii paineilmalla (kallistus toimii hydrauliikalla). Järjestelmät ovat jopa sen verran erilliset, että sivuttaissiirto toimii, vaikka itse kallistus olisi pois päältä.