1 Vastaanottaja Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesä Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä TALVIVAARA SOTKAMO OY:N KONKURSSIPESÄ TALVIVAARAN KAIVOKSEN TARKKAILU VUONNA 2014 OSA III: VESIPÄÄSTÖJEN TARKKAILU\n2 TALVIVAARA SOTKAMO OY:N KONKURSSIPESÄ Päivämäärä Laatija Tero Marttila, Tomi Jutila Tarkastaja Katariina Koikkalainen, Pentti Manninen Hyväksyjä Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesä Kuvaus Kaivoksen vesipäästötarkkailu 2014 Viite Ramboll Niemenkatu LAHTI P F\n3 SISÄLTÖ 1. JOHDANTO 1 2. PROSESSI JA ALUEVEDET Vesien käsittely, johtaminen ja tarkkailu Saostusmenetelmät Käänteisosmoosi Prosessin ylijäämävedet (Lone) Pohjoinen käsittelyalue (Kärsälampi) Kaivosalueen käsittelyalue (Tammalampi, Kuusilampi) Sekundääriliuotusalueen suojapumppausvesien käsittely (SEM2, Torrakkopuro) Latosuon allas (Latosuo) Eteläinen käsittelyalue (Kortelampi 1, Kortelampi 2) Primääriliuotusalueen suojapumppausvesien käsittely (Torvelansuo) Kaivosalueen puhtaat hulevedet Lupamääräykset Veden laatu Vesimäärät Kuormitus Tulosten tarkastelu Vesimäärät Veden laatu Prosessin ylijäämävedet (Lone-ylite) Käsittely-yksiköiltä ja puhdistetun veden varastoaltailta vesistöihin johdetut vedet Käsittely-yksiköille tuleva vesi ja puhdistusteho Kuormitus SANITEETTIVEDET Puhdistamon kuvaus Käyttötarkkailun tulokset Puhdistamon teho ja kuormitus EPÄVARMUUSTARKASTELU JA MUUTOSEHDOTUKSET Epävarmuustarkastelu Muutosehdotukset YHTEENVETO 37\n4 LIITTEET 1. Vesien viikoittaiset juoksutukset vesistöön 2. Vesipäästönäytteiden analyysitulokset 2014 (käsittely-yksiköille tulevat ja lähtevät vedet) 3. Käsittely-yksiköiltä lähtevän veden pitoisuuksien virtaamapainotteiset kuukausikeskiarvot 4. STUK:n radioaktiivisuusmääritykset 5. Päästönäytteiden toksisuuslausunto 6. Vesistökuormitus Oulujoen ja Vuoksen suuntaan 7. Saniteettipuhdistamon kuormitustarkkailun tulokset v sekä bioroottorilaitoksen lieteanalyysin tutkimustodistus\n5 1 1. JOHDANTO Kaivoksen vesipäästötarkkailu käsittää kaivoksen aluevesien, prosessin ylijäämävesien sekä saniteettipuhdistamon veden laadun, määrän ja syntyvän kuormituksen tarkkailun voimassa olevan tarkkailusuunnitelman (Pöyry Finland Oy 2013, täydennetty ) mukaisesti. Kaivosalueen vesitaseen muodostavat alueelle tulevat vedet, haihtuvat vedet, varastoituvat vedet sekä alueelta poistuvat vedet. Alueelle vedet tulevat joko sadantana tai raakavetenä Kolmisopesta ja porakaivoista sekä avolouhokseen kertyvinä kalliopohjavesinä. Alueelta pois johdettavan vesimäärän tarpeen säätelee tulevan veden määrän ja alueella tapahtuvan haihdunnan erotus, kun maastoon sitoutumista ei tapahdu. Ympäristölupa ohjaa kaivosalueelta pois johdettavan veden laatua, määrää, purkureittiä ja kuormitusta. Lupia ja päätöksiä on kuvattu tarkemmin raportin osassa 1 "Tarkkailun taustatiedot". Jos vesien määrä tai laatu ylittää ympäristöluvan sallimat kiintiöt ja virtaamat, ylimäärävedet varastoidaan alueelle niiden johtamiseksi tai käsittelemiseksi seuraavina vuosina. Vesistöön johdettujen vesien laatua on seurattu sekä kaivoksen että konsultin toimesta. Tässä raportissa esitetään konsultin sekä kaivosyhtiön näytteenottajien toimesta velvoitetarkkailuohjelman mukaisesti otetut ja määritetyt päästövesien vedenlaatutulokset, sekä kaivosyhtiöltä saadut pois johdettavien vesien juoksutustiedot sekä kuormituslaskentatulokset. Lisäksi raportissa on arvioitu jälkikäsittely-yksiköiden puhdistustehoja eri aineiden suhteen yksiköille saapuvan ja sieltä lähtevän vedenlaatutulosten perusteella. 2. PROSESSI JA ALUEVEDET 2.1 Vesien käsittely, johtaminen ja tarkkailu Talvivaaran kaivosalue sijaitsee vedenjakajalla ja alueen vesiä johdetaan pohjoiseen Oulujoen ja etelään Vuoksen vesistön suuntaan. Kaivosalueella muodostuu puhtaita sekä likaantuneita vesijakeita. Päästötarkkailu keskittyy pääosin likaantuneiden vesien tarkkailuun, jotka käsitellään kaivosalueella ennen vesistöön johtamista. Kaivosalueella vesienkäsittelyä vaativia vesiä ovat prosessivedet, louhitun malmin, rikkipitoisen sivukiven tai läjitetyn jätteen kanssa kosketuksiin joutuvat sade- ja valumavedet, avolouhosten kuivatusvedet, avolouhoksen pintamaan poistoalueilta muodostuvat kuivatusvedet, sulfaatti- ja metallipitoiset tehdasalueen hulevedet sekä primääri- ja sekundääriliuotusalueiden ympäriltä ja muilta alueilta kerättävät suojapumppausvedet sekä muut vastaavat likaantuneet vedet jotka on palautettava kaivoksen liuosvesikiertoon tai puhdistettava ennen vesistöihin tai uusiin varastoaltaisiin johtamista siten, että annetun ympäristölupapäätöksen Nro 52/2013/1 lupamääräyksessä 8 määrätyt pitoisuusraja-arvot (kappale 2.2.1) eivät ylity. Kaivosalueen puhtaat sade-, sulamis- ja valumavedet sekä muut vedet, joista ei aiheudu päästöjä tai ympäristön pilaantumisen vaaraa, erotetaan likaantuneista vesistä lupamääräyksen 5 mukaisesti. Puhtaiksi todetut vedet johdetaan maastoon tai vesistöihin. Vedenkäsittelyä tapahtuu Talvivaaran laitosalueella useassa eri kohteessa. Osa käsittelyjärjestelmistä on varsinaisia prosesseja, kuten metallien talteenottolaitoksen neutralointireaktorit sekä niitä seuraavat sakeutusaltaat eri metallien sekä sulfaatin poistamiseksi ja kierrätysveden valistamiseksi. Lisäksi metallitehtaalla on käänteisosmoosilaitteet edelleen prosessiveden kierrätyksen parantamiseksi. Näiden ohella alueelta poistuvia vesiä käsitellään kalkkineutraloinnilla joko reaktoreissa ja niitä seuraavissa selkeytysaltaissa tai luonnon altaissa. Käsittely-yksiköt ovat kohteittain: - Vesien puhdistusprosessit metallien talteenotossa: raudansaostus, loppuneutralointi ja käänteisosmoosi - Neutralointiyksiköt Kortelammella ja Tammalammella - Suojapumppausten käsittely sekundääriltä (SEM2)\n6 2 - Muut käsittely-yksiköt (Haukilampi-Kärsälampi, Torrakkopuro ja Härkälampi) Kuvassa (Kuva 2-1) on esitetty yleispiirteisesti kaivosalueen käsiteltyjen vesien johtaminen sekä veden laadun tarkkailupisteet. Kuva 2-1. Kaivosalueen vesien johtaminen ja tarkkailupisteet\n7 3 Päästötarkkailun näytteenotto ja määritykset on tehty kaivoksen tarkkailusuunnitelmaa (Pöyry Finland Oy 2013, täydennetty ) noudattaen. Kaivokselta vesistöön johdettavien vesien määrää mitataan pääosin jatkuvatoimisesti sekä vedestä otetaan vedenlaatunäytteitä viikoittain niiltä pisteitä, joilta tapahtuu purkua vesistöön. Viikoittain tapahtuvasta näytteenotosta sekä määrityksistä on vastannut tammikuussa Nablabs Oy ja helmikuussa Ramboll Finland Oy. Maaliskuusta lähtien näytteenotosta on vastannut kaivoksen henkilökunta ja näytteet on analysoitu Ramboll Analyticsin laboratoriossa Lahdessa. Kerran kuukaudessa vesistöön johdettavien vesien näytteenotosta on vastannut tammikuussa Nab Labs Oy ja vesistöön johdettavien vesien ja käsittely-yksiköihin tulevien vesien näytteenotosta ja analyyseistä on vastannut helmikuusta lähtien Ramboll Finland Oy. Käsittely-yksiköille tulevien vesien näytteenotto aloitettiin maaliskuussa. Näytteistä on analysoitu tarkkailusuunnitelman mukaisesti: kerran viikossa: lämpötila, sähkönjohtavuus, ph, kiintoaine, SO 4, Cu, Ni, Zn, U, Mn, Fe, Na, Ca, Mg kerran kuukaudessa: Al, Sb, As, Ba, Cd (liuk.), Co, Cr, Hg (liuk.), V, Pb, kok.n, kok.p, COD Mn (ei loppuneutralointiyksikkö eli Lone) kaksi kertaa vuodessa: laaja-alkuaineanalyysi (ICP-OES/MS) 26 alkuainetta (Al, As, B, Ba, Be, Ca, Cd, Co, Cr, Cu, Fe, K, Mg, Mn, Mo, Na, Ni, P, Pb, S, Sb, Se, Sn, Ti, V ja Z) sekä fluoridi ja kloridi kerran vuodessa: liukoiset metallit sekä uraanin hajoamistuotteet Ra-226, Ra-228, Po- 210 ja radon (vuonna 2014 korvattu kokonaisaktiivisuutta mittaavalla testillä josta sovittu ELY:n kanssa) Toksisuustesti kerran vuodessa (vesikirpputesti, viherlevätesti, valobakteeritesti) Saostusmenetelmät Kaikki kaivosalueelta ulos johdettavat ja käsittelyä vaativat vedet käsitellään neutraloimalla kalkilla. Se on laajasti käytetty ja tunnettu menetelmä sekä sulfaatin että metallien poistamiseksi jätevesistä, jotka sisältävät vain jotakin tai useampia eri metalleja. Kalkilla saostettaessa veden ph ja kalsiumpitoisuus nousee, jolloin metallit muodostavat niukkaliukoisia hydroksideja ja saostuvat (esim. rautahydroksidi, Fe(OH) 3 tai alumiinihydroksidi Al(OH) 3 ja vedessä oleva sulfaatti saostuu kalsiumin kanssa kipsiksi (CaSO 4 ). Kaikki sakka poistetaan samanaikaisesti kiintoaineena, esim. laskeuttamalla joko sakeuttimessa tai selkeytysaltaassa. Jäännöspitoisuudet eri metalleille liukoisina pitoisuuksina ovat pieniä. Kokonaispitoisuuksia määritettäessä myös kiintoaineen mukana jäteveden joukkoon jäävä metalli lasketaan mukaan päästöön. Kalkkikiveä käytetään yhdessä poltetun kalkin kanssa niin, että kalkkikivellä saostetaan ensi vaiheessa alumiini sekä rauta matalammassa ph:ssa (ph = 5,5 6), ja kalkilla saostetaan toisessa vaiheessa korkeammassa ph:ssa (ph = 9 10,5) saostuvat raskasmetallit ja mangaani. Jäljelle jääneen sulfaattipitoisuuden ratkaisee veden natrium-pitoisuus. Jos natriumia ei käsiteltävässä vedessä ole lainkaan, voidaan kalkkikäsittelyllä saavuttaa sulfaattipitoisuus tasoa 1500 mg/l. Kalkkituotteilla tehtävään neutralointiin perustuvaa vedenpuhdistustekniikkaa on kaivoksella käytössä n m 3 /h kapasiteetti. Saostusmenetelmään perustuva vesienpuhdistus on toiminut tehokkaasti Käänteisosmoosi Käänteisosmoosi on suolanpoistomenetelmä, jossa puoliläpäisevän kalvon läpi suodatetaan vettä korkeassa paineessa. Kalvon painepuolelle jää suolapitoinen vesi (hylkyvesi) ja puhdas vesi suodattuu kalvon toiselle puolelle. Suolojen erotusprosentti on hyvä: kalvoilla poistuu suoloista 95 % tai enemmän. Käsiteltävästä vedestä saadaan RO-laitoksella talteen vähintään 50 %. Talvivaaraan on rakennettu käänteisosmoosilaitos vuosina Laitos pystyy käsittelemään vettä 420 m 3 /h, josta lopputuotteena on 210 m 3 /h erittäin puhdasta vettä metallitehtaan käyttötarpeisiin. Käänteisosmoosilaitteiston käyttöönoton jälkeen raakavedenotto järvestä on ollut hyvin vähäistä. Kaivokselle ollaan hankkimassa myös lisää käänteisosmoosikapasiteettia.\n8 Prosessin ylijäämävedet (Lone) Loppuneutraloinnissa liuoksen sisältämät jäännösmetallit saostetaan niukkaliukoisina hydroksideina säätämällä liuoksen ph emäksiselle tasolle. Pääosa metallien talteenottolaitoksen liuoksen loppuneutraloinnin (Lone) ylitevesistä johdetaan tehtaan käyttövedeksi tai käänteisosmoosilaitoksen (RO-laitoksen) syötevedeksi ja sieltä edelleen tehtaalle käyttövedeksi vaativimpiin vedenkäyttökohteisiin. Ympäristöluvan mukaisesti Loppuneutraloinnin ylitevesiä voidaan johtaa myös joko suoraan tai käsittely-yksiköiden kautta joko pohjoiseen Oulujoen tai etelään Vuoksen vesistöihin. Lone-vedestä otetaan tarkkailusuunnitelman mukaan näytteet vain, jos vettä johdetaan käsittelyyksiköille tai suoraan ympäristöön. Vuonna 2014 Lone-vesiä ei johdettu suoraan vesistöön ja kaikki näytteet otettiin käsittely-yksiköille johdetuista vesistä juoksutusten ollessa käynnissä. Vuonna 2014 Lone-vesiä juoksutettiin välisenä aikana pohjoiselle käsittely-alueelle Haukilampeen ja eteläiselle käsittely-alueelle Lumelantien patoaltaaseen Pohjoinen käsittelyalue (Kärsälampi) Haukilammen ja Kärsälammen muodostamalla pohjoisella käsittelyalueella puhdistetaan kalkkineutraloinnin ja laskeutuksen avulla käsittelyyn johdettuja prosessin Lone-ylitevesiä ja alueen valumavesiä. Kärsälammen näytepiste kuvaa pohjoisella jälkikäsittelyalueella puhdistettuja Oulujoen vesistöön johdettavia vesiä. Piste on ollut tarkkailussa vuodesta 2009 lähtien. Käsitellyt vedet johdetaan Kärsälammelta Puhdasvesiojan kautta Salmiseen ja edelleen Kalliojärven sekä Kalliojoen kautta Kolmisoppeen. Kärsälammesta otettiin näytteitä viikoittain juoksutusten aikana tammi heinäkuussa. Kärsälammelta vesistöön juoksutettujen vesien määrää mitataan automaattisen virtaamamittarin avulla.\n9 5 Kuva 2-2.Pohjoisenikäsittelyalueen veden laadun tarkkailupisteet. Käsittely-yksikölle tulevat vedet (Lone) ja lähtevät vedet (Kärsälampi) Kaivosalueen käsittelyalue (Tammalampi, Kuusilampi) Tammalammen ja Maauimalan muodostamalla kaivosalueen jälkikäsittely-yksiköllä puhdistetaan kalkkineutraloinnin ja laskeutuksen avulla avolouhokselta, kipsisakka-altaalta sekä eteläisen käsittely-yksikön altailta johdettuja vesiä, jotka johdetaan käsittelyn jälkeen edelleen varastoitavaksi Kuusilampeen. Kuusilammesta käsitellyt vedet johdetaan Härkäpuron kautta Kuusijokeen ja edelleen Kalliojoen kautta Kolmisoppeen tai vaihtoehtoisesti varastoitavaksi Latosuon patoaltaaseen, mistä ne voidaan johtaa edelleen Kuusijokeen. Kuusilammen altaan vesien tarkkailu on aloitettu elokuussa 2012 ja vuonna 2014 vesistöön johdettavan veden laatua tarkkailtiin viikoittain näytepisteestä Kuusilampi 2 juoksutusten ollessa käynnissä. Kuusilammelta vesistöön juoksutettujen vesien määrää mitataan automaattisen virtaamamittarin avulla. Vuonna 2014 tarkkailtiin myös Tammalammen käsittelyaltaalle avolouhokselta, kipsisakkaaltaalta ja eteläisen käsittely-yksikön altailta johdettujen vesien laatua kuukausittain (Kuva 2-3, Kuva 2-4).\n10 Kuva 2-3. Kaivosalueen käsittelyalueen veden laadun tarkkailupisteet. Käsittely-yksikölle tulevat vedet (Tammalampi tuleva, avolouhos) ja lähtevät vedet (Kuusilampi 2) 6\n11 Kuva 2-4. Kaivosalueen käsittely-yksikölle tulevien vesien tarkkailupisteet (Tammalampi tuleva, kipsisakka-allas ja Tammalampi tuleva, Majava) 7\n12 Sekundääriliuotusalueen suojapumppausvesien käsittely (SEM2, Torrakkopuro) Sekundääriliuotusalueen suojapumppausvedet käsitellään kalkkineutraloinnilla SEM2-altaalla, josta vedet johdetaan Torrakkopuron (SeP9) tarkkailupisteen kautta joko suoraan tai Latosuon altaan kautta Kuusijokeen ja edelleen Kalliojoen kautta Kolmisoppeen. Latosuolta on myös mahdollista kierrättää vesiä takaisin SEM2-altaalle. Torrakkopurolta (SeP9) lähtevästä vedestä on otettu viikoittain näytteitä juoksutusten ollessa käynnissä. Juoksutettavan veden määrää mitataan jatkuvatoimisesti. Myös SEM2-altaalle tulevista suojapumppausvesistä sekä Latosuolta takaisin kierrätetyistä vesistä on otettu näytteitä kuukausittain vesien johtamisen ollessa käynnissä. Kuva 2-5. Sekundääriliuotusalueen suojapumppausvesien käsittely-yksikön veden laadun tarkkailupisteet. Käsittely-yksikölle tulevat vedet (SEM2 tuleva, SEM2 tuleva Latosuo) ja lähtevät vedet (Torrakkopuro SeP9)\n13 Latosuon allas (Latosuo) Osa sekundääriliuotusalueen käsitellyistä suojapumppausvesistä (Torrakkopuro) sekä kaivosalueen käsittelyalueiden vesistä johdetaan varastoitavaksi padottuun Latosuon altaaseen, joka on rakennettu kesällä Altaaseen tulee myös ympäristön valumavesiä. Altaan pohjoispäästä puretaan vesiä Kuusijokeen, josta lähtevästä vedestä on otettu viikoittain näytteitä juoksutusten ollessa käynnissä. Veden määrää seurataan käsimittarilla säännöllisesti. Kuva 2-6. Latosuon altaalta lähtevien vesien tarkkailupiste altaan pohjoisosassa (Latosuo)\n14 Eteläinen käsittelyalue (Kortelampi 1, Kortelampi 2) Eteläisellä käsittelyalueella käsitellään valumavesien lisäksi loppuneutraloinnin (Lone) ylitevesiä, joita johdetaan Lumelantien patoaltaan kautta edelleen Kortelammen ja Urkin altaille, joissa vesiä puhdistetaan neutraloinnin ja laskeutuksen avulla Kortelammen patoaltaan yhteydessä sijaitsevilla Kortelmpi 1 ja 2 käsittely-yksiköillä. Tulvakaudella Kortelammelta juoksutetaan vesiä kahden linjan kautta etelään Lumijokeen Vuoksen vesistöön näytepisteiden Kortelampi 1 ja Kortelampi 2 kautta. Muuna aikana juoksutus tapahtuu pääasiassa yhden pisteen kautta. Vuonna 2014 vesiä juoksutettiin pääosin Kortelampi 2 linjan kautta, mutta kevään tulva-aikana käyttöön otettiin Kortelampi 1 linja. Juoksutettujen vesien laatua tarkkaillaan viikoittain juoksutusten ollessa käynnissä ja veden määrää jatkuvatoimisesti. Kortelammelle tulevista vesistä otettiin näytteitä kuukausittain. Kortelammen tarkkailu on aloitettu huhtikuussa 2013 ja se korvaa aiemmat Vuoksen suunnan pisteet Mourunpuro ja K21). Kuva 2-7. Eteläisen käsittely-yksikön veden laadun tarkkailupisteet. Käsittely-yksikölle tulevat vedet (Kortelampi 1 tuleva, Kortelampi 2 tuleva) ja lähtevät vedet (Kortelampi 1, Kortelampi 2)\n15 Primääriliuotusalueen suojapumppausvesien käsittely (Torvelansuo) Primääriliuotusalueen suojapumppausvedet käsitellään kalkkineutraloinnilla Torvelansuon altailla, josta vedet johdetaan kaivosalueelta etelään Puhdasvesiojan kautta Lumijokeen. Vesistöön johdettavan veden laatua tarkkaillaan juoksutusten ollessa käynnissä viikoittain ja veden määrää jatkuvatoimisen virtaamamittauksen avulla. Vuonna 2014 Torvelansuon altailta johdettiin vesiä ainoastaan huhti-toukokuun vaihteessa. Kuva 2-8. Primääriliuotusalueen suojapumppausvesienkäsittely-yksiköltä lähtevien vesien tarkkailupiste (Torvelansuo lähtevä) Kaivosalueen puhtaat hulevedet Toiminta-alueella muodostuvat puhtaat sade-, sulamis- ja valumavedet sekä muut vedet, joista ei aiheudu päästöjä tai ympäristön pilaantumisen vaaraa, erotetaan likaantuneista vesistä (lupamääräys 5). Puhtaiksi todetut vedet johdetaan maastoon tai vesistöihin. Kyseisten vesien likaantumattomuus osoitetaan tarvittaessa vedenlaatuselvityksin ja -mittauksin Kainuun ELYkeskuksen hyväksymällä tavalla. Kaivos on tarkkaillut omana tarkkailuna kaivosalueen puhtaiden vesien laatua.\n16 Lupamääräykset Talvivaaran kaivoksen vesipäästöjä koskevat voimassa olevat lupamääräykset ovat peräisin (Nro 52/2013/1) annetusta lupapäätöksistä ja koskevat kaivosalueelta pois johdettavia likaantuneita vesiä Veden laatu Taulukossa (Taulukko 2-1) on esitetty annetun ympäristöluvan lupamääräyksen 8 mukaiset ainepitoisuuksien raja- ja tavoitearvot kaikille kaivosalueelta vesistöön johdettaville likaantuneille vesille, jotka käsiteltyjen vesien tulee täyttää ennen vesistöön johtamista. Taulukko 2-1. Kaivosalueelta vesistöön johdettavien vesien pitoisuuksien raja- ja tavoitearvot Raja-arvo Tavoitearvo Nikkeli < 0,3 mg/l* < 1,0 mg/l** Kupari < 0,3 mg/l* < 1,0 mg/l** Sinkki < 0,5 mg/l* < 1,0 mg/l** Rauta < 4 mg/l* Uraani < 10 µg/l* Sulfaatti < mg/l* Kiintoaine < 20 mg/l* Mangaani < 6 mg/l* ph < 10* < 10,5** liukoinen elohopea < 5,0 µg/l*** liukoinen kadmium < 10 µg/l*** * Virtaamapainotteinen kuukausikeskiarvo ** Yksittäinen näyte *** Valtioneuvoston asetus (1022/2006) liite 1B Vesimäärät Ympäristöluvan ( ) lupamääräyksen 9 mukaisesti käsitellyt jätevedet on juoksutettava vesistöihin tasaisesti niiden virtaamiin suhteutettuna. Kuhunkin purkusuuntaan johdettavan jäteveden vuorokausivirtaama saa olla välisellä jaksolla enintään 15 % ja muina aikoina enintään 10 % johtamista edeltäneen Kalliojoen alaosan 7 vuorokauden keskivirtaamasta. Vuoksen vesistön suunnassa käsitellyt jätevedet on johdettava Ylä-Lumijärven ohi Lumijokeen Kuormitus Ympäristöluvanmääräyksen 9a mukaan kaivosalueelta Oulujoen ja Vuoksen vesistöihin johdettavien käsiteltyjen jätevesien yhteenlaskettu päästö saa olla vuonna 2014 seuraava: Nikkeli 250 kg Kupari 150 kg Sinkki 300 kg Mangaani kg Sulfaatti t Natrium t Vaasan hallinto-oikeuden määräämän ns. jakaumasäännön mukaan vuoden kokonaispäästöistä enintään 40 % on luvallista johtaa Lumijoen kautta Vuoksen vesistöön.\n17 Tulosten tarkastelu Tässä osiossa tarkastellaan vuonna 2014 kaivosalueen käsittely-yksiköiltä ja puhtaan veden varastoista vesistöihin johdettujen käsiteltyjen jätevesien määrää, vedenlaatua, vesistökuormitusta sekä lupaehtojen toteutumista. Vuoden 2014 tarkkailutuloksia on verrattu myös aiempien vuosien tuloksiin. Lisäksi vuonna 2014 tutkittiin käsittely-yksiköille johdettavien vesien laatua. Käsittelylaitokselle tulevan ja lähtevän veden laadun perusteella on arvioitu suuntaa antavasti käsittelylaitoksen puhdistustehoa eri aineiden osalta Vesimäärät Vuonna 2014 kaivosalueelta johdettiin ulos vesistöihin yhteensä noin 4,82 miljoonaa kuutiota käsiteltyjä jätevesiä, joista noin 2,74 milj. m 3 (noin 57 %) johdettiin pohjoiseen Oulujoen vesistöön ja noin 2,08 milj. m 3 (noin 43 %) etelään Vuoksen vesistöön. Vuoden 2014 kokonaisvesimäärä oli lähes miljoona kuutiota vähemmän kuin vuonna 2013 (Taulukko 2-2). Taulukko 2-2. Kaivokselta vuonna 2014 vesistöön johdetut käsitellyt jätevedet. Juoksutukset 2014 (m 3 ) Pohjoinen (Oulujoen vesistö) Etelä (Vuoksen vesistö) Latosuo Kärsälampi Kuusilampi SEM2 Kortelampi 1 Kortelampi 2 Torvelansuo Yhteensä Pohj./Etelä Koko kaivos Vuosi Kaivosalueen vesien juoksutukset vesistöihin tapahtuivat pääosin alkuvuodesta tammikuusta kesäkuun puoliväliin saakka. Huhti toukokuussa kevättulvien aikaan juoksutus oli suurimmillaan. Loppuvuodesta vesistöön juoksutetut vesimäärät olivat alkuvuoteen verrattuna vähäiset (Kuva 2-9). Kuva 2-9. Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdettujen käsiteltyjen jätevesien määrä viikoittain sekä vesien kokonaiskertymä vuonna 2014 Kuvissa (Kuva 2-11, Kuva 2-11) ja liitteessä 1 on esitetty vesistöihin johdetut viikoittaiset vesimäärät.\n18 14 Pohjoiseen Oulunjoen suuntaan vesiä johdettiin Latosuon vesivarastoaltaalta yhteensä m 3 kolmessa jaksossa; tammikuun lopussa viikoilla 4-5 ( m 3 ), huhtikuun lopusta kesäkuun alkuun viikoilla ( m 3 ) ja joulukuussa viikoilla 50-1 ( m 3 ). Kärsälammen ( m 3 ) ja Kuusilammen ( m 3 ) purkupisteiden vedet johdettiin ympäristöön tammi kesäkuu välisenä aikana. Kärsälammen osalta pieni osa vesistä (4 277 m 3 ) johdettiin heinäkuussa viikoilla Kuusilammen juoksutuksissa puolestaan oli 4 viikon tauko helmi-maaliskuussa viikoilla Torrakkopuron (SEM2) neutraloinnin kautta vesiä ( m 3 ) juoksutettiin muihin käsittely-yksiköihin nähden tasaisemmin pitkin vuotta. Elokuussa viikoilla ja syyskuun lopusta marraskuun alkuun viikoilla juoksutuksissa oli tauko. Kuva Oulujoen suuntaan johdettujen käsiteltyjen jätevesien määrä vuonna 2014 viikoittain purkupisteittäin jaoteltuna. Etelään Vuoksen vesistön suuntaan kaivosvesiä johdettiin pääosin Kortelammen käsittelyyksiköiden kautta. Kortelampi 2:n kautta tammi toukokuu välisellä jaksolla vesiä juoksutettiin vesistöön suhteellisen tasaisesti. Kevätvalumien aikana huhti toukokuussa suurin osa juoksutetuista vesistä oli Kortelampi 1:n kautta johdettuja vesiä ( m 3 ). Torvelansuon altaasta vesiä juoksutettiin koko vuonna ainoastaan huhti toukokuussa viikoilla yhteensä m 3. Kesä joulukuu välisellä jaksolla Vuoksen suuntaan johdettiin vesiä vain Kortelampi 2 käsittely-yksiköltä syyskuu marraskuu välisellä jaksolla viikoilla ( m 3 ) ja ( m 3 ). Kuva Vuoksen suuntaan johdettujen käsiteltyjen jätevesien määrä vuonna 2014 viikoittain purkupisteittäin jaoteltuna. Ympäristöluvan lupamääräyksen 9 mukaisesti vesistöön juoksutettavan veden määrää tulee säädellä Kalliojoen virtaamien mukaisesti. Vesistöön juoksutettavan käsitellyn jäteveden vuorokausivirtaama saa olla välisellä jaksolla enintään 15 % ja muina aikoina enintään 10 % johtamista edeltäneen Kalliojoen 7 vuorokauden keskivirtaamasta.\n19 15 Kalliojoen jatkuvatoimisen virtaamamittauksen on todettu toimivan talviaikaan epäluotettavaksi, joten sen rinnalla virtaamia mitattiin käsimittarin (Sontek YSI FlowTracker) avulla vähintään kerran viikossa. Kuvassa (Kuva 2-12) on esitetty Kalliojoesta mitatun virtaaman ja kaivosalueelta johdettujen vesimäärien suhdeluku, josta voidaan seurata lupamääräyksen 9 toteutumista. Suhdelukutarkastelun perusteella vesistöön johdetut jätevesimäärät ylittivät lupaehdot aika ajoin lähinnä alkuvuodesta tammi - helmikuussa sekä huhtikuussa. Kuva Kalliojoen virtaaman ja Etelän sekä Pohjoisen suuntaan johdettujen vesien suhdeluku vuonna Veden laatu Kaivosalueelta vesistöihin johdettujen käsiteltyjen jätevesien vedenlaadun tarkastelussa on keskitytty tarkastelemaan pitoisuusvaihteluja tarkemmin mm. graafisten esitysten avulla tarkkailun ja vaikutusten kannalta tärkeimpien ainepitoisuuksien osalta, joille on. lupamäärämääräyksissä annettu raja- ja tavoitearvoja. Osiossa on tarkastelu lupaehtojen toteutumista sekä verrattu vuoden 2014 tarkkailussa saatuja vedenlaatutietoja aiempien vuosien tarkkailuissa saatuihin arvoihin. Lisäksi käsittelylaitokselle tulevan ja lähtevän veden laadun perusteella on laskettu käsittelylaitoksen puhdistustehoja eri aineiden osalta. Vuoden 2014 prosessi- ja aluevesistä otettujen vesinäytteiden yksittäiset analyysitulokset on esitetty kokonaisuudessaan liitteessä Prosessin ylijäämävedet (Lone-ylite) Tarkkailuohjelman mukaisesti loppuneutraloinnin (Lone) ylitevesistä otetaan näytteet vain jos vettä johdetaan käsittelyalueille tai suoraan ympäristöön. Loppuneutraloinnin vesiä ei johdettu vuonna 2014 suoraan vesistöön, joten kappaleessa esitetyt ympäristöluvan lupamääräyksen 8 mukaiset veden laatua koskevat raja- ja tavoitearvot eivät koske loppuneutraloinnin vesistä vuonna 2014 analysoituja pitoisuusarvoja. Virtaamapainotteisia kuukausikeskiarvoja ei laskettu Lone-vesille. Kuvissa (Kuva Kuva 2-14) on esitetty graafisesti Lone-ylitevesien vedenlaatutulokset vuodesta 2010 lähtien keskeisimpien nykyisessä ympäristöluvassa painotettujen ainepitoisuuksien osalta. Kuvissa on esitetty vertailuna lupamääräyksen raja- ja tavoitearvot vesistöön johdettaville vesille. Pääosa loppuneutraloinnin (Lone) ylitevesistä johdettiin tehtaan käyttövedeksi tai käänteisosmoosilaitoksen (RO-laitoksen) syötevedeksi ja sieltä edelleen tehtaalle käyttövedeksi. Vuonna 2014 Lone-vesiä juoksutettiin välisenä aikana pohjoiselle käsittely-alueelle Haukilampeen ja eteläiselle käsittely-alueelle Majavan/Lumelan altaille.\n20 16 Käsittelyyn juoksutettujen vesien ph-arvot vaihtelivat välillä 8,6 11. Koko vuoden keskiarvo 10 oli samaa tasoa kuin vuonna Kiintoainepitoisuudet vaihtelivat välillä 3,8 65 mg/l, keskiarvon ollessa 29 mg/l. Kiintoainepitoisuudet olivat lähellä vuoden 2013 tasoa. Lone-vesien sulfaattipitoisuudet ovat laskeneet vuosien tasosta. Vuonna 2014 pitoisuudet vaihtelivat välillä mg/l ollen keskimäärin mg/l. Sulfaattipitoisuudet olivat keskimäärin pienemmät kuin vuonna Raudan osalta yksittäisten näytteiden pitoisuusvaihtelut olivat suuret µg/l, keskiarvo µg/l oli edellisvuotta suurempi. Mangaanipitoisuudet vaihtelivat välillä µg/l, keskiarvon ollessa µg/l. Sinkin ja kuparin osalta pitoisuudet olivat pääosin pieniä ja useimmiten analyyseissä käytettyjen määritysrajojen alapuolella. Sinkin pitoisuuskeskiarvo oli 22 µg/l ja kuparin keskiarvo 1,9 µg/l. Myös nikkelipitoisuudet olivat alhaisia keskimääräisen pitoisuuden ollessa 45 µg/l. Sinkki-, kupari- ja nikkelipitoisuudet olisivat alittaneet jokaisella näytekerralla uudessa lupapäätöksessä yksittäiselle näytteelle asetetut pitoisuusarvot.\n21 17 Kuva Prosessin ylijäämävesien (Lone-ylite) yksittäisten viikkonäytteiden ph-, kiintoaine-, sulfaatti- ja rauta-, mangaani-, sinkki-, kupari- ja nikkelipitoisuudet pitoisuudet vuosina Vertailuarvoina esitetty voimaan tulleet raja- ja tavoitearvot, jotka koskevat ympäristöön juoksutettavia vesiä. Lone-vesistä viikoittain analysoidut uraanipitoisuudet vaihtelivat 0,15 8,6 µg/l keskiarvon ollessa 3,6 µg/. Vuonna 2014 mitatut kaikki uraanipitoisuudet olivat pienemmät kuin lupamääräyksessä virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle laskettavan pitoisuusraja-arvo 10 µg/l.\n22 18 Kuva Prosessin ylijäämävesien (Lone-ylite) yksittäisten viikkonäytteiden uraanipitoisuudet vuosina Vertailuarvoina esitetty voimaan tullut raja-arvo, joka koskee ympäristöön juoksutettavia vesiä Käsittely-yksiköiltä ja puhdistetun veden varastoaltailta vesistöihin johdetut vedet Vesistöihin johdettavien vesien vedenlaatua tarkkailtiin viikoittain otettavin näyttein tarkkailusuunnitelman mukaisesti purkupisteeltä lähtevästä vedestä, mikäli käsiteltyjä jätevesiä juoksutettiin vesistöön. Purkupisteiltä vesistöön johdetuille vesien ainepitoisuuksille on annettu ympäristöluvassa raja- ja tavoitearvoja sekä yksittäisille näytteille että näytteistä lasketuille virtaamapainotteisille kuukausikeskiarvoille (Taulukko 2-1). Kuvissa (Kuva Kuva 2-23) on esitetty graafisesti vesien purkupisteiltä Oulujoen ja Vuoksen vesistöihin johdettujen vesien vedenlaatutulokset niiden aineiden osalta, jolle ympäristöluvassa on määrätty raja- tai tavoitearvoja. Liitteessä 3 on esitetty näytetuloksista lasketut ainepitoisuuksien virtaamapainotteiset kuukausikeskiarvot sekä verrattu pitoisuuksia luparajoihin. Vesistöihin johdettavan veden ph-arvo ei saa ylittää lupapäätöksessä annettua arvoa 10,5 ja virtaamapainotteisen kuukausikeskiarvon on oltava alle 10. Oulujoen suuntaan johdettavissa vesissä Kärsälammen veden ph-arvot vaihtelivat välillä 8,0 10,7 ja yksittäisiä raja-arvoja ylittäviä arvoja mitattiin alkuvuodesta tammi- maaliskuussa. Virtaamapainotteiset kuukausikeskiarvot vaihtelivat välillä 8,9 10,4, helmikuun arvon ylittäessä luparajan. Torrakkopuron ph-arvot vaihtelivat välillä 8,3 11,1 ja yksittäisten näytteiden rajaarvo ylittyi useaan kertaan huhti-, touko-, kesä-, heinä-, syys-, loka-, marras- ja joulukuussa. Myös kuukausittaiset virtaamapainotteiset keskiarvot ylittivät luparajan kesä-, heinä-, syys-, marras- ja joulukuussa. Latosuolta lähtevä vesi oli hapanta ph-arvojen vaihdellessa välillä 4,6 6,6. Myös Kuusilammelta lähtevän veden ph-arvot täyttivät yksittäisten näytteiden 6,2 9,8 ja kuukausikeskiarvojen osalta 6,4 9,5 lupaehdot. Vuoksen suuntaan johdetuista vesistä Kortelampi 1 pisteen kautta johdettujen vesien ph-arvot vaihtelivat välillä 9,1 10,1 täyttäen lupaehdot. Kortelampi 2 pisteestä mitatut arvot vaihtelivat välillä 8,7 11,1. Yksittäisen näytteen raja-arvo ylittyi kerran 9.1. otetussa näytteessä. Virtaamapainotteiset kuukausikeskiarvot vaihtelivat välillä 9,6 10,3 ja raja-arvot ylittyivät niukasti tammi-, helmi-, maalis-, syys-, loka- ja marraskuussa. Torvelansuolta vesiä johdettiin vesistöön huhti toukokuun kevättulvien aikaan jolloin ph-arvot vaihtelivat välillä 8,0 11,6. Raja-arvot ylittyivät yksittäisen arvon osalta ja virtaamapainotteisen kuukausikeskiarvon osalta toukokuussa.\n23 19 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden ph vaihtelut sekä ympäristöluvassa yksittäisille näytteille ja virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvoille asetetut raja-arvot. Kiintoainepitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu raja-arvo virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <20 mg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien kiintoainepitoisuudet vaihtelivat Latosuolla 2,5 29 mg/l, Kärsälammella 2,4 16 mg/l, Kuusilampi 2:lla 1,6-22 mg/l ja Torrakkopurolla 2,8 43 mg/l. Virtaamapainotteinen kuukausikeskiarvopitoisuus ylittyi Kuusilammella maaliskuussa (21 mg/l) ja Torrakkopurolla tammikuussa (21 mg/l). Vuoksen suuntaan johdettujen vesien kiintoainepitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä 3,3-18 mg/l, Kortelampi 2:lla < mg/l ja Torvelansuolla mg/l. Virtaamapainotteinen kuukausikeskiarvopitoisuus ylittyi Kortelampi 2:lla tammi- (356 mg/l) ja huhtikuussa (22 mg/l) sekä Torvelansuolla huhti- (103 mg/l) ja toukokuussa (556 mg/l).\n24 20 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden kiintoainepitoisuudet sekä vertailuna ympäristöluvassa virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle asetettu raja-arvo. Nikkelipitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu raja-arvo yksittäiselle näytteelle <1000 µg/l ja virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <300 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien nikkelipitoisuudet vaihtelivat Latosuolla µg/l, Kärsälammella 3,8 11 µg/l, Kuusilampi 2:lla 4,5-700 µg/l ja Torrakkopurolla <3 330 µg/l. Virtaamapainotteinen kuukausikeskiarvopitoisuus ylittyi Kuusilammella helmikuussa (660 µg/l) ja Torrakkopurolla elokuussa (741 µg/l). Kuusilammella korkeimmat pitoisuudet mitattiin altaan ollessa miltei tyhjä (juoksutettiin sulanapitovirtaamaa), Torrakkopurolla korkeimmat pitoisuudet liittyivät puhdistamon häiriötilanteeseen. Vuoksen suuntaan johdettujen vesien nikkelipitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä 4,3-11 µg/l, Kortelampi 2:lla 1,5 860 µg/l ja Torvelansuolla µg/l. Yksittäisen näytteen pitoisuusraja-arvo ylittyi Torvelansuolla (5 200 µg/l) ja samoin myös kuukausikeskiarvopitoisuus huhtikuun (848 µg/l) osalta. Korkeimmat pitoisuudet olivat hetkittäisiä ja liittyivät puhdistamoiden häiriötilanteisiin.\n25 21 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden nikkelipitoisuudet sekä ympäristöluvassa yksittäisille näytteille sekä virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvoille asetettu raja-arvo. Kuparipitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu raja-arvo yksittäiselle näytteelle <1000 µg/l ja virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <300 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien kuparipitoisuudet olivat alhaiset jokaisella tarkkailupisteellä eikä raja-arvoja ylitetty. Kuparipitoisuudet vaihtelivat Latosuolla 1,5 5,3 µg/l, Kärsälammella 0,3 4,0 µg/l, Kuusilampi 2:lla 0,8-4,3 µg/l ja Torrakkopurolla <2 12µg/l. Myös Vuoksen suuntaan johdettujen vesien kuparipitoisuudet olivat lupaehtojen mukaisia. Pitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä <2 3,6 µg/l, Kortelampi 2:lla <2-52 µg/l ja Torvelansuolla <2 310 µg/l.\n26 22 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden kuparipitoisuudet sekä ympäristöluvassa yksittäisille näytteille sekä virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvoille asetetut raja-arvot. Sinkkipitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu raja-arvo yksittäiselle näytteelle <1000 µg/l ja virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <500 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien sinkkipitoisuudet vaihtelivat Latosuolla µg/l, Kärsälammella 0,8 11 µg/l, Kuusilampi 2:lla <2-250 µg/l ja Torrakkopurolla µg/l. Yksittäisen näytteen pitoisuusraja-arvo ylittyi Torrakkopurolla 9.1. (1 200 µg/l). Kuukausikeskiarvot pysyivät luparajojen alapuolella. Kuusilammella korkeimmat pitoisuudet mitattiin altaan ollessa miltei tyhjä (juoksutettiin sulanapitovirtaamaa), Torrakkopurolla korkeimmat pitoisuudet liittyivät puhdistamon häiriötilanteeseen. Vuoksen suuntaan johdettujen vesien sinkkipitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä <5-14 µg/l, Kortelampi 2:lla < µg/l ja Torvelansuolla µg/l. Yksittäisen näytteen pitoisuusraja-arvo ylittyi Kortelampi 2:lla (1 600 µg/l) ja Torvelansuolla ( µg/l). Kuukausikeskiarvopitoisuus ylittyi Torvelansuolla huhtikuun (1889 µg/l) osalta. Korkeimmat pitoisuudet olivat hetkittäisiä ja liittyivät puhdistamoiden häiriötilanteisiin.\n27 23 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden sinkkipitoisuudet sekä ympäristöluvassa yksittäisille näytteille sekä virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvoille asetetut raja-arvot. Rautapitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu raja-arvo virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle < 4000 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien rautapitoisuudet vaihtelivat Latosuolla µg/l, Kärsälammella µg/l, Kuusilampi 2:lla µg/l ja Torrakkopurolla < µg/l. Virtaamapainotteisten kuukausikeskiarvojen pitoisuusraja-arvo ylittyi Latosuolla tammikuussa (6 209 µg/l), huhtikuussa ( µg/l) ja toukokuussa (6959 µg/l) ja Kuusilammella helmikuussa ( µg/l). Kuusilammella korkeimmat pitoisuudet mitattiin altaan ollessa miltei tyhjä (juoksutettiin sulanapitovirtaamaa), Torrakkopurolla korkeimmat pitoisuudet liittyivät puhdistamon häiriötilanteeseen. Vuoksen suuntaan johdettujen vesien rautapitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä µg/l, Kortelampi 2:lla < µg/l ja Torvelansuolla µg/l. Virtaamapainotteisten kuukausikeskiarvojen pitoisuusraja-arvo ylittyi Torvelansuolla huhtikuussa (4 425 µg/l). Korkeimmat pitoisuudet olivat hetkittäisiä ja liittyivät puhdistamoiden häiriötilanteisiin.\n28 24 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden rautapitoisuudet sekä vertailuna ympäristöluvassa virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle asetettu raja-arvo. Sulfaattipitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu raja-arvo virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <6 000 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien sulfaattipitoisuudet vaihtelivat Latosuolla µg/l, Kärsälammella µg/l, Kuusilampi 2:lla µg/l ja Torrakkopurolla µg/l. Virtaamapainotteisten kuukausikeskiarvojen pitoisuusraja-arvo ylittyi Kuusilammella helmikuussa (8 373 µg/l). Kuusilammella korkeimmat pitoisuudet mitattiin altaan ollessa miltei tyhjä (juoksutettiin sulanapitovirtaama), Vuoksen suuntaan johdettujen vesien sulfaattipitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä µg/l, Kortelampi 2:lla µg/l ja Torvelansuolla µg/l. Raja-arvoja ei ylitetty vuonna 2014.\n29 25 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden sulfaattipitoisuudet sekä vertailuna ympäristöluvassa virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle asetettu raja-arvo. Mangaanipitoisuuksien osalta lupapäätöksessä on annettu tavoitearvo virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <6 000 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien mangaanipitoisuudet vaihtelivat Latosuolla µg/l, Kärsälammella µg/l, Kuusilampi 2:lla µg/l ja Torrakkopurolla µg/l. Virtaamapainotteisten kuukausikeskiarvojen tavoitearvo ylittyi Kuusilammella tammi- ( µg/l) ja helmikuussa ( µg/l) sekä Torrakkopurossa elokuussa ( µg/l). Kuusilammella korkeimmat pitoisuudet mitattiin altaan ollessa miltei tyhjä (juoksutettiin sulanapitovirtaamaa), Torrakkopurolla korkeimmat pitoisuudet liittyivät puhdistamon häiriötilanteeseen. Vuoksen suuntaan johdettujen vesien mangaanipitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä µg/l, Kortelampi 2:lla µg/l ja Torvelansuolla µg/l. Tavoitearvot ylittyivät Kortelampi 2:lla tammikuussa ( µg/l) ja Torvelansuolla huhtikuussa (7 415 µg/l). Korkeimmat pitoisuudet olivat hetkittäisiä ja liittyivät puhdistamoiden häiriötilanteisiin.\n30 26 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden mangaanipitoisuudet sekä vertailuna ympäristöluvassa virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle asetettu tavoite-arvo. Uraanille lupapäätöksessä on annettu raja-arvo virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle <10 µg/l. Oulujoen suuntaan johdettujen vesien uraanipitoisuudet vaihtelivat Latosuolla <0,1 0,37 µg/l, Kärsälammella 0,08 1,1 µg/l, Kuusilampi 2:lla <0,1 2,6 µg/l ja Torrakkopurolla 0,1 5,0 µg/l. Vuoksen suuntaan johdettujen vesien uraanipitoisuudet vaihtelivat Kortelampi 1:llä 0,16 0,52 µg/l, Kortelampi 2:lla 0,1 11 µg/l ja Torvelansuolla 2,8 40 µg/l. Virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle asetettua raja-arvoa ei ylitetty vuonna 2014.\n31 27 Kuva Oulujoen ja Vuoksen suuntaan johdetun veden uraanipitoisuudet sekä vertailuna ympäristöluvassa virtaamapainotteiselle kuukausikeskiarvolle asetettu raja-arvo. Liukoisen elohopean ja kadmiumin pitoisuudet ovat olleet pääosin alle määritysrajan ja aina alle valtioneuvoston asetuksen (1022/2006) liitteessä 1B määrättyjen raja-arvojen (Taulukko 2-1). Säteilyturvakeskus (STUK) teki Kortelampi 2, Torrakkopuron, Latosuon ja Kuusilammen tarkkailupisteistä lokakuussa ( ) otetuista näytteistä radioaktiivisuusmittaukset, joilla selvitettiin veden kokonaisuusaktiivisuutta (liite 4) ja arvioitiin tarvetta määrittää tarkkailuohjelmassa esitetyt uraanin hajoamistuotteet. STUK:n mittaustulosten perusteella radioaktiivisuustasot olivat niin alhaiset, ettei hajoamistuotteiden analyyseille ilmennyt tarvetta. Mittaustulosten perusteella aktiivisuusindeksit olivat välillä 0,28 0,60, jolloin turvallisuustavoitteet toteutuivat jokaisen näytteen osalta. Turvallisuustavoite toteutuu, kun aktiivisuusindeksin arvo on pienempi tai yhtä suuri kuin 1. Muutos tarkkailun toteuttamisesta sovittiin tarkkailua valvovan Kainuun ELYkeskuksen kanssa. Kortelampi 2, Torrakkapuro (SEP9), Latosuo ja Kuusilampi 2 purkupisteiden lähtevästä vedestä tehtiin lokakuussa ( ) ekotoksisuustestit (vesikirpputesti, levätesti, valobakteeritesti). Näytteiden toksisuuslausunnot on esitetty liitteessä 5. Testin perusteella näytteet eivät olleet toksisia vesikirpuille, levälle eikä valobakteereille.\n32 Käsittely-yksiköille tuleva vesi ja puhdistusteho Käsittely-yksiköille tulevista vesistä on otettu näytteet kuukausittain. Liitteessä 2 on esitetty kaikki käsittely-yksiköille tulevista vesistä otettujen näytteiden analyysitulokset. Taulukkoon (Taulukko 2-3) on laskettu samana päivänä otettujen käsittely-yksiköille tulevan että sieltä lähtevien vesien analysoitujen pitoisuusarvojen keskiarvot, joista on laskettu käsittely-yksikön keskimääräiset puhdistustehot kiintoaineelle, sulfaatille, arseenille, kuparille, mangaanille, nikkelille, raudalle, sinkille ja uraanille. On huomattava, ettei laskennallinen puhdistusteho huomioi veden viipymää käsittely-yksiköillä. Eteläisen käsittelyalueen reduktioita laskettiin Kortelampi 1 ja Kortelampi 2 näytepisteille tulevan ja lähtevän veden ainepitoisuuksista yhteensä 4 näytekierroksen osalta. Kalkkineutraloinnin keskimääräinen puhdistusteho oli metallien (Cu, Mn, Ni, Fe, Zn, U) suhteen erinomainen keskimääräisen puhdistustehojen vaihdellessa välillä %. Arseenin osalta puhdistusteho oli 63 %, kiintoaineen osalta 72 % ja sulfaatin osalta 24 % (Taulukko 2-3). Kaivosalueen käsittelyalueen reduktioita laskettiin käsittelystä lähtevän (Kuusilampi 2) sekä käsittelyyn tulevan (kipsisakka-allas, Majava) veden analyysituloksista kahden näytekierroksen osalta. Kalkkineutraloinnin keskimääräinen puhdistusteho oli metallien (Cu, Mn, Ni, Fe, Zn, U) suhteen erinomainen keksimääräisen puhdistustehojen vaihdellessa välillä %. Arseenin osalta puhdistusteho oli 71 %, kiintoaineen osalta 68 % ja sulfaatin osalta 73 %. Sekundäärialueen suojapumppausvesien käsittelyalueen reduktioita laskettiin käsittelystä lähtevän (Torrakkopuro) sekä käsittelyyn tulevan (SEM2 tuleva, SEM2 Latosuolta tuleva) veden analyysituloksista 9 näytekierroksen osalta. Kalkkineutraloinnin keskimääräinen puhdistusteho oli metallien (As, Cu, Mn, Ni, Fe, Zn, U) suhteen erinomainen %. Kiintoaineen osalta puhdistusteho oli 34 %. Sulfaatin osalta tulevan ja lähtevän veden pitoisuudet olivat samaa tasoa eikä käsittelyllä ollut vaikutusta sulfaattipitoisuuksiin. Sekundäärialueen vesien sulfaattipitoisuudet olivat pienemmät Eteläisen ja Kaivosalueen käsittelyalueiden veden pitoisuuksiin verrattuna. Taulukko 2-3. Käsittely-yksiköille tulevan ja lähtevän veden pitoisuuskeskiarvot sekä niiden perusteella lasketut keskimääräiset puhdistustehot. Kiintoaine (GF/C) Sulfaatti (SO4) Arseeni (As) Kupari (Cu) Mangaani (Mn) Nikkeli (Ni) Rauta (Fe) Sinkki (Zn) Uraani (U) mg/l mg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l Eteläinen käsittelyalue, (4 näytekierrosta) tuleva, pitoisuus , lähtevä, pitoisuus 4, ,5 2, , ,4 reduktio (%), puhdistusteho Kaivosalueen käsittelyalue, (2 näytekierrosta) tuleva, pitoisuus , lähtevä, pitoisuus 6, ,5 2, ,1 77 4,4 0,4 reduktio (%), puhdistusteho Sekundääriliuotusalueen suojapumppausvesien käsittely (9 näytekierrosta) tuleva, pitoisuus , lähtevä, pitoisuus ,5 3, ,1 reduktio (%), puhdistusteho\n33 Kuormitus Vesistöön johdettu kuormitus on verrannollinen johdettuun vesimäärään ja veden laatuun nähden. Kuormituslaskennassa on käytetty konsultin ottamien viikkonäytteiden lisäksi osaksi tukena Talvivaaran oman laboratorion tuloksia, esimerkiksi tutkittaessa lyhytaikaisia pitoisuuspoikkeamia tai mikäli velvoitetarkkailun näytteenottoa juoksutusviikolta ei ole otettu. Vesimäärät perustuvat purkupisteiltä mitattuihin arvoihin. Kuormitukset on laskettu nikkelille, kuparille, sinkille, mangaanille, sulfaatille ja natriumille, joilla on voimassa annetut luparajat. Kuvissa (Kuva Kuva 2-26) on esitetty graafisesti kaivosalueelta viikoittain vesistöön johdetut vesimäärät ja kuormitukset luparajoineen sekä syntynyt kertymä. Liitteessä 6 on esitetty virtaamat ja kuormitukset erikseen sekä pohjoiseen Oulujoen suuntaan että etelään Vuoksen suuntaan. Taulukossa (Taulukko 2-4) on vuoden 2014 kokonaiskuormituksen lisäksi esitetty vertailuna vuonna 2013 vesistöön johdettu kuormitus. Taulukko 2-4. Vuonna 2014 kaivoksen purkuvesipisteiltä vesistön johdetut vesimäärät, kuormitus, kuormituksen jakautuminen purkusuuntien välillä sekä luparajat. Vertailuna vuoden 2013 kuormitustiedot. Vesimäärä Nikkeli Kupari Sinkki Mangaani Sulfaatti Natrium (m 3 ) (kg/a) (kg/a) (kg/a) (kg/a) (t/a) (t/a) Luparaja ( ) Vuosi 2014 Vuoksen suunta , osuus (%) Oulujoen suunta , osuus (%) Yhteensä , Vuosi 2013 Vuoksen suunta osuus (%) Oulujoen suunta osuus (%) Yhteensä Kaivosalueen purkuvesipisteiltä tapahtui juoksutusta pääosin alkuvuodesta aina toukokuun loppuun asti. Eniten vesiä juoksutettiin heti alkuvuodesta tammikuussa sekä kevättulvien aikaan huhti toukokuussa jolloin myös kuormitukset olivat suurimmillaan (Kuva Kuva 2-26). Nikkelin osalta kokonaiskuormitus n. 171 kg pysyi alle luparajan ja oli pienentynyt edellisvuodesta noin 60 %. Kuormituksesta 40 % johdettiin etelään Vuoksen suuntaan ja 60 % pohjoiseen Oulujoen suuntaan. Kuparin osalta kokonaiskuormitus n. 19 kg pysyi selvästi alle luparajan ja oli pienentynyt hieman edellisvuodesta. Kuormituksesta 59 % johdettiin etelään Vuoksen suuntaan ja 41 % pohjoiseen Oulujoen suuntaan, mikä ylitti niukasti VHO:n välipäätöksen määräyksen, jonka mukaan Vuoksen suuntaan saa johtaa enintään 40 % haitta-aineen vuosipäästöistä. Sinkin kokonaiskuormitus 309 kg oli laskenut edellisvuodesta noin 60 %, mutta ylitti niukasti sille asetetun luparajan. Kuormitus jakaantui Oulujoen suuntaan 61 % ja Vuoksen suuntaan 39 %. Mangaanin kokonaiskuormitus kg oli edellisvuotta noin 70 % pienempi ja täytti lupaehdot sekä kokonaiskuormituksen että johtamisosuuksien suhteen. Kuormitus jakaantui Oulujoen suuntaan 75 % ja Vuoksen suuntaan 25 %. Sulfaatin osalta kokonaiskuormitus tonnia puolittui edellisvuodesta ja pysyi niukasti lupaehtojen rajoissa. Sulfaatista 60 % johdettiin Oulujoen ja 40 % Vuoksen suuntaan. Myös Natriumin osalta kokonaiskuormitus tonnia puolittui edellisvuodesta ja pysyi lupaehtojen alapuolella. Päästöistä 76 % kohdistui Oulujoen ja 24 % Vuoksen suuntaan.\n34 30 Kuva Kaivoksen purkuvesipisteiltä vesistöön johdettujen vesien määrä viikoittain sekä kokonaiskertymä vuonna 2014 (lähde: Talvivaaran ympäristöraportointi) Kuva Kaivoksen purkuvesipisteiltä vesistöön johdettujen vesien nikkeli- ja kuparikuormitukset viikoittain sekä kokonaiskertymä vuonna 2014 (lähde: Talvivaaran ympäristöraportointi)\n35 Kuva Kaivoksen käsittely-yksiköiltä vesistöön johdettujen vesien sinkki-, mangaani-, sulfaatti- ja natriumkuormitukset viikoittain sekä kokonaiskertymä vuonna 2014 (lähde: Talvivaaran ympäristöraportointi) 31\n36 32 3. SANITEETTIVEDET 3.1 Puhdistamon kuvaus Tehtaalla, toimistorakennuksessa ja muissa tiloissa muodostuvat saniteettivedet käsitellään vuonna 2008 rakennetulla jätevedenpuhdistamolla. Puhdistetut jätevedet johdetaan etelään Vuoksen suuntaan. Puhdistamon prosessi on bioroottorilla varustettu biologis-kemiallinen jälkisaostus. Lupamääräyksien mukaisesti puhdistamon tehon on oltava vuosikeskiarvona BOD 7 :n osalta 90 % ja kokonaisfosforin osalta 85 %. Jätevesikuormituksen mitoitusarvot 400 työntekijän mukaan laskettuina ovat: Q kesk. 80 m 3 /d q mit 9 m 3 /h BOD 7 Kok.P 40 kg/d 1,6 kg/d Mekaaninen käsittely käsittää välppäyksen ja hiekanerotuksen esiselkeytyksen. Laitos on varustettu ilmastetulla hiekanerotuksella, jossa on myös rasvanerotus. Bioroottorille tuleva BOD-kuormitus saa olla mitoituskuormitustilanteessa enintään 10 g/m 2. Huippukuormitustilanteessa on sallittu lyhytaikaisesti kaksinkertainen kuormitus. Kemiallinen saostusosa sijaitsee bioroottorin jälkeen ja se sisältää kemikaalin varastoinnin, annostuksen ja sekoituksen sekä selkeytyksen. Saostuskemikaalina on käytössä alumiinipohjainen PAX ja neutralointikemikaalina lipeä. Esi- ja jälkiselkeytyksestä eroteltu liete johdetaan sakeuttamoon. Sakeuttamo on varustettu jatkuvatoimisella hämmenninkoneistolla. Rejektivesi palautetaan puhdistusprosessiin. Sakeutin on mitoitettu maksimikuiva-ainekuormalle 30 kg TS/m 2 d. Liete sakeutetaan puhdistamolla noin 5 %, jonka jälkeen se kuljetetaan jätevedenpuhdistamolle kuivattavaksi ja kompostoitavaksi. Vuonna 2014 liete kuljetettiin Sotkamon jätevedenpuhdistamolle. 3.2 Käyttötarkkailun tulokset Kuvassa (Kuva 3-1) on esitetty puhdistamon vuotovesikertoimet, käyttöaste ja viikkovirtaamat vuodelta Puhdistamon käyttöaste oli 28 % ja 8 viikon maksimivirtaamalla käyttöaste oli 81 %.\n37 33 Vuotovesikertoimet: nmax = = 4,33 Jätevedenpuhdistamon käyttöaste: nv = = 1,48 4 peräkkäis en vii kon min.virtaama = 19 % keskivirtaama = 28 % 8 peräkkäisen viikon maks.virtaama = 81 % m3/vko 600 Jätevedenpuhdistamo n viikkovirtaama m3/d Jätevedenpuhdistamon viikkovirtaama Q kesk 120 Q max 100 mitoitus Q kesk Kuva 3-1. Talvivaaran saniteettijätevedenpuhdistamon vuotovesikertoimet, käyttöaste, keskimääräiset viikkovirtaamat ja suurimmat vuorokausivirtaamat vuonna 2014 Taulukossa (Taulukko 3-1) on esitetty jätevedenpuhdistamon käyttötarkkailutulokset vuodelta Jätevedenpuhdistamolla käsitelty kokonaisvesimäärä oli yhteensä m 3, keskimäärin 23 m 3 /d. Jätevesimäärä oli noin 700 m 3 enemmän kuin vuonna Ohijuoksutuksia ei jouduttu suorittamaan vuonna Jätevesimäärien suurin kuukausikeskiarvo oli huhtikuussa 75 m 3 /d, joka oli selvästi suurempi muihin ajankohtiin nähden. Normaalitoimintaa suurempi jätevesimäärä maalis- ja huhtikuussa johtui todennäköisesti pumppuvian aiheuttamasta mittausvirheestä, sillä laitoksen toiminta kyseisellä ajanjaksolla oli muuten normaalitasolla. Pienin kuukausikeskiarvo oli tammikuussa 15 m 3 /d. Suurin vuorokausivirtaama mitattiin huhtikuussa 101 m 3 /d ja pienin tammikuussa 5 m 3 /d (Taulukko 3-1). Viikoilla mitatut suurimmat vuorokausivirtaamat m 3 ylittivät puhdistamon mitoitusvirtaaman 80 m 3 /d (Kuva 3-1). Saostuskemikaalina on käytetty polyalumiinikloridia (PAX) yhteensä kg, keskimäärin 308 grammaa jätevesikuutiota kohden. Lisäksi neutralointikemikaalina käytettiin lipeää yhteensä kg. Puhdistamolla syntyvä liete kuljetetaan märkälietteenä jätevedenpuhdistamolle. Vuonna 2014 lietettä syntyi 291,1 m 3, joka kuljetettiin käsiteltäväksi Sotkamon jätevedenpuhdistamolle.


Arjen Karusellissa: Kesäinen kimppu\nKimppua oli kiva ihastella aamukahvin lomassa. Lähti päivä iloisella mielellä käyntiin. Meillä olikin kivaa ohjelmaa tänään, kun olimme kummipoikani rippijuhlissa. Kuinka se aika menee niin nopsaa ja lapset kasvaa huristen. Itse sitä on aina kaksikymmentäviisi vaan vuodesta toiseen. ;)\nTässä vielä kännykällä räpsäisty kuva juhlista. Tuo meidän kuopus on kyllä semmoinen hassuttelija, ettei osaa olla kuvissa ollenkaan pokerinaamalla. Ihana mussukka <3 Mukavaa sunnuntai-iltaa!\nEssi - pinossa 19. kesäkuuta 2017 klo 13.23\nKaunis kimppu ja toimii mustassa "maljakossa" tosi kivasti! :)\nHanna H 19. kesäkuuta 2017 klo 14.41\nSarin kotona 19. kesäkuuta 2017 klo 15.16\nMinustakin sopii hyvin tuon mustan kanssa yhteen!\nHanna H 19. kesäkuuta 2017 klo 19.05


Madeleine Peyroux – Wikipedia\nSyntynyt 1973 (ikä 46–47)\nAthens, Georgia, Yhdysvallat\nAmmatti kitaristi, laulaja-lauluntekijä\nTyylilajit jazz, blues\nLevy-yhtiöt Atlantic Records, Decca, Rounder\nMadeleine Peyroux (s. 1973 Athens, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jazzmuusikko, laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Peyroux on tunnettu laulutyylistään, ja häntä on verrattu Billie Holidayhin.kenen mukaan?\n2.1 Imago ja julkisuus\nPeyroux alkoi laulaa 15-vuotiaana löydettyään Pariisin Latinalaiskorttelin katusoittajat. Hän liittyi Riverboat Shufflers -nimiseen ryhmään. 16-vuotiaana hän liittyi The Lost Wandering Blues and Jazz Band -yhtyeeseen, ja kiersi kaksi vuotta Eurooppaa esittäen jazzstandardeja. Nämä kokemukset loivat perustan hänen ensimmäiselle albumilleen Dreamlandille. Levy julkaistiin vuonna 1996, ja se sai laajalti huomiota. Peyroux pääsi avaamaan konsertteja Sarah McLachlanille sekä Cesária Évoralle ja esiintyi jazzfestivaaleilla ja Lilith Fair -kiertueella.\nSeuraavat kuusi vuotta Peyroux esiintyi usein katutaiteilijana Pariisissa sekä toisinaan klubeilla Yhdysvalloissa, ja eli huomiota herättämättä. Hän työskenteli muiden artistien kanssa, mutta esiintyi klubeilla harvoin omalla nimellään.\nToukokuussa 2002 Peyroux alkoi työskennellä moni-instrumentalisti William Galisonin kanssa. Vuonna 2003 duo julkaisi seitsemän kappaleen EP:n Got You on My Mind, jota he myivät konserteissaan ja internetissä. Galison julkaisi levyn uudestaan elokuussa 2004 neljän tekemänsä kappaleen lisäyksellä.\nPeyroux julkaisi toisen sooloalbuminsa Careless Loven syyskuussa 2004, ja se sai pääasiassa positiivisia arvosteluja. Levyn aloittaa coverin Leonard Cohenin kappaleesta ”Dance Me to the End of Love”, ja siinä on cover-versiot myös muun muassa Bob Dylanin ”You’re Gonna Make Me Lonesome When You Go”, Elliott Smithin ”Between the Bars” ja Hank Williamsin ”Weary Blues” -kappaleista. Ainoa alkuperäiskappale levyllä on ”Don’t Wait Too Long” yhteistyössä Jesse Harrisin ja tuottaja Larry Kleinin kanssa.\n3. syyskuuta 2006 Peyroux esiintyi Live from Abbey Road -ohjelmassa, joka kuvattiin Abbey Road Studios -äänitysstudiolla. Jaksossa esiintyivät myös Red Hot Chili Peppers ja Snow Patrol, ja se näytettiin brittiläisellä Channel 4 -televisiokanavalla sekä yhdysvaltalaisella Sundance Channel -kaapelikanavalla.\nPeyroux’n kolmas sooloalbumi, Half the Perfect World, julkaistiin 12. syyskuuta 2006. Hän teki yhteistyötä muun muassa sellaisten artistien kanssa kuin Jesse Harris, Walter Becker, Larry Klein levyn tuottaja, ja K. D. Lang, jonka kanssa Peyroux esitti cover-version Joni Mitchellin kappaleesta ”River”. Muita cover-kappaleita levyllä ovat Leonard Cohenin ja Anjani Thomasin ”Blue Alert” ja ”Half the Perfect World” sekä Charlie Chaplinin, John Turnerin ja Geoffrey Parsonsin ”Smile”.\n12. kesäkuuta 2007 Peyroux’lle myönnettiin parhaan kansainvälisen jazzartistin palkinto (Best International Jazz Artist) BBC Jazz Awards -tapahtumassa.\nPeyroux’ta edustaa American International Artists, joka edustaa muun muassa myös James Carteria ja Sarah Pedinottia.\nImago ja julkisuus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nPeyroux välttelee julkisuutta ja pitää matalaa profiilia. Hän on kadonnut julkisuudesta pitkiksi ajoiksi, kuten viettäessään useita vuosia katusoittajana ensimmäisen levynsä julkaisun jälkeen.\nHänellä on ranskalainen nimi ja hän puhuu ranskaa sujuvasti, mutta hän on yhdysvaltalainen, jolla on ranskalaiset sukujuuret. Hän laulaa toisinaan ranskaksi, mutta suurin osa hänen kappaleistaan on englanninkielisiä.\nPeyroux’n perhe on yliopistomaailmassa,selvennä ja hän on itse kuvannut vanhempiaan ”hipeiksi”. Perhe muutti Brooklyniin Peyroux’n ollessa kuusivuotias, koska hänen isänsä halusi tehdä uraa näyttelijänä. Peyroux kasvoi New Yorkissa ja Etelä-Kaliforniassa. Kun hänen vanhempansa erosivat, hän muutti äitinsä kanssa Pariisiin.\n1996 Dreamland Atlantic\n2004 Got You on My Mind Williams Galisonin kanssa Waking Up\nCareless love Rounder\n2006 Half the perfect world\n2009 Bare Bones\n2011 Standing on the Rooftop EmArcy/ Decca\n↑ Mayow, Liisa: Kiertolainen aloitti katusoittajana. Helsingin Sanomat, 17.8.2012. Artikkelin verkkoversio Viitattu 17.8.2012.\n↑ Abbey Road\n↑ a b NYT profile & interview\n↑ Wins BBC Jazz Award\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Madeleine Peyroux.\nMadeleine Peyroux Myspace-sivustolla (englanniksi)\nMadeleine Peyroux – Madeleine Peyroux’n Britannian levy-yhtiön sivusto\nMadeleine Peyroux – Richard Skellyn Allmusic-sivustolle kirjoittama lyhyt elämäkerta\nMadeleine Peyroux – Madeleine Peyroux -fanisivusto\nBNF: cb14000403v (data)\nISNI: 0000 0000 7999 0393\nWorldCat (VIAF): 61742554\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Madeleine_Peyroux&oldid=18486719”\nSivua on viimeksi muutettu 22. lokakuuta 2019 kello 02.34.


akpojan retkiblogi: Pari viikkoa anorakin käyttöä...\nAnorakki on ollut nyt runsaassa päivittäisessä käytössä reilut pari viikkoa. Eipä taida olla paluuta muiden takkien käyttöön, sen verran moneen keliin se näyttää olevan passeli kapiste.\nKylmimmillään ilma on ollut -17. Silloin laitoin alle villapaidan ja tarkenin hyvin. Lämpimimmillään on ollut +5, silloin alla oli ohuempi pitkähihainen paita. Tuulenpitävyys on mainio asia! Jopa -17 asteessa tarkenee melko kevyellä varustuksella kävellessä, kun tuuli ei mene läpi.\nKangasmateriaalin kulutuskestävyydestä sain kantapään kautta kokemusta viikonloppuna Pirkan Hiihdossa. Sauvojen kiristys on tarranauhoilla ja tarrapuoli pääsi hankaamaan epähuomiossa hihan suuta. Alla kuva mitä jatkuva reilun 10 tunnin hankaus tarranauhalla sai aikaan. Ei onneksi mitään pahempaa, pientä "nukkaantumista" vain. Täytyy olla tarkempi jatkossa, kun laittaa nuo sauvat käsiin.\nTarranauhalla hangattua polyamidia.\nPirkan hiihdot sujuivat takin kanssa erinomaisesti. Oikeastaan tämä oli urheilusuorituksena sellainen testi, jossa piti käydä ilmi tarvitaanko lisää tuuletuksia esimerkiksi kainaloihin. Missään vaiheessa 10 tunnin reipasta liikuntaa ei tullut tukala olo. Ei siis tarvitse lisätä ilmanvaihtoa. Alla oli ihoa vasten tekninen paita ja sen päällä puuvillainen imemässä kosteutta. Lämpötila oli hiihtojen aikaan pääosin muutaman asteen plussan puolella.\nAamupäivällä hiihdoissa tuli tihkusadetta pari tuntia. Se on pitkäkestoisin sade, jossa takki on ollut nyt käytössä. Missään vaiheessa vesi ei tullut kankaasta läpi vaan tipat olivat helminä kankaan pinnalla ulkopuolella. Kesällä sitten voi testailla reilummissa sateissa, mutta vaikuttaa siltä, että takilla pärjäilee kyllä mainiosti ainakin pienempien kuurojen ajan. Materiaalihan on erittäin nopeasti kuivuvaa. Pesukoneesta ottamisen jälkeenkin kangas tuntuu melkein kuivalta. Vesipilariarvo on 150 mm eli kovempi sade tullee läpi, mutta sen yllättäessä voi hakeutua sateensuojaan vaikka tarpin alle.\nTosi hyvä takki!\nKirjoittaja: Aki Ihanajärvi klo 17.04\nTunnisteet: Anorakkiprojekti, Pirkan hiihto, Teen sen itse


Jalkahoidot - Sastamala, jalkahoitola, Parafiinihoito, Säärikarvojen poisto\nJalkahoitoja on perusjalkahoidosta hemmottelevaan parafiinihoitoon. Tarjoamme monipuolisia jalkahoitoja myös laitos- ja kotikäynteinä. Hoitomme soveltuvat diabeetikoille.\nLöydät meiltä lisäksi kattavan valikoiman laadukkaita jalanhoitotuotteita sekä sukkia. Tutustu tarkemmin tuotteisiimme.\nPerusjalkahoito pitää sisällään kaiken oleellisen jalkojen hyvinvoinnin edistämiseksi. Perusjalkahoito on myös erittäin hyvä lahjaidea, joka sopii sekä miehille että naisille. Jalkahoito sisältää tarpeen mukaan eri toimenpiteitä. Jalkahoito on aina sijoitus omaan terveyteen. Varsinkin diabeetikot tarvitsevat jalkahoitoa aika ajoin.\nIhon ja kynsien analyysi\nKynsien ohennus ja leikkaus\nVarpaankynsien lakkaus jalkahoidon yhteydessä\nNyt väriä kynsiin! Jotain hillittyä vai todella pirteää? Oli makusi värin suhteen mikä tahansa, on lakkapullo henkilökohtainen ja saat sen mukaasi. Hygieniasyistä emme lakkaa kynsiä käytetyillä lakoilla.\nOvatko jalkapohjasi sileät kuin vauvan pylly, mutta paksuuntuneet kynnet vaivaavat? Tämä hoito on sinua varten.\nKynsien kunnon tarkastus\nKynsien hionta ja leikkaus\nPainaako kynsi? Joskus kynsillä on taipumus kasvaa sisäänpäin painaen kipeästi ihoa. Podofix -kynnenoikaisu soveltuu lähes kaikkien epämuotoisten, sisäänkasvaneiden ja taipuneiden kynsien hoitoon. Podofix pysyy kynnellä 2vko - 2kk ja liuska uusitaan kunnes haluttu tulos on saavutettu.\nHinta 50 € / jousi\nMagnesium kylpy ja rentouttava hieronta\nLämmin magnesiumkylpy rauhoittaa mieltä ja rentouttaa lihaksia. Erinomainen väsyneille ja turvonneille jaloille. Kylvyn päälle rentouttava jalkahieronta\nLämmin parafiinihoito parantaa verenkiertoa, sekä pehmittää ja kosteuttaa ihoa


Opintojen tavoiteajat | Farmasian tiedekunta | Helsingin yliopisto\nTutkijakoulut jat tohtoriohjelmat\nFarmasian tiedekunta /Opiskelu /Koulutusohjelmat /\nLaki asettaa opiskelijalle tavoiteajan tutkinnon suorittamiseen, mutta sallii kuitenkin tutkinnon suorittamisen tavoiteaikaa pidemmässä ajassa. Farmaseutin ja proviisorin tutkintojen tavoiteaika on yhteensä viisi lukuvuotta ja opiskelijalla on oikeus suorittaa tutkinnot viimeistään seitsemässä lukuvuodessa.\nPelkän farmaseutin tutkinnon tavoiteaika on kolme lukuvuotta ja opiskelijalla on oikeus suorittaa tutkinto viimeistään neljässä lukuvuodessa. Pelkän proviisorin tutkinnon tavoiteaika on kaksi lukuvuotta ja opiskelijalla on oikeus suorittaa tutkinto viimeistään neljässä lukuvuodessa.\nOpiskeluoikeuden jatkaminen lakisääteisin perustein\nOpiskelija voi seurata jäljellä olevaa tutkintokohtaista opiskeluaikaansa WebOodista. Lisäksi yliopiston opiskelijapalvelut ilmoittaa opiskelijalle kirjallisesti opiskeluajan päättymisestä. Opiskelija ilmoittaa em. poissaolon syyn opiskeluajan päättymisen lähestyessä. Ilmoituksen yhteydessä esitetään tarvittavat todistukset. Ilmoitus tehdään yliopiston opiskelijaneuvontaan.\nLisäaikahakemukseen tulee liittää hyväksytty valmistumissuunnitelma jäljellä olevien opintojen suorittamisesta. Valmistumissuunnitelman tulee olla realistinen ja toteuttamiskelpoinen. Suunnitelma laaditaan siten, että täysipäiväisesti opiskeleva suorittaa vähintään 45 opintopistettä vuodessa.\nLisäaikaa ei myönnetä, jos opiskelijan opinnot ovat edenneet merkittävästi alkuperäisen valmistumissuunnitelman aikataulua hitaammin eikä opiskelija ole esittänyt hitaalle etenemiselle hyväksyttävää syytä. Jos opiskelija on tehnyt lisäajalla valmistumissuunnitelmaan kuulumattomia\nFarmasian koulutusohjelmien valmistumissuunnitelma tulee ensisijaisesti tehdä WebOodin eHOPS-työkalun avulla ja palauttaa se opintoneuvojalle. Ohjeet eHOPSin käyttöön löydät opiskelijarekisterin verkkosivuilta.\nJos et voi käyttää WebOodia, palauta laatimasi valmistumissuunnitelma sähköpostin liitetiedostona (viikki-student@helsinki.fi).\nValmistumissuunnitelman hyväksymisen jälkeen lisäaikaa haetaan tällä lomakkeella.\nLisäaikahakemuksen käsittelyaika on noin neljä viikkoa. Tieto myönnetystä lisäajasta kirjataan opiskelijarekisteriin. Kielteinen päätös perusteluineen toimitetaan hakijalle kirjallisena. Kielteiseen päätökseen voi hakea kirjallisesti oikaisua tiedekunnalta 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Opiskelijan tulee lisäajan saamisen jälkeen itse huolehtia läsnäoloilmoittautumisesta yliopistoon.


Soneran avaus edut | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nSoneran avaus edut\nKeskustelu osiossa 'Operaattorit', aloittaja elukka78, 3/12/02.\nElikkä Soneralla kun on tämä 100euron puheaikatarjous, mutta avaus- ja kuukausmaksut tulevat maksattavaksi niin kuulin että jossain liikkeissä on myös tarjouksia että ei avausmaksua??? Missä moinen ja onko siellä myös jotain kylkiäisiä??\nKävin hakemassa Soneran liittymän. Untuvatakki (99e) ja 100e puheaikaa veloituksetta. Vain kytkentä joka oli jotain 8e.\nKertoisitko sinäkin mielipiteesi takista, laatu ja maksaisiko se vaatekaupassa 99?\nTakkia näkemättä voin sanoa, että ei kyllä varmasti maksaisi. Esimerkiksi itse ostin kolme vuotta sitten ihan kunnon paksun untuvatakin 399 markalla (noin 67 e) eikä kyse ollut mistään alennusmyynnistä. Untuvatakkien hinnat ovat yleensäkin aika kohtuulliset. Kylkiäisten arvot ilmoitetaan yleensäkin aina reippaasti yläkanttiin.\nTakkia näkemättä voin sanoa, että ei kyllä varmasti maksaisi. Kylkiäisten arvot ilmoitetaan yleensäkin aina reippaasti yläkanttiin.\nJuu. Kylläpä tuo nyt arvokkaammalta kuin 8e vaikuttaa joka tapauksessa.\nVeikkaisin että jotain 40-50e saisi kaupassa pulittaa tuollaisesta. Ihan lämminkin tuntuu olevan, mitä tuossa kävin käveleskelees pihalla.\nMä saan ton rotsin vasta torstaina kun olivat loppu. Mutta ihan asialliselta näytti. Tummansininen ja oranssi vuori. En ehkä maksaisi 99e, mutta ilmatteeks toki otan.\nTänään hain rotsin kokoa XL ja yllätys oli moinen. Kerrassaan loistava takki. Lämmin ja tyylikäs. Väri on tumman harmaa (menee mustasta) ja kaulus on sisältä orassinsävyinen (sopii). Ainoat sponssit oli ripustuslenkissä oleva Expertin logo ja toinen on pienessä muovi läpyskässä rotsin kyljessä.\nNyt käytän sitä ykkös rotsina ainakin toistaiseksi kun siitä kerta pidän\nSaakohan Expertit lisää noita takkeja kun tarjousaikakin on niin pitkä?\nPaikallisessa Expert-liikkeessä oli XXL-koko kuulemma jo toissapäivänä loppunut kun kävin takkia kysymässä. Kävi kuitenkin ilmi että kauppias on jemmannut takkeja itselleen!! Kävin nimittäin uudestaan eilen samaisessa liikkeessä ihan muilla ostoksilla niin kuulin henkilökunnan puhuvan keskenään että omistaja oli jemmannut nimenomaan XXL-kokoa omille tutuilleen ihan ilmatteeksi ilman liittymän ottoa!!\nAlkoi kyllä vähän v****ttamaan tuommoinen toiminta ja ostokset jäi tekemättä siitä liikkeestä nyt ja ikuisesti! Ja vielä valehdeltiin päin naamaa että takit on loppuneet, joopa joo...\nNo tämähän on nyt ihan yleistä joka alalla. "Korruptiotuotteita" jemmataan kavereille, tutuille, tutun tutuille....kun ne menevät kumminkin markkinoinnin mustaan aukkoon, eli niiden perään ei kukaan (pahemmin) kysele. Ja kauppiailla on ilmeisesti aika vapaat kädet päättää siitä miten noita takkeja jakelee.\nJokainen voi tietysti itse päättää miten eettistä tuollainen toiminta on tai haluaako asioida liikkeessä enää uudestaan.\nOnko noita takkeja tarjottavana missä liikkeissä? Siis pk-seudulla! Jos vaikka kävis hakemassa liittymänkin pois... )\nNyt kaikki Soneran asiakkaat liittymätyyppiä vaihtamaan!\nNo tämähän on nyt ihan yleistä joka alalla.\nYksi tuttu kauppias (ei matkapuh) piti liikkeessään arvonnan jossa pääpalkintona oli erään elintarvikejätin sponssaama kallis lulimauta. Kaveri sit soitti että haluatko voittaa laudan, ehtona oli vain että mun pitäisi tarvittaessa aina lainata lautaa sille. En suostunut, ja yksi toinen tuttu sitten "yllättäen" voitti laudan.\nNiin no kyllähän se "jemmaaminen" yleistä on ihan joka alalla, mutta ei se hauskaa ole kun itse joutuu uhriksi. No, ei siinä mitään pitää odotella parempia tarjouksia Isäntä muuten haki tuon takin ja ihan asiallinen on. Tiedoksi niille jotka eivät ole vielä takkia nähneet.\nKaippa tämä nyt tännekkin sopii. Alkaa olla näitä ketjuja niin paljon auki ettei tiedä mitä kirjoittaisi ja minne.\nEli avasin jo yhden Soneran liittymän tämän nykyisen tarjouksen aikana. Jos nyt kävisi niin että Sonera päättäisi nostaa tuota puheaika tarjoustaan onko minulla mitään mahdollisuutta saada tuota tarjousta itselleni? Voinko kikkailla esim käyttäjillä eli pistän vaikka muijan tai pikkuveljen käyttäjäksi ja saan edun?\nSamaa mietin itsekin.. Ainakin tämä kikkailu onnistui DNA:lla, kun Markantalosta sai näitä lahjakortteja. Silloin kampanjaehdoissa nimenomaan luki että yksi liittymä per käyttäjä.\nSoitin Soneran ASPAn ja kysyin(14min jonotus):\nJos olet jo liittymän tarjousaikana avannut ja haluat uuden (uudessa) liittymässä täytyy olla eri käyttäjä ja se täytyy liittää perhesopimukseen että edun saa myös siihen.\nTelian ASPA(8min jonotus):\nJos sinulla on Telian liittymä auki ja haluat tarjouksen joudut avaamaan liittymän eri käyttäjän nimiin jonka tiedot toimitettava täydellisinä(sotu jne jne)


01/06, 12/05, 11/05, 10/05, 09/05, 08/05, 07/05, 06/05, 05/05, 04/05, 03/05, 02/05, 01/05, 12/04, 11/04, 10/04, 09/04, 08/04, 07/04, 06/04, 05/04, 04/04, 03/04, 02/04, 01/04, 12/03, 11/03, 10/03, 09/03, 08/03, 06/03\n Программа института Финляндии на текущий месяц.\nUUTISIA INKERISTÄ 02/06\nSuomen Pietarin instituutin tiloissa 1. helmikuuta avattiin Suomen, Ruotsin ja Venäjän yhteisestä historiasta kertova näyttely. Näyttely tulee olemaan jatkuva ja sen ensimmäisessä vaiheessa esitettiin pääosin kirjallisia materiaaleja ja valokuvia. Näyttelyn järjestetään kulttuurihistoriallisen projektin puitteissa. Suomessa 14 vuotta asunut projektijohtaja Natalia Ershova korostaa, että projekti tavoittelee enen kaikkea nuoria, joiden historian tuntemus kaikissa kolmessa maissa tältä osin on melko olematonta. Paitsi Ershova avajasissa puhuivat instituutin johtaja Helena Autio-Meloni, historioitsija Aleksei Shkvarov, Ruotsin projektikoordinaattori Irina Dergatshova sekä kirjailija Boris Almazov.\nKolmekantasopimus Härmänmaan ammatti-instituutin (Lapua), Suomen yrittäjäopiston (Kauhava) ja Inkerin Liiton työllistämiskeskuksen välillä tuottaa tuloksia. 7. helmikuuta 23 opiskelijaa lähti ammattilliseen tutkintoon johtavaan opiskeluun Suomeen. Vielä seitsemän myöhemmin opiskelijaksi hyväksyttyä odottaa oleskelulupaa Pietarissa. Lähteneille nuorille tammikuussa järjestettiin suomen kielen ja suomalaiskulttuurin valmentava koulutus, mikä huomattavasti helpottaa heidän kotoutumistaan Pohjanmaalla.\nPääosin inkeriläistä syntyperää olevat opiskelijat tulevat opiskelemaan metalli-, ravitsemis- ja matkailualan ammattilaisiksi.\nMoni suomalainen oppilatos on kiinnostunut ulkomaalaisista opiskelijoista. Neljä ammattikorkeakoulua Mikkelistä, Lappeenrannasta, Kajaanista ja Rovaniemeltä pitivät 21. ja 22. helmikuuta yhteisen esittelytilaisuutensa houkutellen venäläisnuoria. Ongelmana tässä tapauksessa on se, että EU-maiden ulkopuolelta tulleella opintojen alkavalla on oltava UVI:n vaatimusten mukaan 6000 (!) euroa jonkin suomalaisen pankin tilillä. Tämä tekee opiskelun Suomessa täkälaisille melkein mahdottomaksi.\nInkerin Liiton työllistämiskeskuksen tarjoamassa projektimaisessa ammatti-koulutuksessa Pohjanmaalla sopimusosapuolet ovat löytäneet tähän rahaongelmaan sopivan ratkaisun.\nPaluumuuttajien kielitutkinto koneen äärellä\nEnsimmäistä kertaa Suomeen aikovien inkeriläispaluumuuttajien kielitaito testattiin 9.-10. helmikuuta Pietarissa tietokoneen äärellä. DIPAKI:n (digitaalisen inkerinsuomalaisten paluumuuttajien kielitutkinnon) järjestäjät epäilivät vähän, miten esimerkiksi vanhukset, jotka eivät ole aikaisemmin nähneet päätettä, pärjäävät sen parissa. Välttäen mahdollisia vaikeuksia kaikille kielitestiin kutsutuille järjestettiin treenaus kokeen esittelyversiolla Inkerin Liiton toimistossa. Hiiren käytön taito kaikille oli varsin helppoa oppia ja vastaamista ruudussa olevan tädin kysymyksiin todettiin jopa helpommaksi, kuin keskustelu elävän testaajan kanssa.\nPyhän Marian kirkon kryptassa pidettyyn kielitutkintoon kutsuttiin noin 40 ihmistä. Kukkaan testattavista ei moittinut kokeen uutta muotoa. Työministeriössä paluumuuttoasioista vastaava virkailija Irma Heikkilä-Paukkonen oli tyytyväinen niin Jyväskylän yliopiston ja Renet Oy:n valmistamaan digitaliseen kokeeseen kuin DIPAKI:n järjestelyyn Pietarissa. Helmikuun lopussa pääkonsulaatin kautta saatiin kielitutkinnon tulokset, 80% testattavia läpäisi kokeesta. Se on DIPAKI:n lyhyen historian paras tulos ainakin Pietarissa.\nPaluumuuttovalmennuksen opettajille täydennyskoulutusta\nEdistyneet kielitestauksien muodot ovat iso haaste Inkerin Liiton opettajille. Heidän pitää muuttaa opetusmenetelmiä ja tehtävät niin, jotta ne vastaisivat DIPAKI:n vaatimuksiin. 16.-18. helmikuuta Onnenkieli Oy:n toimitusjohtaja ?nne Kankainen koulutti taas paluumuuttovalmennuksen opettajia Pietarissa. Sellaisia täydennys-koulutusjaksoja, jolloin myös harjoitellaan paljon, pidetään säännöllisesti.\nKummallisia ovat venäläisen kalenterin mutkat, isänmaan puolustajan pyhän takia vapaapäivä sunnuntaista 26. helmikuuta siirrettiin perjantaihin 24.2. Inkerin Liitto näin joutui pitämään laskiaisjuhlat perjantaipäivänä!\nSvetlana Tregubilla (keskellä) on aina tärkeä rooli piirileikkien järjestämisessä. Valok. Andrei Kuznetsov\nLaskiaisjuhlat joka vuosi järjestää Toksovan kirkonkylän lähellä IL:n Pietarin osasto (pj Eero Pellinen). Sää ei tänä kevättalvena pettänyt, oli kirkasta ja vähän pakkasta. Mutta tärkeintä oli lumen paljous koska laskiaisjuhlien kohokohta on laskeminen lumirinteillä. Tiedättekö mikä on paras lasketteluväline? Muovikalvo! Se on ainakin hauskinta ja antaa takapuolen muistaa juhlimisen kauan.\nParijuoksu paistinpannukädessä ja lettuja täytyy välillä heittää. Valok. Andrei Kuznetsov\nPietarin kuoron kuorolaiset lauloivat ja järjestivät hauskat kilpailut. Oletteko joskus juosseet kilpaa heittäen painstinpannulla lettuja? Oletteko syöneet metsässä nuotiolla lämitettyjä blinejä vodkan kera? Jollette, niin kannattaa tulla ensi vuoden laskiaisjuhlillemme! Saatte mm. nähdä miten palaa oljella täytetty Talvi-akka, sen savun kanssa lentävät pois kaikki pimeyden pahat voimat. Kevät on tulossa.\n 23. helmikuuta Jekaterina Zaikan aloitteesta Systärpekissä pidettiin IL:n paikallisosaston perustamiskokous. Yhdistyksen toiminnasta kertoi vpj Wladimir Kokko. Mukana oli parisenkymmentä ihmistä. Se on jo kolmas yritys rakentaa paikkakuntaan toimivan inkeriläisseuran, kaksi edellistä kerhoa kaatui johtajien muuttoon Suomeen.\n Kalevalan päivän perinteinen seminaari Olga Konkovan johdolla pidettiin 28. helmikuuta Pietarin koulussa 200., jossa suomea opiskellaan päävieraskielenä.


Alusvaatteet - Miehet | Tee ostokset osoitteessa Cellbes.fi\nHanki itsellesi uusia tyylikkäitä miesten alusvaatteita, jotka ovat korkeaa laatua ja aina edullisia. Meidän Cellbes-verkkokaupastamme voit ostaa tyylikkäitä ja mukavia alusvaatteita, ajattomasti ja tyylipuhtaasti muotoiltuina. Me tarjoamme alushousuja eri malleissa, kuten bokserit ja lahkeettomat alushousut, ja lisäksi löydät meiltä myös sukkia useamman parin pakkauksissa sekä pitkiä kalsareita. Alusvaatteilla on taipumus kulua ajan mittaan, joten on aina silloin tällöin hyvä täyttää alusvaatelaatikkoa uusilla alusvaatteilla. Me myymme alusvaatteita, jotka on valmistettu pehmeistä materiaaleista, kuten puuvillasta.\n1 - 8 osumaa - Alusvaatteet\nTotal 8 osumaa Näytä lisää\nMiesten alusvaatteet - Löydä oikea koko\nJotta voisit ostaa täydellisesti istuvia miesten alusvaatteita, on hyvin tärkeää, että valitset juuri oikean koon. Meiltä voit ostaa alusvaatteita sekä pienemmissä että suuremmissa kokonumeroissa. Löytääksesi oman kokosi nopeasti ja kätevästi, voit suodattaa hakutuloksen koon mukaan. Valitse alushousuista se malli, jossa viihdyt parhaiten. Jos tilaat alusvaatteesi tänään, saat ne kotiisi jo muutaman päivän sisällä. Meidän alusvaatteemme ovat hillityissä väreissä, kuten harmaa ja musta ja ne sopivat mainiosti muiden vaatteidesi alle. Cellbes-verkkokaupasta löydät miesten alusvaatteita kaikille vartalomuodoille ja kaikissa mahdollisissa kokonumeroissa.


BMW 320 i Business 4d A (E90) SPORTTIPENKIT ristiseläntuen säädöllä, Xenonit Porrasperä 2006 - Vaihtoauto - Nettiauto\ni Business 4d A (E90) SPORTTIPENKIT ristiseläntuen säädöllä, Xenonit\nMoottori 2.0 l, Bensiini Rek.nro LLL-822\nTarkista ajoneuvon tiedot. Lähetä tekstiviesti AT LLL822 numeroon 16258, saat ajoneuvon omistaja-/haltijatiedot sekä tekniset tiedot suoraan Trafin ajoneuvorekisteristä. Hinta 3,73 €/viesti. Lisätietoja »\nBMW 320 i Business 4d A (E90) SPORTTIPENKIT ristiseläntuen säädöllä, Xenonit\nErittäin siistikuntoinen sporttipenkein varusteltu BMW jokapäiväisestä ajosta. Penkit ovat osittain nahkaiset ja niistä löytyy mm. sähköinen ristiseläntuen säätö ja sivuttaistuen säätö. Sisustus on kaikin puolin erittäin hyvässä kunnossa. Auto kolmannelta omistajalta (ollut minulla 9-vuotta), aukoton historia. Kolaroimaton, autossa ei ole tupakoitu eikä kuljetettu kotieläimiä.\nJuuri katsastettu, leimaa joulukuulle 2020.\nTäydellinen huoltohistoria, auto huollettu aina valtuutetussa huoltoliikkeessä huolto-ohjelman mukaisesti;\nSeuraavaan huoltoon ajotietokoneen mukaan on matkaa 22000 km. Lisäksi tehty ylimääräinen öljynvaihto 15 tkm välein (normaali vaihtoväli 30 tkm). Ilmastoinnin täyttöhuolto tehty 2 vuoden välein, viimeksi 2019 kesällä. Jakopää huollettu 150 tkm kohdalla (ketjunvaihto, kiristin ja molemmat Vanos-pyörät), kuitit tallessa kuten muistakin huolloista. Huoltokirjan merkinnät näkyvät kuvissa.\nSoita, niin kerron lisää autosta. Historia on erittäin hyvin tiedossa.\nVaihtoa voi toki ehdottaa, mutta ensisijaisesti mieluummin suorat kaupat.\nTehdaslisävarusteiden (lista lopussa) lisäksi autossa varusteina mm; DSC-ajonvakautusjärjestelmä, ajotietokone, sähkötoimiset lasinnostimet kaikissa ovissa, kauko-ohjattu keskuslukitus, lukuvalot edessä ja takana, istuinlämmittimet etuistuimilla, karttataskut, valaistut meikkipeilit, ymv.\nLohkolämmitin, sisätilanpistoke ja sisätilanlämmitin Defa Termini 2100 W (asennettu huomaamattomasti hansikaslokeron alapuolelle, ei pyöri jalkatilassa). Angel Eyes LED polttimot (kylmä sininen, katsastuskelpoiset).\nKesärenkaat, 225/45-17 Nokian Zline (pintaa 3 mm), BMW 158 17"-kevytmetallivanteilla.\nTalvirenkaat, 205/55-16 Firestone Winterforce, nasta (hyvä kulutuspinta), BMW 156 16"-kevytmetallivanteilla.\n0354 Titanium Silver -metalliväri.\nFFB6 Nahka/kangasverhoilu, 2-värinen Quarzharmaa/musta.\n02CY Sternspeiche 158 17" kevytmetallivanteet.\n0205 Steptronic automaattivaihteisto, 6-vaihdetta, käsinvalintamahdollisuus.\n0249 Monitoimisäätimet ohjauspyörään.\n0320 Mallimerkinnän poisto.\n0354 Tummennettu tuulilasin yläreuna.\n0430 Automaattisesti himmentyvät ulko- ja sisäpeilit, sisältää 0431 Luku- ja tunnelmavalot sekä 0313 Sisääntaittuvat ulkopeilit peruutustoiminnolla.\n0441 Tupakkaversio (autossa ei ole tupakoitu!)\n0465 Kääntyvät takaistuimen selkänojat, sisältää 0464 Suksipussin sekä 0497 kyynärnojan takaistuimelle mukitelineillä.\n0481 Urheiluistuimet eteen, sisältää kallistussäädöt, säädettävän istuinosan pituuden sekä säädettävät sivuttaistuet.\n0488 Ristiseläntuki etuistuimiin, sähkötoiminen.\n04AE Etukyynärnoja, liukuva.\n0507 Pysäköintietäisyyden valvonta (PDC) taakse.\n0524 Mukautuva kaarreajovalojärjestelmä (adaptiiviset kaarrevalot).\nJuha Turunen, Helsinki\nLLL-822, Nettiauto ID 11078283