HTC Wildfire, Nokia 6700 slide, C6 vai SE x10 mini pro? | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nHTC Wildfire, Nokia 6700 slide, C6 vai SE x10 mini pro?\nKeskustelu osiossa 'Minkä puhelimen ostaisin?', aloittaja elle84, 5/11/10.\nPäivän verran olen nyt täällä keskusteluja lukenut, ja en vaan osaa päättää, joten päättäiskö joku mun puolesta?\nEli hakusessa ois puhelin, joka olis\n- suht helppokäyttöinen (en jaksa joka asetusta metsästää)\n- puhuminen ja tekstailu pääkäyttö\n- kohtuullisia kuviakin olis kiva saada\n- sujuva nettikäyttö, lähinnä fb ja foorumit, mutta ei kuitenkaan ihan mahdottoman paljoa, eikä edes ihan joka päivä (paitsi jos innostun.. )\n- käteen sopiva (mulla on suht pienet kädet, ja esim. joskus kokeilemani E-sarjan puhelimet olivat ihan liian isoja tuntuakseen hyviltä)\nC6 kaatumisongelmista jo luinkin, eli sitä olen ehkä karsimassa listalta ensimmäisenä. Tosin kaveri on ollut tosi tyytyväinen omaansa, ja olihan täälläkin osa. Mutta en kestä jos mulle tulee kaatuva yksilö.\n6700 slidesta en ihan kauheasti löytänyt kokemuksia, joten se on sen vuoksi vähän kysymysmerkillä. Toisaalta houkuttaisi qwerty-näppis, joka muista löytyy paitsi tästä. Niin ja mies on ilmeisesti ostamassa 6700 sliden, joten sit mietin että harmittaako mua, jos otan jonkun toisen ja tää oliskin kivempi/parempi.\nHTC:ta olen kerran testannut, kaverin Desirea, johon hän on ollut tosi tyytyväinen. Wildfireä en ole koskaan nähnyt, mutta täällä moni vaikutti olevan siihen tyytyväinen. Itsellä on kokemusta tähän mennessä ainoastaan Nokiasta ja Samsungista, onkohan vaikeaa siirtyää käyttämään tuota?\nJa SE x10 mini pro pääsi listalle vasta täällä lueskeltuani, mistään SE:sta ei ole minkäänlaista kokemusta. Mutta Youtube videolla näytti ihan toimivalta peliltä ja muuten kivannäköinen.\nNiin ja puhelimet on rajattu tuohon sen mukaan mitä saa Saunalahdelta kytkynä, ja mikä miellyttää omaa silmää ja budjettia. Testaamaan en oikein pääse mihinkään, joten iha mutulla mennään. Niin ja tilata pitäis asap, nykyisestä puhelimesta puuttuu 4 numeroa, alkaa jo hiukan haittaamaan elämää.\nNyt sais tuota nokia 5230 saunikselta 2,9kk hintaan. Ei paha ollenkaan. Jätä ihmeessä c6 pois listalta, se on täyttä kuraa hintaansa nähden. Oletko kokenut esim e73 tai e5? Yllättävän mukavia käyttää jos kosketusnäyttöä ei tarvitse olla. Noista tuo sonyerkki ehdottomasti paras, jos kirjoittelet paljon koska qwerty ja android, erittäin surkeä näyttö tosin (pahempi kuin mitä pseksit väittävät). Wildfire paras valinta jos et halua pettyä esim netin selaus kyllä herkkua huonohkosta näytöstä huolimatta(jos siis tyydyt virtuaalinäppikseen).\nKiitos vastauksesta, tuo 5230 ei oikein vakuuta, vain 2,0mpix kamera, veikkaisin että sillä ei kyllä kovin kelvollisia kuvia saa? e73:n ja e5:n ulkonäkö ei oikein miellytä, joten ne taitaa karsiutua sen vuoksi, vaikka muuten ihan päteviltä vaikuttavatkin.\nJa kiitos Wildfire-kommentista, se taitaa kyl ykkösenä olla, ja jos nyt kukaan sitä ihan surkeaksi hauku niin napsuu sunnuntaina.\nJätä ihmeessä c6 pois listalta, se on täyttä kuraa hintaansa nähden.\nTäh.. C6:ssa todella hyvä hinta-laatusuhde, ehkä paras alle 300e puhelimissa.\nota wildfire et tuu pettyy\nAlkuperäinen kirjoittaja halusi vakautta jota C6 ei tottavie anna, myös muovinen kokonaisuus ja laitteen lonksuminen pahimmillaan parin viikon jälkeen ei vakuuta. C6 on rakennettu halvoista osista halvaksi puhelimeksi. Voi olla että kestää vuoden,kaksi tai paiskautuu seinään jo päivän jälkeen mahdollisien vikojensa takia. Nokioita on vaivannut myös ramin vähäisyys!. Nokiassa pitää olla s40 jos vakautta haluaa joka taas on muuten ominaisuuksiltaan kelvoton. Itse todellakin olisin tuon wildfiren hankkinut, mutta seuraavaan "parempaan" puhelimeeni haluan qwertyn ja siksi ostinkin "välipuhelimeksi" 5230 ja odottelen rauhassa hyvää android/qwerty konetta markkinoille.\nKyllähän kapulan pitää miellyttää silmään, jota ei nuo Nokian E-sarjan puhelimet välttämättä anna, makunsa kullakin.\nTodellakin tuo android on vaan se jonka takia kannattaa ottaa toi wildfire tai sitten toi SE. Varoitan kuitenkin, että jälkimmäisen puhelimen näyttö ei todellakaan näyttäydy edukseen.\n^Jeps, just noita C6-kokemuksia luin itsekin, ja siksi se on listalta ensimmäisenä tippumassa.\nOisko jollain jotain sanottavaa tuosta 6700 slidesta? Pääsin tänään yksillä synttäreillä sitä pikasesti räpläämään, suht jämäkältä vaikutti, tosin kun aukaisi liu'un niin hiukan tuntui siltä että natisisi, mut ei mitenkään häiritsevästi. Puhelimenomistaja ei ole mikään heavyuser, joten ei osannut sanoa paljon muuta kun että on kivanvärinen, saa kivoja kuvia ja animoidut hymiöt puuttuu. XD Eli ei kauheesti apua.\nEikös Wildfiressä ja x10 mini prossa ole sama resoluutio näytössä? Vai muistanko ihan väärin?\nOn sama reso, mutta todellisuudessa wildfiren näyttö vaan on ikävä kyllä niin paljon parempi. Jotkut tulevat toimeen ja toiset eivät. Saunalahdellahan taitaa olla parin viikon kytkyn purku joten tilaa tuo SE ja jos miellyttää niin pidä itsellä tai vaihda toiseen. Tämä tosin kannattaa soittamalla varmistaa!!!\nTuota kokeilleena ja s60 3rd:tä räplänneellä tuo nokian 6700 on ihan sanoisinko perus puhelin vähän paremmilla ominaisuuksilta. S60 3rd:llä ei kuuhun mennä ja melko suppea. Nettiä selatessa turhautuu eli max s-posti yms. lähinnä vain.\n+Koko, mahtuu joka käteen\n+Kännykkämäisyys, yhdellä kädellä onnistuu viestien kirjoitus näppäimiin katsomatta jne.\n-Kännykkämäisyys, joka toisaalta on siis plussa ja toisaalta pitkä miinus.\n-S60 3rd jo antiikkia.\nEli tämän kännykän kanssa nuo muutamat kriteerisi täyttyvät.\nSuosittelen joka puhelimen hivelyä kaupassa.\nOsta Nokia C6. Nykyään on vain myynnissä toimivia puhelimia. Esim. Verkkokauppa.com ja Gigantti.\nNykyään jos koskaan pitää tietää mitä ostaa, olkoot se sitten puhelin tai vaikka kumisaappaat. C6 ei todellakaan ole kärkikastissa niin softwaren kuin hardwaren takia.\nJokainen tietysti ostaa sen minkä haluaa ja pitää sitä hyvänä niin pitkään jolloin vaihtaa toiseen.\nSuuri kiitos kaikille vastanneille, erityisesti sulle sendas asiantuntevista ja perusteellisista ja ennen kaikkea perustelluista vastauksista!\nHarkinnan jälkeen äsken napsui tänne HTC Wildfire, punaisena. Ja nyt sit venaan jo innolla että koska sen sais Postista hakea.\nSe on hyvä valinta, onnittelut. Jos nyt et ihan välttämättä tuosta tykkää, niin saunalahdella on lain mukaan 14p palautusoikeus. Muistithan valita puhelimeesi myös netin? No sen pystyy tilaamaan tietysti jälkijunassa.\nItse puhun siis omista kokemuksista ja paljon testejä lukeneena sekä on tullut katsottua muiden kokemuksia, joissa tietenkin pitää ottaa huomioon tekstin oikeellisuus ym seikat. Mihinkään merkkiin ei ole ennakkoluuloja vaikka seitsemän nokiaa olenkin omistanut vieläpä putkeen, silloin nokia tekikin hyviä puhelimia ja tekee kelvollisia edelleen. Kuitenkin htc tytn 2 kokeillessani tunsin vain kuinka paljon puhelimesta voikaan irrota ja olihan se sen jälkeen pakko ostos, vaikkakin yli puolivuotta jahkasin ostopäätöstä. Nyt päivitystä pitäisi saada ja android olisi seuraava tulokas kunhan tulisi sellainen puhelin joka koukuttaisi yhtä hyvin kuin tuo htc. Nokialla siis mennään toistaiseksi ns. välimallin puhelimena


Juomakulttuuria – Anssi Kela – Virallinen sivusto\nErilaisten mehujen, vesien ja limonadien kavalkadi on tietysti melkoinen. Sosiaalisissa tilanteissa minusta on kuitenkin mukavaa nauttia jotain hieman tavallisuudesta poikkeavaa, kohottaa hetki tällä tavoin normaalin arjen yläpuolelle ja päästä maistamaan ns. juhlan tuntua. Seuraavassa kuvassa on tähän tarkoitukseen kolme hyvää vaihtoehtoa:\nVasemmalla on Old Jamaica -inkivääriolutta. Olut-liitteestään huolimatta juoma on täysin alkoholiton. Se on melko makeaa, inkivääri kuitenkin antaa juomalle miellyttävän tulisen potkun. Makua on vaikeaa verrata mihinkään muuhun juomaan: tätä täytyy kokeilla – siitä joko pitää tai ei. Olen testannut eri merkkisiä inkiväärioluita ja Old Jamaica on mielestäni parasta. Mainittakoon myös, että yleisemmin saatavilla oleva Schweppesin Ginger Ale on täysin toisentyyppinen juoma.\nKuvassa keskellä ja oikealla on vielä inkiväärioluttakin harvinaisempaa herkkua: maltia. Tutustuin maltiin reilu vuosi sitten Ghanassa, jossa se on suosittu virvoitusjuoma. Ensireaktioni oli, että hyhhyh. Jos maltin makua pitäisi kuvailla, niin mieleen tulee lähinnä jonkinlainen nestemäinen mämmi, todella viljavat aromit. Pääsin kuitenkin yli alkujärkytyksestäni ja lopulta huomasin olevani maltille itse asiassa melko perso. Ilokseni totesin, että juomaa on mahdollista saada myös Suomesta ja nykyisin se on armoitettu herkku esimerkiksi nautittuna kesämökin terassilla saunajuomana. Myös maltia on saatavana muutamaa eri merkkistä, kuvassa näkyvät Guinness Malta ja Supermalt on havaittu parhaiksi.\nSuosittelen lämpimästi kokeilemaan näitä juomia – pientä vaihtelua kokisten, jaffojen ja spraittien rinnalle. Ongelmana on tietysti saatavuus: inkiväärioluet ja maltit eivät yleensä kuulu perusmarkettien valikoimiin. Helsingissä molempia voi löytää ainakin Hämeentien alkupään lukuisista etnisistä kaupoista, valikoima ja tarjonta saattaa kuitenkin ainakin maltien suhteen hieman vaihdella. Old Jamaicaa löytyy hieman laajemmin: sitä on tavattu mm. Annankadun Punnitse & Säästä -myymälässä sekä Kauppatorin kupeessa Wanhassa Kauppahallissa.\nAlkoholittomia oluita on tietysti myös helposti saatavilla. Niiden makuun en kuitenkaan ole koskaan päässyt.\nKirjoittakaa jos teillä on näköhavaintoja maltista tai inkiväärioluesta Helsingin ulkopuolella – kuulisin mielelläni myös kommenttejanne jos innostutte maistelemaan niitä.\nMolen maistanut aitoa amerikkalaista inkiväärioltta (Root Beer) ja vot, kun oli hyvää! Sitä vain ei taida saada kuin juoman kotitanhuvilta, en ole ainakaan siihen tällä puolella Atlanttia törmännyt.\nps. Juoma oli mielestäni hyvää, vaikka se maistuikin melko paljon samalta kuin eräs suun desinfiointiin käytettävä neste. 🙂\nRoot beer ja inkivääriolut ovat kaksi aivan eri asiaa. Olen kerran juonut tölkillisen root beeriä (sille ei taida olla suomenkielistä nimeä?) ja se oli mielestäni lähinnä yrjöttävää: maistui tosiaan enemmänkin jonkinlaiselta linimentiltä kuin virvoitusjuomalta. Olen tosin ollut aikeissa ottaa root beeristä joskus uudet tyypit, sitähän on kaiketi saatavana erilaisin aromein höystettynä. Joten ei vielä langeteta lopullista tuomiota!\nItse olen kyllä törmännyt root beeriin ihan täkäläisissäkin kaupoissa, useastikin. Muistaakseni ainakin Kampin kauppakeskuksen K-market myy A&W-merkkistä root beeriä.\nOk. Mä olen ilmeisesti elänyt siinä luulossa, että kyseessä ovat ainakin jossain määrin sama asia. Aina oppii uutta. 🙂\nItse asiassa kokolailla Anssin jonkun aiemman kirjoituksen pohjalta tuli maistettua tuota Old Jamaicaa. Olin koukussa muistaakseni viimeistään toisen maistamiskerran jälkeen!\nViimeksi ostin tarjouksesta kokonaisen 24 kpl ”kopan” ja alkavat olla kohta loppu… Kiitos suosittelusta! Maku on todella miellyttävä ja tietty tulisuus oli yllättävä ensimmäisellä kerralla.\nMinäkin muuten luulin että root beer ja inkivääriolut ovat sama asia.\nNuo tölkitkin ovat sen verran ”vakuuttavan” näköisiä, että vähentävät varmaan entisestään kyselyjä siitä, miksi jeppe ei juo.\nMinäkään en käytä alkoholia (enkä muitakaan päihteitä). Ja kyllä, tuo Old Jamaica kuuluu suosikkijuomiini! Eikä edes maksa paljoa.\nJoskus repäisen ja juon luomulimsaa, en nyt muista merkkiä mutta tölkissä myydään sitäkin. Esim. Punnitse ja Säästä-kaupasta olen moista herkkua ostanut.\nJoskus teen itse jääteetä. Pohjaksi esim. vihreää teetä, joka jäähdytetään ja siihen lisätään sitruunamehua ja kivennäisvettä. Jos tykkää makeammasta juomasta, voi sekaan laittaa (intiaani)sokeria kun tee on vielä kuumaa. Ja vaniljasokerillakin voi maustaa. Rooibosteekin toimii hyvin jääteen pohjana, ja minttutee.\nEhkä tarkoitat näitä Whole Earth -limuja? Kyseisen tuoteperheen Elder Flower on oma suosikkini ja voitaisiin hyvin lisätä yllä listaamiini juomiin. Whole Earthin inkivääriolut ei sen sijaan ole lainkaan niin hyvää kuin Old Jamaica.\nNäitä Whole Earthin tölkkejä on mielestäni näkynyt ihan tavallisissakin ruokakaupoissa. Punnitse & Säästä -kauppojen lisäksi niitä saa myös ainakin Ruohonjuuresta.\nJuuri niitä! Ja totta, kyseinen inkivääriolut ei ole yhtä hyvää kuin Old Jamaica, lällympi maku on siinä.\nLupasin makustella uudestaan root beeriä, joten lunastin viikonloppuna sitä tölkillisen A&W-merkkisenä ja antauduin maun vietäväksi.\nEi hyvää. Olen lukenut jostain, että mikäli vierastaa jotain makua, niin sitä pitäisi maistaa ainakin 20 kertaa. Mikäli kieli ei ole vielä tuolloinkaan tottunut makuun, niin vasta silloin voi perustellusti sanoa, ettei tykkää siitä.\nMinä olen nyt juonut root beeriä kahdesti. Minusta kuitenkin tuntuu, että käytän jäljellä olevat 18 maistelukertaa mieluummin jonkin sellaisen juoman litkimiseen, joka maistuu hyvältä.\nViime kesänä Saksan reissulla tutustuin sellaiseen juomaan kuin Bionade, joka aiheutti valtavaa hupia ja hilpeyttä alkoholittomuudestaan huolimatta. Meiltä meni noin kaksi tuntia selvittäessämme hääherkkujen maistelun ohessa, että mikä marja tai hedelmä on Holunder. (Lopulta se paljastui seljaksi, mikä on oikeastaan sivuseikka.)\nSana ”luomulimppari” ei tee oikeutta Bionadelle, joka on hämmentävän vähäsokerista mihin tahansa limppariin verrattuna. Lopultakin oikein hyvää. Riemu oli suuri, kun löysimme sitä myynnistä myös koto-Suomesta. Olen maistanut vain punaista Holunder-makua.\nMinun mielestäni maukkain malt drink on Power Malta, sitä saa vain Hämeenkadun Taj Majalista. Hinta on tuplasti enemmän kuin näillä muilla Maltoilla, mutta samassa suhteessa on enemmän makuakin.\nTällä hetkellä ainoa ravintola joka tarjoilee malt drinkiä, on Elielinaukion Namaskaar Express. On hienoa, että terassillakin voi hellesäällä sammuttaa janonsa Super Maltalla. Ja samalla maistuu toki intialainen ruokakin.\nOlutkellari Helsinki Hallituskadulla on luvannut ottaa malt drinkit alkoholittomien oluiden valikoimiin kunhan ensi kerralla tulee alkoholittomien oluiden viikot.\nItse jäin koukkuun Maltaan Länsi-Afrikassa. Sen jälkeen sitä on tullut juotua niin Etelä-Euroopassa, Aasiassa kuin Väli-Amerikassakin.\nSuomessa pitäisi saada jokin iso panimo valmistamaan malt drinkkejä. Nyt eivät kaupat voi ottaa niitä valikoimiinsa, sillä pullot eivät ole palautuskelpoisia. Olen varma, että Maltat myisivät Suomessakin, ovathan ne suosittuja liki kaikkialla maailmassa. Ja suomalaisille maistuu mämmikin. (vinkki: kokeile mämmiä Power Maltan kanssa)\nOlen kertaalleen testannut Power Maltaa, mutta ainakaan silloin se ei tehnyt hyvää vaikutusta. Täytyy tosin sanoa, että ostamani satsi tölkitettyä Super Maltia (ylhäällä kuvassa) ei myöskään ole ollut niin hyvää kuin aikaisemmin juomani pullotettu versio. Ehkä tuo maku hieman heilahtelee vuosikerrasta toiseen. Power Malta täytynee nähtävästi arvioida uudestaan.\nKiitokset kuitenkin hyvästä malt-tilanteen päivityksestä! Komppaan vahvasti tuota suomalaisen maltin lanseeraamista.\nTulipa mieleeni muutama erikoisempi Malta, joita olisi kiva saada Suomeenkin.\nInkiväärillä, korianterilla tai kardemummalla maustettu Malta on aivan huippua. Hakkaa Old Jamaican Ginger beerin kevyesti. Lähin paikka mistä olen näitä bongannut, on Milano. Ehdotin muuan Hämeenkadun etnistä liikettä ottamaan myös nämä valikoimiinsa, eivätkä he ainakaan suoralta kädeltä ajatusta torjuneet.\nToinen olisi tuore saksalainen Malzbier, käytännössä sama asia kuin Malta. Tuoreena ja pastöroimattomana hanasta laskettuna maku on aivan eri luokkaa kuin tölkki- tai pullokama. Toisaalta suomalaiset olutravintolat tuskin koskaan tulevat antamaan alkoholittomalle oluelle niin suurta arvoa, että sellainen pääsisi ihan hanatuotteeksi asti. Lisäksi menekki jäisi pieneksi oikeiden oluiden rinnalla, joten käytännössä se olisi kuitenkin pastöroitava.\nHeh, enpä itsekään ole koskaan nähnyt muiden kuin aasialais- tai afrikkalaistaustaisten helsinkiläisten ostavan maltteja, vaikka viikoittain käyn 2-3 sixpäkkiä hakemassa. Taja Mahalissa olen joka kerta ollut kaupan ainoa ”jauhonaama”.\nOn meitä sitten ainakin kolme suomalaissyntyistä Maltan ystävää. Vaimollani on täsmälleen samanlainen maku!\nPalataan asiaan kun jotain uutta ilmenee. Tänne tulee tieto ensimmäisenä 😉\nHienoa Juho-Pekka, mahtavaa asiantuntemusta! Jos törmäät Helsingissä näihin maustettuihin malteihin, niin pistä ihmeessä vihjettä tänne.\nOlet muuten ensimmäinen maamieheni, jonka tiedän arvostavan tätä jaloa juomaa. Olen maistattanut sitä useilla kavereillani: ilmeet ovat aina olleet jokseenkin epäuskoisia ja maistelusessiot päättyneet päiden pudisteluun. Sama reaktio taisi tosin olla itsellänikin ensimmäisellä kerralla.\nOld Jamaicaa löytyy myös Oulun Säästä & Punnitse kaupasta (eli Second hand store kirppiksen yläkerrasta). Samasta kaupasta löytyy myös näitä Whole Earth -luomulimukoita.\nMitä mieltä olet rypälelimsasta? Omasta mielestäni se on todella hyvää, mutta kavereideni mielestä siinä on lähinnä outo maku. Toisaalta itselleni kyseisessä juomassa on myös kova ”juttukerroin” (luetaan: rypälelimsassa erityisen hienoa maun lisäksi on se, että se on rypälelimsaa, eli se on se asia itsessään on hieno juttu).\nPaljon erilaisia ylläkuvatun kaltaisia kokemuksia löytyy yleensä citymarketin amerikkahyllyistä, vaikka saattavatkin olla (ja yleensä ovatkin) melko kalliita.\n@Konemiääs: Nyt kun vedit tuon Amerikka-hyllyn mukaan keskusteluun, juolahti mieleeni, että Citymarketin Amerikka-hyllyn pitäjälle on mahdollista ehdottaa esim. Old Jamaica -inkiväärioluen ottamista mukaan valikoimiin; kyseinen juomahan on Jamaikalta, joten inkivääriolut sopisi teemaan loistavasti! Tuote-ehdotusten tekeminen käy helposti vaikkapa Facebookissa.\nEn ole varma, oliko merkki juuri Old Jamaica, mutta jokin aika sitten kokeilin jotain jamaikalaista inkivääriolutta. Jaan kernaasti mielipiteeni kaikkien kesken.\nMielestäni ”olut”-sana on harhaanjohtava. Ainakin allekirjoittanut totesi heti ensimmäisen kulauksensa jälkeen, ettei inkivääriolut muistuta juurikaan perinteistä ”meidän tuntemaamme” olutta. Inkiväärioluen erikoinen maku yllätti minut toden teolla, sillä olut-sana oli muodostanut mielessäni konnotaatioita ja asettanut minulle tiettyjä ennakko-odotuksia maun suhteen. Olin ”valmistautunut” aivan toisenlaiseen elämykseen. Ensireaktion jälkeen pyörittelin inkivääriolutta suussani otsa rypyssä ja arvioin sen makua: maku oli kertakaikkiaan ennennäkemätön (vai pitäisikö sanoa maistamaton, hahaa)! Makeahko ja voimakas lienevät hyviä sanoja kuvaamaan inkivääriolutta. Juoman yllättävyydestä huolimatta pidin mausta, eikä minulla ole siitä pahaa sanaa. Itse kun en alkoholia käytä, voisin hyvin kuvitella juovani sitä joissain juhlissa tai muissa sosiaalisissa tilanteissa. Onhan se, aivan kuten Anssi sanoi, arjen yläpuolelle kohottava kokemus.\nAnssi tavallaan vei jalat suustani, kun tuossa juomien esittelemisen lomassa harmitteli niiden saatavuutta. Tuokin juuri kuvailemani kokeilu oli ensimmäiseni ja toistaiseksi myös viimeiseni. Kiitos siis kauppavinkeistä, voisihan noissa piipahtaa.\n@andy: Kyllä amerikkahyllyä voisi itseasiassa mielestäni jopa vähän laajentaa. Monet muut erikoiset juomat voisi kokeilla! Jos mahdollista voisi hintaa myös tiputtaa hieman tuotteista pois, mutta toisaalta taas markkinarako taitaa kyseisillä tuotteilla olla sen verran pieni, että hinta taitaa olla välttämätön paha.\nKotkassakin löytyy pasaati kaupakeskuksessa Keidas Food Shopista.\nInkivääriolutta löytyy myös Kouvolasta Kuntotaloa vastapäätä etnisestä ravintolasta joka aikaisemmin toimi lähinnä etnisiä ruokatarvikkeita myyvänä kauppana. Löytyy myös lightversio (sukraloosalla makeutettu). On se vaan ihan paras juoma, etenkin kesähelteillä! Ja hyvä vaihtoehto oluelle, jos prosenteista ei oo väliä… ja varsinkin sellaisille joille on 🙂\nKuopiossa ravintola Introsta saa oivallista Bundaberg-merkkistä inkivääriolutta.


It's my life: Perjantai! Lunta!\nJos joku ei sitten vielä tiennyt, niin minä olen Stormiina ja RAKASTAN TALVEA. Miten jonkun mielestä sellainen musta ja synkkä talvi on muka parempi kuin tuo ihana talven ihmemaa, joka vallitsee heti kun on vähän lunta maassa. Eilen tosin oltiin jonkun aikaa jännän äärellä, kun lähdettiin elliksen kanssa viemään koneita jo valmiiksi Paattisille ja lähdettiin tietysti juuri kun se lumisade vasta alkoi ja kesärenkaat alla, kuinkas muutenkaan. Voin muuten kertoa, että vaikka mulla olisi kortti, niin en olisi suostunut ajamaan siinä lumipyryssä metriäkään. Vielä kun ajeltiin tiellä, jossa ei ollut katuvaloja, niin näkyvyys oli sitä luokkaa, että hyvä kun tien erotti lumipyryn keskeltä. Selvittiin kuitenkin hengissä takaisin ja autossakin on nyt jo talvirenkaat alla, niin uskallan tänään uudestaan kyytiin.\nMenin illalla ajoissa sänkyyn ja tarkoituksena oli lukea ihan vähän kirjaa eteenpäin ja mennä nukkumaan, että saisi kunnon unet. Toimiiko tää ikinä minkään hyvän kirjan kanssa oikeasti? Kyseessä oli Tuija Lehtisen Miss Seinäruusu ja loppuun astihan minä sen luin yön tunteina... Olen aina tykännyt Lehtisen tavasta kertoa tarinaa todella elävästi ja ottaa mukaan toinen toistaan hersyvämpiä sivuhenkilöitä, eikä tämäkään kirja tehnyt poikkeusta hyväksi todetusta kaavasta. Välillä ihan nauratti ääneen, kun oli niin pilke silmäkulmassa kirjoitettua tekstiä.\nAamulla kyllä vähän pisti kiukuksi, kun en ollut edes yrittänyt mennä ajoissa nukkumaan. Silmäluomet painoivat vähintään kilon ja kurkkukin oli kipeä. Mutta kun menin parvekkeelle juomaan kuumaa Finrexiniä, niin voin kertoa, että olo oli yhtä vaaleanpunainen kuin muumimukini. Mikäs näitä maisemia katsellessa...\nTöihin päästyäni luin facebookista, että naapurini oli nähnyt juuri samoihin aikoihin kun jotkut olivat viereisessä talossa harrastaneet erinäisiä aikuistenvälisiä rakkaudentunnustuksia keittiön pöydällä. Mä olin vissiin niin tohkeissani lumesta, että multa oli mennyt tämä show täysin ohi :D\nBussissa ei tällä kertaa ollut tarharyhmää, mutta sen sijaan lumi oli saanut eläkeläiset liikkeelle ja suuntaamaan matkansa talviseen Ruissaloon. Siellä varmaan maailman ihanimmat maisemat just nyt... Kyllä kelpaa mammojen ja pappojen nauttia päiväkävelystään! Työmatkalla näin myös niin hassunhauskan jutun, että oli ihan pakko pysähtyä kuvaamaan. Keskelle talvimaisemaa oli nimittäin jäänyt pieni muistutus siitä, millaista kesällä olikaan... Melkein teki mieli mennä piknikille sillan alle.\nOlen töissä tankannut lisää Finrexiniä, syönyt kanakeittoa ja lipittänyt teetä. Sormet ristissä toivon, että tämä kurkkukipu olisi vain pieni ja pikainen vilustumisen esiaste, jonka saisin vielä nujerreettua. Minähän en aio viikonloppuna sairastaa, se on varma!\nsyrämmellä: Stormiina klo 12.33\ntorstai _______ täynnä


Mitä puuhailit tänään? | Page 440 | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nViestiketjun aloittaja gogland\nmitä puuhalilit tänään?\nFirst Edellinen 440/443\nTiistai klo 10.35\nJa ilmeisesti virantoimitukseenkaan ei välttämättä asetta tarvita. Iso-Britannian peruspoliisi ei tietääkseni kanna ampuma-asetta, vaikka onhan heilläkin pamppuja, tainnuttimia ja kaasusumuttimia käytössään.\nNs. Järjestyspoliisilla ei pyssyjä ole mutta on paljon eri osastoja joissa asetta kannetaan mukana. Mut noilla katuja kiertävillä peruspartioilla ei ole taseria kummempaa. Auton varustukseen käsittääkseni kyl kuuluu konepistooli, mut mukana sitä ei kanniskella.\nTiistai klo 11.26\nNorjassa partioilla on kyllä virkapistoolit, mutta ne ovat autoissa lukollisessa laatikossa.\nTiistai klo 11.56\nKyllä poliisilla Suomessa on hyvä olla ase, vaikka ei sitä vissiin moni tarvitse koko uransa aikana (onneksi). Mulla on kuitenkin ainakin vielä sen verran luottoa Suomen poliisiin, että täällä ei tapahdu mitään fiilikseen/varmuuden vuoksi perustuvia ampumisia tai lavastuksia. Ei tarvitse sitten tiukassa paikassa pyytää aseellista partiota paikalle tai tilanne pääse pahenemaan.\nLuotto poliisiin on kyllä vähän heikentynyt. Olen aina luullut, että niissä on aika tarkat pääsykokeet. Yksi vanha kaveri kuitenkin joitain vuosia sitten haki poliisikouluun ja mua nauratti koko ajatus ("onnea yritykseen"), mutta se pääsi sinne ja on nykyään poliisi. Juuri sellainen ihminen jonka ei missään nimessä pitäisi olla poliisi eli ilmeisesti ne psykologiset kokeet ovat lähinnä vitsi. Saa nähdä mitä se vielä keksii, mutta ainakin kostamisen tarve vaikutti olevan kova eli kettuilla kaikki elämässään mielestään kokemat vääryydet virkavallan kautta. Tuohon kun lisää vielä, että se on jonkinasteinen koulukiusaaja ollut. Veikkaan, että tietosuoja on kovilla tuon näpytellessä\nJoku voisi kuvitella, että nuo karsitaan kyllä virheistä, mutta kun noita poliisien tuomioita katsoo, niin korppi ei tosiaan korppia noki. Aika pahasti saa mokailla, jotta se työn veisi ja ilmeisesti sanonta pitää paikkansa; "jos aikoo tehdä rikoksen, kannattaa ryhtyä poliisiksi"\nReactions: dale.jr, AlpinaD10 ja Unnoticed\nTiistai klo 12.51\nMinulla taas oli nuori tuttava joka olisi oikein hyvin sopinut poliisiksi kaikin puolin, mutta eipä päässyt. Kuulemma oli pompannut juuri psykologisissa kokeissa ja keskustelussa, kun ei ollut haastattelijan mielestä kyllin hyvin osannut perustella miksi halusi poliisiksi. Mutta tämä tietysti on kuultua tietoa, joten sillä lailla epävarmaa. Ainoa minkä tiedän ettei päässyt vaikka olisi minusta ollut hyvin sopiva hommaan.\nReactions: Zeni ja dale.jr\nTiistai klo 21.42\nKatiskassa yli 50 ahventa ja yksi alamittainen hauki. Hauki ja suurin osa ahvenista pääsivät takaisin mereen. Suurimmat ahvenet savustin.\nLieden kaasu loppui aamulla kesken kahvin keiton, onneksi varastossa oli täysi varapullo.\nViimeksi muokattu: Tiistai klo 22.02\nReactions: Bert, MGM, apek ja 8 muuta\nTiistai klo 21.46\nAjoin vähän vajaat 1 000 km ja kävin hautaamassa isän uurnan Joensuussa. Perillä olin aivan liian aikaisin mutta kun laitoin auton parkkiin ja istuin hitaasti virtaavan Pielisjoen penkalle niin aika meni hujauksessa. Kotikaupungissa on kyllä jotakin niin mukavaa, että voisin melkein harkita paluumuuttoa.\nReactions: Bert, MGM, apek ja 7 muuta\nTiistai klo 21.49\nKatso liite 110158\nEn keksinyt tähän sopivaa emojia joten koetan muuten olla mukana tunnelmassa. On tainnut Joensuu muuttua siitä kun sieltä muutin pois vuonna 1958.\nTiistai klo 22.18\nEtkö tosiaan ole käynyt siellä sen jälkeen kun muutit pois?\nTiistai klo 22.39\nEi ole ollut asiaa sinne päin.\nTiistai klo 22.55\nJa pitkä matka.\nTorstai klo 15.26\nNo nii, nyt on siitepölykangas asennettu kaikkiin 3 tuuletusikkunaan.\nTorstai klo 15.33\nOrapihlajan alasleikkaus tänää. On muuten suhtkoht vittumainen puska hävittää\n1 MB Katsottu: 56\nReactions: Sniper, Bert ja pinato\nTorstai klo 18.10\nKanisteri mukaan, huolttiksen kautta mökille. No eipä sit tarvinnu ruohoa ajella. Akku tyhjä. Sinne se sitten jäi latautumaan. Jos viikonloppuna yrittäis uusiks.\nNo olipa aikaa sit nautiskella paisteesta ja kuvata luontoa. Viime loppukesästä ostin alennuksesta 10+ siemenpussia, erilaisia kukkia. Nakkasin siemenet pitkin nurmialueen reunaa. Tarkoituksenakaan ei ollut mitään alkaa istuttamaan, kasvaa jos on kasvaakseen, rahallisesti kokeilusta ei paljoa köyhdy. Myös hyönteishottelleja asenneltu, jospa sit noita perhosia ja muita pörriäisiä kesällä olis vähän enemmän, viime kesä kun oli aika surkea.\nTorstai klo 18.35\nKävin tipauttamassa Jetin järveen ja pienen lenkin heitin. Kyllähän tuo vesillä olo on mukavaa ja kovin hiljasta oli järvellä vielä.\nHarmi vain kun en jettiä saanut omaan laituriin, niin piti viedä naapurin. Onneksi on mukavat naapurit\nTuli kiskottua vanha laituri kokonaan pois vesiltä, kun en sitä nopeasti fiksattua saanut. Jäät olivat tehneet melkoista tuhoa ja on rakennettava uusi laituri, kunhan luvan siihen saan. Mökillä oli myös vetäytynyt rantaviiva noin 50cm jäiden vuoksi, mutta onneksi oli laituri sielä kuivalla maalla.\nTorstai klo 19.30\nOn. Joka kesäinen helvetti\nTorstai klo 19.32\nOhimennen laitoin ulko-oven lukkopesään ihan virallista lukkoöljyä. Lopputuloksena ennen se tökki vähän ja nyt rohisee ja tökkii kunnolla Taitaa pitää paikkansa ettei noihin kannata koskea.\nTorstai klo 19.33\nReactions: Pasi_1, Dotzki, Bert ja 2 muuta\nTorstai klo 19.55\nToimii lukkopesässä, pyörän ketjussa ja makuuhuoneessa.\nTorstai klo 19.56\nNo en ole makkarissa kokeillut\nTaitaa voiteleva nestemäinen silikonirasva olla paras.


S5 Aineiden ominaisuudet ja rakenne – Wikikirjasto\n2 Mitä kemia on?\n2.1 Kemian mikromaailma\n2.1.1 H01 Kemian mikromaailma\n2.1.2 A01 Kemian mikromaailma\n2.2.1 H01 Aine\n2.2.2 A02 Aine\n2.3 Kemialliset merkit\n2.3.1 H03 Kemialliset merkit\n2.3.2 A03 Kemialliset merkit\n2.4 Alkuaine, yhdiste ja molekyyli\n2.4.1 H04 Alkuaine, yhdiste ja molekyyli\n2.4.2 A04 Alkuaine, yhdiste ja molekyyli\n2.5.1 H05 Alkuainekoostumus\n2.5.2 A05 Alkuainekoostumus\n3 Aineiden erotusmenetelmät\n3.2.1 H06 Tislaus\n3.2.2 A06 Tislaus\n3.3 Haihdutus ja suodatus\n3.3.1 H07 Haihdutus ja suodatus\n3.3.2 A07 Haihdutus ja suodatus\n3.4.1 H08 Uuttaminen\n3.4.2 A08 Uuttaminen\n4 Atomi ja atomin rakenne\n4.2 Atomin rakenne\n4.2.1 H09 Atomin rakenne\n4.2.2 A09 Atomin rakenne\n4.3 Järjestysluku ja massaluku\n4.3.1 H10 Järjestysluku ja massaluku\n4.3.2 A10 Järjestysluku ja massaluku\n4.4.1 H11 Isotooppi\n4.4.2 A11 Isotooppi\n5.3 Veden rakenne\n5.4 Veden ominaisuudet\n5.4.2 Arvioitavat tehtävät\nMitä kemia on?[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKemian mikromaailma[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTässä osassa tutustutaan kemian mikromaailmaan tai oikeastaan paremminkin nanomaailmaan. Nanometri on metrin miljardisosa, eikä tässä mittaluokassa tapahtuvia ilmiöitä tai rakenteita voida tutkia perusmikroskoopilla.\nAsioista keskusteleminen ilman näkemistä on hankalaa. Tämän vuoksi kemian opinnoissa käytetään paljon erilaisia malleja kuvaamaan vaikkapa molekyylien tai atomien rakenteita. Mallit ovat aina yksinkertaistuksia, eivätkä vastaa täysin todellisuutta, mutta nanomaailmaa selitettäessä erilaisiin malleihin turvaudutaan vielä yliopistossakin.\nJo peruskoulussa sama asia, vaikkapa vesimolekyyli, voidaan kuvata useilla erilaisilla malleilla. Kaikissa eri malleissa on jokin etu toiseen verrattuna ja tämän vuoksi yhden ainoan esitystavan käyttö ei ole järkevää. Alla on esitetty kolme erilaista mallia samasta vesimolekyylistä. Kaikissa näissä malleissa on on omat hyvät ja huonot puolensa. Tämän vuoksi erilaisten toisiaan täydentävien mallien käyttö on tärkeää.\nPallotikkumalli, jossa on esitetty varausten jakautuminen vesimolekyylissä\nKatso Opetus.tv sivuilta video: Kemian mikromaailma http://opetus.tv/ylakoulu/kemian-mikromaailma/\nH01 Kemian mikromaailma[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitä tarkoittaa nanometri? (metrin miljardisosa, 0,000 000 001 m)\nLaita käsitteet järjestykseen isoimmasta pienimpään: molekyyli, solu, atomi (solu, molekyyli, atomi)\nMistä perusyksiköistä molekyylit koostuvat? (atomeista)\nA01 Kemian mikromaailma[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\n0,09 grammaa per kuutiosenttimetri\nCarl Wilhelm Scheele (en)\nMistä atomeista vesimolekyyli koostuu? (kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista)\nMiksi atomeista ja molekyyleistä on olemassa erilaisia malleja? (Mallinnus on tärkeä osa luonnontieteitä. Mallit eivät kuitenkaan koskaan vastaa täysin todellisuutta, vaan ovat yksinkertaistuksia siitä. Erilaisten mallien avulla kemistit voivat selittää ilmiöitä paremmin kuin pelkkiä numeroita käyttämällä.)\nAine[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKemia tutkii ainetta ja aineen rakennetta. Tässä kappaleessa tutustutaan yhteen tapaan jaotella aineita omiin luokkiin, ja samalla opitaan useita kemian peruskäsitteitä. Tekstissä ja videossa kohdataan mm. seuraavat käsitteet: homogeeninen, heterogeeninen, alkuaine, yhdiste ja seos.\nKuvassa on malli hiilidioksidimolekyylistä, joka koostuu yhteenliittyneistä hiili- (musta) ja happiatomeista (punaiset). Ilmasta vain 0,04 prosenttia on hiilidioksidia.\nIlma on hyvä esimerkki homogeenisesta (tasakoosteinen) seoksesta. Ilma jota hengitämme on kaasuseos, josta suurin osa on passiivista eli reagoimatonta - tai inerttiä, kuten kemisti sanoisi - typpikaasua. Typen osuus ilmasta on noin 78 prosenttia. Happikaasun osuus ilmasta on noin 21 prosenttia. Näiden kahden kaasun prosenttiosuudet yhteenlaskemalla huomataan, että ilmasta noin 99 prosenttia on hapen ja typen seosta. Jäljelle jäävä yksi prosentti ilmasta koostuu lukuisista muista kaasuista, kuten argonista ja hiilidioksidista. Vaikka hiilidioksidin prosenttiosuus ilmasta on alle 0,04 prosenttia, on se elämän kannalta välttämätön kaasu. Kasvit ottavat ilmasta hiilidioksidia yhteyttämisreaktioon ja reaktiotuotteena ilmaan vapautuu happea.\nTällä kurssilla puhutaan paljon myös vedestä ja tällöin tarkoitetaan kemiallisesti katsoen puhdasta vettä (H2O). Arkikielessä käytämme myös ilmaisua puhdas vesi, mutta tällä emme tarkoita kemiallisesti puhdasta vettä. Arkikielen puhtaalla vedellä tarkoitamme yleensä juomakelpoista vettä. Kemiallisesti katsoen juomavesi on kuitenkin kaikkea muuta kuin puhdasta, sillä luonnosta löytyvään tai hanasta tulevaan veteen on aina liuenneena erilaisia yhdisteitä. Kemiallisesti puhdas vesi on täysin mautonta. Arkikielessä kemiallisesti puhdasta vettä kutsutaan yleensä akkuvedeksi tai tislatuksi vedeksi. Akkuvettä käytetään mm. silitysrautoihin tai auton akkuihin ja sitä voi ostaa huoltoasemilta.\nPullo tislatulle vedelle (Aqua Distillata)\nJuotava vesi (vesijohtovesi) on ilman tavoin kemiallisessa mielessä homogeeninen seos. Vesijohtovesi on esimerkki nestemäisestä homogeenisesta seoksesta ja ilma kaasumaisesta. Homogeeninen seos voi olla näiden lisäksi myös kiinteää. Esimerkkeinä kiinteistä homogeenisista seoksista mainittakoon messinki [kuparin (Cu) ja sinkin (Zn) seos] ja pronssi [kuparin (Cu) ja tinan (Sn) seos]. Metalliseoksiin eli lejeerinkeihin tutustutaan tarkemmin kurssilla kaksi.\nOvenkahvat tehdään usein messingistä, joka on kuparin ja sinkin muodostaman homogeeninen metalliseos.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Aine http://opetus.tv/ylakoulu/kemian-mikromaailma/aine/\nH01 Aine[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitä tarkoittaa homogeeninen? (Homogeeninen tarkoittaa tasakoosteista seosta. Homogeenisessä seoksessa olevia aineita ei voi erottaa silmällä toisistaan)\nMitä tarkoittaa heterogeeninen? (Heterogeeninen tarkoittaa sekakoosteista. Heterogeenisessa seoksessa olevat eri osat voidaan erottaa silmillä. Hernekeitto on esimerkki heterogeenisesta seoksesta. Keitosta erottaa, että se koostuu useista eri osista.)\nMitä tarkoittaa lejeerinki? (Lejeerinki tarkoittaa samaa kuin metalliseos.)\nMinkä kahden alkuaineen seos mm. patsaissa käytettävä pronssi on? (kupari ja tina)\nIlma on kaasujen seos. Mitä kahta kaasua on eniten raikkaassa ulkoilmassa? (typpeä ja happea)\nA02 Aine[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTutki tuoteselosteita ja kerro minkä nimisiä aineita kaupassa myytävään pullotettuun veteen on liuenneena. (Liuenneena mm. natrium, rauta, kalsium, kloridi, fluoridi, sulfaatti, nitraatti)\nMitä tarkoitetaan kemiallisella yhdisteellä? (Yhdiste koostuu vähintään kahdesta erilaisesta yhteenliittyneestä atomista)\nAnna esimerkki yhdisteestä. (vesi, hiilidioksidi, sokeri).\nAnna esimerkki homogeenisesta seoksesta. (esim. ilma, pullovesi, lähdevesi)\nMaitopurkissa sanotaan, että tuote on homogenoitu. Mitä tämä tarkoittaa? Etsi tieto verkosta. (Heterogeenista maitoa on käsitelty siten, että on saatu tasakoosteinen tuote, jossa rasva ei enää erotu pinnalle)\nKemialliset merkit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKemiassa puhutaan paljon alkuaineista. Alkuaineita on noin sata erilaista. Selkeyden vuoksi on kansainvälisesti sovittu, että kaikissa maissa alkuaineiden kemialliset merkit ilmaistaan samalla tavalla. Näin kemian merkkikieli on sama riippumatta siitä millä kielellä asian haluat opiskella. On kuitenkin huomioitava, että alkuaineiden nimet voivat olla eri kielissä hyvinkin erilaisia. Happi on englanniksi oxygen (O) ja vety hydrogen (H). Monesti alkuaineen symbolin muistamisessa auttaa, kun muistaa mikä on aineen englanninkielinen nimi.\nKurssin ensimmäisellä sivulla (1.1. Kemian mikromaailma) puhuttiin erilaisista atomi- ja molekyylimalleista, joita kemistit käyttävät. Myös jaksollisesta järjestelmästä on olemassa lukuisia erilaisia versioita. Voit tutkia asiaa etsimällä kuvia hakusanalla Periodic table of elements (jaksollinen järjestelmä). Usein järjestelmästä erotellaan jonkin määritelmän mukaan samankaltaisia aineita, kuten yläpuolella esitetystä järjestelmästä nähdään. (Värien selityksiä ei käydä vielä tässä vaiheessa läpi.)\nMetallit on merkitty sinisellä, puolimetallit vihreällä ja epämetallit punaisella\nTässä jaksollisessä järjestelmässä värikoodeilla on erotettu metallit, puolimetallit ja epämetallit. Järjestelmästä huomataan, että suurin osa alkuaineista on metalleja (noin ⅔). Kaikilla metalleilla on niille yhteisiä ominaisuuksi, kuten hyvä sähkön- ja lämmönjohtokyky. Metallien ominaisuuksiin palataan tarkemmin kurssilla kaksi.\nTunnetuimpia puolimetalleja ovat pii (Si, engl. silicon) ja boori (B). Puolimetallit ovat ns. puolijohteita ja tämän vuoksi tärkeitä elektroniikkateollisuudelle (vrt. Piilaakso).\nEpämetalleista voidaan tässä vaiheessa tehdä huomio, että vesimolekyylin vety (H) ja happi (O) ovat molemmat epämetalleja. Epämetallien liittyessä yhteen muodostuukin molekyylejä.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Kemialliset merkit\nTutustu interaktiiviseen alkuaineiden jaksolliseen järjestelmään Ptable.com sivustolla (englanniksi)\nH03 Kemialliset merkit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nAnna kemialliset merkit seuraaville alkuaineille: vety, happi, typpi, rikki, natrium, elohopea, pii. (H, O, N, S, Na, Hg, Si)\nMitä alkuainetta seuraavat kemialliset merkit tarkoittavat: Au, Cu, Hg, Zn, Li (kulta, kupari, elohopea, sinkki, litium)\nJärjestele tehtävän yksi alkuaineet metalleihin, epämetalleihin ja puolimetalleihin. (Metallit: Na, Hg; Epämetallit: H, O, N, S; Puolimetallit: Si)\nA03 Kemialliset merkit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMainitse viisi epämetallia ja viisi metallia. Nimeä alkuaineet ja ilmoita niiden kemiallinen merkki. (Metallit: esim. Au, Ag, Ni, Zn, Fe ja Epämetallit: esim. N, P, H, O, Cl)\nTutustu Helsingin Sanomien juttusarjaan alkuaineista. Valitse alkuaineiden joukosta kaksi, joihin tutustut tarkemmin. Kerro lyhyesti ja omin sanoin näiden kahden alkuaineen historiasta.\nTutustu wikipedia-artikkeliin ilotulitteista. Mitä alkuaineita ilotulitteissa yleisesti käytetään ja miksi? (mm. magnesium, Mg ja Litium, Li. Eri alkuaineilla saadaan aikaan erilaisia värejä.)\nAlkuaine, yhdiste ja molekyyli[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKuten edellisessä kappaleessa opittiin, erilaisia alkuaineita on noin sata ja niille kaikille on oma kemiallinen merkki. Alkuaineiden yhteydessä puhutaan usein myös atomeista, joihin perehdytään tarkemmin kurssin loppuosassa. Tässä vaiheessa riittää, kun tietää, että atomin rakenne on kaikille alkuaineille erilainen. Rauta-atomi on siis rakenteeltaan erilainen kuin vaikkapa hiiliatomi. Oppikirjoissa atomi kuvataan yleensä pallona. Molekyylimalleissa esimerkiksi vesi koostuu kolmesta yhteenliittyneestä pallosta; kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista.\nMolekyyli koostuu yhteenliittyneistä atomeista. Molekyylissä on vähintään kaksi atomia liittyneenä yhteen. Yksinkertaisimpia molekyylejä ovat alkuainemolekyylit, kuten vetymolekyyli (H2) tai happimolekyyli (O2). Vetymolekyyli koostuu kahdesta yhteenliittyneestä vetyatomista ja happimolekyyli kahdesta yhteenliittyneestä happiatomista.\nHappimolekyyli koostuu kahdesta yhteenliittyneestä happiatomista. Kyseessä ei ole yhdiste, sillä yhdiste koostuu vähintään kahdesta erilaisesta alkuaineesta. Kyseessä on niin sanottu alkuainemolekyyli.\nUsein molekyyleissä on yhteenliittyneinä eri alkuaineiden atomeja, kuten vaikkapa hiilidioksidissa (CO2). Hiilidioksidi koostuu yhdestä hiiliatomista ja kahdesta happiatomista. Molekyylien koko voi kasvaa todella suureksi ja isoissa molekyyleissä voi olla yhteenliittyneenä tuhansia atomeja. Molekyylejä, joissa on yhteenliittyneenä vähintään kaksi eri atomia, kutsutaan molekyyliyhdisteiksi.\nHiilidioksidimolekyyli (CO2) koostuu hapesta (punainen) ja hiilestä (musta).\nHiilimonoksidimolekyyli eli häkä koostuu yhdestä hiili- ja yhdestä happiatomista. Hiilimonoksidimolekyyli on yhdiste, sillä siinä on yhdistyneenä kahta eri alkuainetta. Koska kyseessä on molekyyli, voidaan häkää kutsua myös molekyyliyhdisteeksi.\nKatso Opetus.tv sivuilta video: Alkuaine, yhdiste ja molekyyli http://opetus.tv/ylakoulu/kemian-mikromaailma/kemialliset-merkit/\nH04 Alkuaine, yhdiste ja molekyyli[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMikä ero on atomilla ja molekyylillä? (molekyyli koostuu yhteenliittyneistä atomeista)\nSelitä, mitä tarkoittaa yhdiste. (Yhdisteessä on yhteenliittyneenä vähintään kaksi erilaista atomia)\nMikä ero on alkuainemolekyylillä ja molekyyliyhdisteellä? (Alkuainemolekyyli koostuu yhdestä alkuaineesta ja molekyyliyhdisteessä on yhteenliittyneenä vähintään kahta erilaista alkuainetta.)\nA04 Alkuaine, yhdiste ja molekyyli[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitkä seuraavista aineista ovat molekyylejä: H2, O2 , C, CO2, Au, Hg? (H2 , O2 , CO2)\nAnna esimerkki alkuaineatomista. Kemiallinen merkki riittää. (Na, C, O, Zn...)\nMitkä seuraavista aineista ovat yhdisteitä: H2, O2, C, CO2, Au, Hg? (CO2)\nAnna esimerkki alkuainemolekyylistä. (Esim. H2 tai N2)\nAnna esimerkki molekyyliyhdisteestä. (Esim. CO2, CO)\nMitä tarkoittaa molekyylimalli? (Malli on yksi tapa kuvata molekyylin rakennetta. Molekyylimalleja on lukuisia erilaisia.)\nAlkuainekoostumus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKaikki aine koostuu atomeista. Videossa esitellään kolmen eri systeemin alkuainekoostumukset.\nC-vitamiini (kuvassa oleva molekyyli) koostuu hiilestä (musta), vedystä (valkoinen) ja hapesta (punainen).\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Alkuainekoostumus http://opetus.tv/ylakoulu/kemian-mikromaailma/alkuainekoostumus/\nH05 Alkuainekoostumus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitkä ovat maapallon yleisimmät alkuaineet? (rauta (Fe) ja happi (O))\nTässä blogi-tekstissä esitellään ihmiskehon alkuainekoostumus. Lue teksti ja vastaa, mistä alkuaineista proteiinit, hiilihydraatit ja rasvat koostuvat. (hiili, vety, happi, typpi, (rikki))\nA05 Alkuainekoostumus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMistä kahdesta alkuaineesta ilmakehä pääosin koostuu? (hapesta ja typestä)\nMitkä ovat kolme yleisintä alkuainetta ihmiskehossa? (happi, hiili ja vety)\nKemian luokassa jo yläkoulussa käsitellään lukuisia erilaisia kemikaaleja. Kemikaaleja käsiteltäessä täytyy kiinnittää aina huomiota työturvallisuuteen, kuten rauhalliseen liikkumiseen laboratoriossa sekä silmien ja vaatteiden suojaamiseen. Kemikaalipurkeista löytyy erilaisia merkintöjä, jotka antavat käyttäjälle tietoa kemikaalin ominaisuuksista. Katso video ja tutustu varoitusmerkkeihin.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Varoitusmerkit http://opetus.tv/ylakoulu/kemian-mikromaailma/varoitusmerkit/\nUusissa varoitusmerkeissä on musta symboli valkoisella taustalla sekä punainen kehys. Varoitus kuvaa ympäristölle vaarallisia kemikaaleja.\nAineiden erotusmenetelmät[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nErotusmenetelmät[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nErilaisilla erotusmenetelmillä pyritään erottamaan aineita seoksista. Aineiden erottamiseen käytetään apuna esimerkiksi niiden erilaista kokoa, kiehumispistettä ja liukoisuutta. Arkielämässä käytämme huomaamatta useita erotusmenetelmiä. Eräs esimerkki arkielämän erotusmenetelmästä on pesukone. Pesukoneen rumpu pyörii noin tuhat kierrosta minuutissa ja liike irrottaa veden pyykeistä.\nÖljynjalostamolla aineita erotetaan toisistaan tislaamalla.\nTislaus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTislaus on hyvin vanha ja edelleen paljon käytetty erotusmenetelmä, jolla toisiinsa sekoittuneita nesteitä voidaan erottaa. Seoksessa olevien nesteiden kiehumispisteet (kp) täytyy erota toisistaan, jotta erottaminen tislaamalla on mahdollista.\nEsimerkiksi raakaöljy on seos, joka koostuu lukuisista erilaisista toisiinsa sekoittuneista yhdisteistä. Eri yhdisteet tai yhdisteryhmät voidaan erottaa raakaöljystä tislaamalla. Öljynjalostamossa raakaöljyä kuumennetaan tislauskolvissa ja tislautuessa se aine, jonka kiehumispiste on matalin, höyrystyy ensimmäiseksi. Höyry ohjataan erilleen muusta seoksesta ja jäähdytetään, jolloin se muuttuu takaisin nesteeksi. Puhdas neste ohjataan keräysastiaan. Näin raakaöljystä saadaan erotettu vaikkapa bensiini.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Tislaus http://opetus.tv/ylakoulu/aineiden-erotusmenetelmat/tislaus/\nH06 Tislaus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitä osia tislauslaitteistoon kuuluu? (poltin, tislauskolvi, lämpömittari, kiehumakivet, jäähdytin, keräysastia)\nMitä tarkoittavat kemian ja fysiikan kirjoissa usein toistuvat lyhenteet kp ja sp? (kp = kiehumispiste ja sp = sulamispiste)\nEtsi verkosta kiehumispisteet vedelle ja etanolille (alkoholi alkoholijuomissa). (vesi = 100 celsiusta ja etanoli = 78 celsiusta)\nKumpi aineista vesi vai etanoli höyrystyy ensimmäisenä, kun vesi-etanoliseosta (vaikkapa punaviiniä) kuumennetaan tislauskolvissa? (Etanoli, koska sen kiehumispiste on matalampi kuin veden.)\nA06 Tislaus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitä turvatekijöitä tislauksessa on huomioitava? (Kiehumakivet, ettei tislattava neste pääse ylikuumenemaan. Laitteistosta ei saa rakentaa täysin suljettua systeemiä. Suljetussa laitteistossa paine nousee ja syntyy räjähdysvaara)\nMainitse teollisuudesta esimerkkejä (vähintään 2 kpl), joissa tislausta käytetään. (esim. vahvojen alkoholijuomien valmistus ja öljynjalostus.)\nMihin tislaus erotusmenetelmänä perustuu? (Tislaus perustuu eri aineiden erilaisille kiehumispisteille)\nHaihdutus ja suodatus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLaboratoriossa suodatukseen voidaan käyttää kuvan kaltaista laitteistoa, joka mahdollistaa alipaineen hyödyntämisen. Alipaine imee nestettä ja nopeuttaa suodatusprosessia.\nHaihdutusta ja suodatusta käytetään erotusmenetelmänä useissa arkipäivän askareissa; kahvi suodatetaan suodatinpussilla, hengityssuojain erottaa ilmasta epäpuhtaudet ja vesi erotetaan valmiista pastasta siivilällä. Haihdutus tulee vastaan mm. pyykkien ja astioiden kuivaamisessa.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Haihdutus ja suodatus http://opetus.tv/ylakoulu/aineiden-erotusmenetelmat/haihdutus-ja-suodatus/\nH07 Haihdutus ja suodatus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMihin haihdutus perustuu? (Eri aineiden erilaiselle haihtumiselle)\nMihin suodatus perustuu? (Eri aineiden erilaiseen hiukkaskokoon)\nA07 Haihdutus ja suodatus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMihin suodatusta käytetään? (hengityssuojain, suodattaminen suodatinpaperilla, filtteri savukkeissa)\nMihin haihdutusta käytetään erotusmenetelmänä? (esim. suolan valmistus merivedestä, pyykkien kuivaus)\nMiten erotat toisistaan a) ruokasuolan hiekan seasta b) rautajauheen hiekan seasta c) haitalliset epäpuhtaudet huoneilmasta? ( a. Ensiksi seos liuotetaan veteen. Tämän jälkeen tehdään suodatus. Hiekka jää suodatinpaperille. Tämän jälkeen jäljellä on suolavesiliuos. Liuoksesta voidaan vesi joko haihduttaa tai tislata erilleen. Näin haidutusastian tai tislauskolvin pohjalle jää suola. b. Rautajauhe saadaan erilleen hiekasta hyödyntämällä raudan magneettisuutta. Hiekka ei ole magneettista. Rautajauhe tarttuu magneettiin. c. Ilmansuodattimella. Epäpuhtaudet jäävät suodattimeen.)\nTee valmistetaan uuttamalla teelehtiä.\nHaihdutuksen ja suodatuksen lisäksi myös uuttamista käytetään päivittäisissä askareissa. Esimerkiksi kahvi ja tee uutetaan kuumaan veteen. Uuttaminen erotusmenetelmänä perustuukin erotettavien aineiden erilaiseen liukoisuuteen. Teetä valmistettaessa teelehdistä uuttuu kuumaan veteen vesiliukoisia yhdisteitä, jotka värjäävät veden ja antavat sille teen maku- ja hajuaromit.\nUuttamisen yhteydessä aineet luokitellaan usein vesi- ja rasvaliukoisiin. Vesiliukoiset aineet liukenevat veteen, mutta eivät vaikkapa ruokaöljyyn.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Uuttaminen http://opetus.tv/ylakoulu/aineiden-erotusmenetelmat/uuttaminen/\nH08 Uuttaminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMihin uuttaminen erotusmenetelmänä perustuu? (Eri aineiden erilaiseen liukoisuuteen)\nA08 Uuttaminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMihin uuttamista käytetään? (esim. kahvin ja teen valmistus sekä lukuisissa teollisuuden prosesseissa)\nMainitse kaksi vesi- ja kaksi rasvaliukoista yhdistettä. (vesiliukoisia: esim. ruokasuola ja sokeri; rasvaliukoisia: esim. A-vitamiini ja ruokaöljy)\nAtomi ja atomin rakenne[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nAtomi[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTässä osassa tutustutaan tarkemmin käsitteeseen atomi. Ajatus, että kaikki aine koostuu pienen pienistä jakamattomista hiukkasista (atomeista) on esitetty jo Antiikin Kreikassa. Vasta nykyaikainen tiede on kuitenkin pystynyt esittämään todisteet atomien olemassaololle.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Atomi ja atomin rakenne http://opetus.tv/ylakoulu/atomi-ja-atomin-rakenne/\nAtomi koostuu positiivisesta ytimestä, jossa sijaitsevat protonit ja neutronit sekä ydintä kiertävistä negatiivisesti varautuneista elektroneista. Huomaa, että atomimalleja on lukuisia erilaisia kuten molekyylimallejakin.\nAtomin rakenne[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nNykyisin tiedetään, että atomit voidaan jakaa pienempiin osiin. Atomit koostuvat ytimestä ja sitä ympäröivästä elektronipilvestä. Ytimessä sijaitsevat neutronit ja protonit. Erilaisia alkeishiukkasia atomissa on siis kolme: neutroni, protoni ja elektroni.\nElektronien varaus on negatiivinen (-1), protonien positiivinen (+1) ja neutroneilla nimensä mukaisesti ei ole varausta.\nAtomin kokonaisvaraus on aina nolla. Atomilla ei siis ole varausta. Tämä johtuu siitä, että elektronien ja protonien määrä atomissa on aina sama ja näin erimerkkiset varaukset kumoavat toisensa.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Atomin rakenne http://opetus.tv/ylakoulu/atomi-ja-atomin-rakenne/atomin-rakenne/\nH09 Atomin rakenne[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKuinka monta erilaista atomia (alkuainetta) on olemassa? (noin sata)\nMistä kolmesta alkeishiukkasesta atomit koostuvat? (elektroni, protoni, neutroni)\nMitä alkeishiukkasia on atomin ytimessä? (neutronit ja protonit)\nMikä on elektronin varaus? (-1)\nMikä on protonin varaus? (+1)\nMikä on neutronin varaus? (neutronilla ei ole varausta)\nMitä tarkoittaa elektronikuori? (elektronit voidaan ajatella ytimen ympärille ns. elektronikuorille)\nA09 Atomin rakenne[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMikä on atomin varaus ja miksi? (Atomin varaus on aina nolla. Atomissa on aina sama määrä positiivisia protoneja ja negatiivisia elektroneja. Erimerkkiset varaukset kumoavat toisensa ja atomin varaus on tämän vuoksi nolla.)\nKuvassa kyseessä on litium-atomi, jolla on ytimessä kolme protonia ja neljä neutronia. Ydintä kiertää kolme elektronia. Litiumin järjestysluku on siis 3 (3Li) ja massaluku 7 (7Li). Massaluku on ytimessä olevien protonien ja neutronien yhteismäärä.\nJärjestysluku ja massaluku[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nJaksollinen järjestelmä sisältää paljon tietoa atomeista. Tässä luvussa aloitetaan tarkempi tutustuminen järjestelmään ja opetellaan käyttämään sitä.\nAloitetaan jaksolliseen järjestelmään tutustuminen järjestys- ja massaluvuilla, jotka on määritetty kaikille alkuaineille. Järjestelmässä jokaista atomia vastaa kemiallinen merkki ja merkin alaindeksinä on numero, joka ilmaisee alkuaineen järjestysluvun. 7N tarkoittaa, että typen järjestysluku on seitsemän. Yläindeksinä olevaa lukua kutsutaan massaluvuksi. 14N tarkoittaa, että typen massaluku on 14.\nMitä järjestys- ja massaluku sitten tarkoittavat? Yksinkertaisesti ilmaistuna järjestysluku kertoo, kuinka monta protonia atomin ytimessä on. Kuten yllä todettiin, typen järjestysluku on 7 ja tämä tarkoittaa, että typellä on seitsemän protonia ytimessä.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Järjestysluku ja massaluku http://opetus.tv/ylakoulu/atomi-ja-atomin-rakenne/jarjestysluku-ja-massaluku/\nH10 Järjestysluku ja massaluku[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMitä alkuaineen järjestysluku ilmaisee? (järjestysluku kertoo ytimessä olevien protonien määrän)\nMitä massaluku ilmaisee? (massaluku on ytimessä olevien protonien ja neutronien yhteenlaskettu määrä)\nKuinka monta protonia on natriumin ytimessä, 11Na (yksitoista protonia)\nHiilen järjestysluku on kuusi. Kuinka monta protonia on hiiliatomin ytimessä? (kuusi)\nA10 Järjestysluku ja massaluku[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nNatriumin massaluku on 23, 23Na. Kuinka monta neutronia on natriumin ytimessä? (23-11 eli 12)\nKuinka monta neutronia on kaliumin ytimessä, 39K? (39-19 = 20)\nRadioaktiivisen hiiliatomin ytimessä on kahdeksan neutronia. Mikä on tämän hiiliatomin massaluku? (8 + 6 = 14)\nMikä on atomin varaus? (atomilla ei ole varausta)\nKuvassa on esitetty vedyn kolme isotooppia. Isotoopeilla neutronien (n) määrä ytimessä vaihtelee, mutta protonien (p) määrä pysyy samana. Ydintä kiertää yksi elektroni (e).\nIsotooppi[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMonilla atomeilla esiintyy erimassaisia muotoja, joita kutsutaan isotoopeiksi. Tietyllä atomilla ytimessä olevien protonien määrä pysyy muuttumattomana, mutta neutronien määrä voi vaihdella. Saman alkuaineen ytimiä, joissa on eri määrä neutroneja, kutsutaan siis isotoopeiksi. Videolla tutustutaan kolmeen hiilen ja vedyn isotooppiin, mutta kaikilla muillakin alkuaineilla esiintyy tällaisia erimassaisia muotoja.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Isotooppi http://opetus.tv/ylakoulu/atomi-ja-atomin-rakenne/isotooppi/\nH11 Isotooppi[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMinkä nimisiä ovat vedyn kolme isotooppia? (vety-1, deuterium ja tritium)\nMillä tavalla vedyn kolme isotooppia eroavat toisistaan? (isotoopeilla ytimessä olevien neutronien määrä vaihtelee. Vety-1:llä ei ole neutroneja, deuteriumilla on yksi neutroni ja tritiumilla on kaksi neutronia ytimessä)\nA11 Isotooppi[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMiten radioaktiivisuus liittyy isotooppeihin? (jotkut isotoopit ovat epästabiileja ja hajoavat itsestään. Tällaisia atomeja, jotka muuttuvat toisiksi atomeiksi, kutsutaan radioaktiivisiksi)\nKuinka monta neutronia on hiili-14-atomin ytimessä? (kahdeksan)\nKuinka monta isotooppia on vedyllä ja hiilellä? (molemmilla on kolme isotooppia)\nMitä tarkoitetan raskaalla ja superraskaalla vedellä? Lue [[::fi:w:Raskas_vesi|tämä]] wikipedia-artikkeli aiheesta.\nTypen (N) isotooppeja tunnetaan 16 erilaista. Massaluvut näillä isotoopeilla ovat 10 - 25 (10N, 11N…… 25N). Kuinka monta protonia eri typen isotoopeilla on ytimessä? (Kaikilla on seitsemän protonia. Protonien määrä ei vaihtele isotoopeilla. Ainoastaan neutronien määrä vaihtelee.)\nVesimolekyyli koostuu kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista.\nVesi on elämälle välttämätön molekyyli. Ihmisen kehosta noin 60% on vettä. Tarkastellaan tässä kappaleessa vesimolekyyliä (H2O) kemian kannalta. Kuten kaavasta H2O nähdään, vesi koostuu yhdestä happi- ja kahdesta vetyatomista. Molemmat atomeista ovat epämetalleja ja vesi on tämän vuoksi molekyyliyhdiste.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta video: Yleistä vedestä (yläkoulu) https://opetus.tv/ylakoulu/kemia/veden-kemia/\nHarjoitustehtävä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKuinka monta prosenttia ihmisen kehosta on vettä? (Vastaus: noin 60 prosenttia)\nKuinka paljon vettä kuluu farkkujen valmistamiseen? (Vastaus: noin 11 000 litraa)\nMitkä kolme veden ominaisuutta videolla mainitaan? (Vastaus: hajuton, mauton väritön neste)\nArvioitava[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLue wikipedia-artikkeli divetymonoksidihuijauksesta. Mistä tässä jekussa on kyse?\nVeden rakenne[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVesimolekyylissä happiatomilla on negatiivinen varaus (-) ja vetyatomeilla positiviinen (+) varaus.\nVesimolekyylin pinnalla on esitetty varausten jakautuminen. Punainen tarkoittaa negatiivista varausta (-) ja sininen positiivista (+).\nVesimolekyyliä sanotaan dipoliksi, sillä molekyylissä on kaksi napaa: positiivinen (+) ja negatiivinen (-) napa. Varausten epätasaista jakautumista (dipoleja) esiintyy myös lukuisissa muissa molekyyleissä, kuten vaikkapa sokerimolekyylissä (C6H12O6). Dipolin esiintyminen vesimolekyylissä selittää suurelta osin veden ominaisuudet, kuten vaikkapa veden korkeat kiehumis- (kp.) ja sulamispisteet (sp.) sekä pintajännityksen. Oletko nähnyt kesällä vettä raskaamman vesimittarin (luteita) liikkuvan veden pinnalla? Vesimittarin pysyminen veden pinnalla selittyy veden suurella pintajännityksellä, jonka ansiosta vesimittarin jalkojen alle muodostuu eläintä kannatteleva kalvo. Mitä muuten vesimittarille kävisi, jos veteen lisäisi hieman saippuaa?\nKatso Opetus.tv:n sivuilta videot: Veden rakenne (yläkoulu) https://opetus.tv/ylakoulu/kemia/veden-kemia/veden-rakenne/\nMiksi happi saa vesimolekyylissä negatiivisen varauksen? (happiatomi vetää negatiivisia elektroneja puoleensa voimakkaammin kuin vetyatomit. Negatiivinen varaus keskittyy siis happiatomin puolelle molekyylissä.)\nMitä tarkoittaa dipoli? (Dipoli tarkoittaa yksinkertaisesti kaksinapaisuutta. Toinen navoista on positiivinen ja toinen negatiivinen.)\nVeden ominaisuudet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nJääkiteen rakenne. Katkoviivat kuvaavat vetysidoksia.\nKatso Opetus.tv:n sivuilta videot: Veden ominaisuudet (yläkoulu) https://opetus.tv/ylakoulu/kemia/veden-kemia/veden-ominaisuudet/\nVideoilla mainittujen ominaisuuksien lisäksi vedellä on myös ominaisuus muodostaa happamia, neutraaleja ja emäksisiä liuoksia.\nMiksi vedellä on korkea sulamispiste? (Koska vesimolekyylit ovat “tiukasti” kiinni toisissaan vetysidoksilla. Sulamispiste on siis korkea, jos vettä verrataan muihin samankokoisiin molekyyleihin.)\nMitä pintajännityksellä tarkoitetaan? (Vesimolekyylit ovat kiinni toisissaan ja muodostavat kalvon veden pinnalle.)\nMiksi jää kelluu veden pinnalla? (Koska jään tiheys on pienempi kuin veden tiheys. Vesi siis laajenee jäätyessä.)\nMiksi vedellä on korkea kiehumispiste? (Koska vesimolekyylit ovat “tiukasti” kiinni toisissaan vetysidoksilla. Kiehumispiste on siis korkea, jos vettä verrataan muihin samankokoisiin molekyyleihin.)\nArvioitavat tehtävät[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMiksi etanolin (alkoholi alkoholijuomissa) kiehumispiste on alhaisempi kuin veden kp, vaikka etanolin massa on on suurempi kuin veden massa? (Koska vesimolekyylissä on enemmän molekyylejä toisiinsa sitovia vetysidoksia.)\nMiksi vetysidos muodostuu hapen ja vedyn välille? (Erimerkkiset varaukset vetävät toisiaan puoleen. Samanmerkkiset varaukset siis hylkivät toisiaan.)\nTutustu vesikoulu-verkkosivustoon ja siellä yläkoulun materiaaliin: http://www.vesikoulu.fi/ Verkkosivulla tehtävänäsi on laskea päivittäinen vedenkulutuksesi ja verrata Suomen vedenkulutusta kolmeen muuhun valitsemaasi maahan. Kirjoita lyhyt teksti, jossa vastaat tässä esitettyyn tehtävänantoon.\nVesijalanjälki -sivulla sinun tehtäväsi on tutustua, kuinka paljon vettä kuluu erilaisten tuotteiden valmistukseen. Valitse kolme tuotetta. Laske myös vesijalanjälkesi ja kirjoita lyhyt teksti, jossa vastaat tässä esitettyyn tehtävänantoon. (Ilmoita siis vedentarve kolmen eri tuotteen valmistukseen + oma vesijalanjälkesi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikibooks.org/w/index.php?title=S5_Aineiden_ominaisuudet_ja_rakenne&oldid=124800”\nSivua on viimeksi muutettu 4. maaliskuuta 2019 kello 10.31.


Skumpalla - Mona Visuri\nViikko on pitänyt sisällään paljon ystävien treffaamista ja muuta touhua. Tänäänkin töiden jälkeen tapasin Canonin yhteyshenkilön, johon olen blogin kautta tutustunut. Nautiskelimme muutaman lasin kuohuvaa ja juustolautaset E.Ekblomissa. Juttua olisi riittänyt vaikka loppuviikoksi! :) Hyvässä seurassa aika vaan kiitää. Kiitos ihana, oli mahtava nähdä pitkästä aikaa. Kyllä tämän bloggaamisen suola ehdottomasti on se, että olen saanut mahdollisuuden tutustua moneen niin ihanaan persoonaan. ♥\nNyt olen niin väsynyt, että silmät eivät tahdo pysyä enää auki vaikka miten yrittäisin. Hih, kello ei ole vielä edes yhdeksää, mutta tämä tyttö käpertyy peiton alle just NYT:D Öitä muruset, olette niin ihania ja piristätte mun päiviä enemmän kuin tiedättekään, pus!\n16.8.2012 at 20:30\nIhana juustolautanen! itsellä olisi ihanaa viikunahilloa jääkaapissa, mutta juustot puuttuvat. Mikä moka, tämän sinun postauksen jälkeen en pysty muuta ajattelemaan kuin juustolautasta :D\n17.8.2012 at 14:53\nHihiihii :DD Juustot on vaan kertakaikkiaan niin parhautta <3 <3 :)\nVähänkö toi juustolautanen näyttää hyvältä!\nHih, eikös! Ja oli myös herkkua:))\n16.8.2012 at 20:39\nOih, lasi kuohuvaa maistuis myös tänne! Kauniita nämä kuvat Turusta. Mä tulin just salilta, jälkihikeä puskee :) Mun nukkuminen taitaa mennä aika myöhälle tänään :/ Hei kuule sinä ihana Mona, sinä se olet joka piristää lukijan päivää ja iltaa <3\n17.8.2012 at 14:55\nMuruuuu oot ihana <3 <3 Oi sä oot ollu ahkera!! Tieks mun salille meno suunnitelmat kariutu heti sen jälkeen ku päätin tilata shampanjan jälkeen vielä lasillisen roseta….;) Mutta TÄNÄÄN salille todellakin!!:)\n16.8.2012 at 21:19\nMukavaa loppuviikkoa sinulle Mona ♥\nKiiros Reetta!! <3 Ihana uusi kuva!!:) Pus ja haleja ja myös sulle kivaa viikonloppua!!:) (onneks se vihdoin alko!!:D )


KUKA SUOMESSA KASVAA? - PDF\nKUKA SUOMESSA KASVAA?\nDownload "KUKA SUOMESSA KASVAA?"\n1 Mika Pajarinen Petri Rouvinen KUKA SUOMESSA KASVAA? Rakennemuutos näkyy työllisyydessä, viennissä ja investoinneissa YHTEENVETO Työllisyys on Suomessa kasvanut eniten yksityisissä palveluissa kymmenen viime vuoden aikana, yhteensä henkilötyövuodella. Suurinta kasvu on ollut koulutuksessa sekä sosiaali- ja terveyspalveluissa. Teollisuudessa työllisyys on supistunut kaikilla toimialoilla yhteensä henkilötyövuodella vuodesta Arviolta puolet teollisuustyön supistumisesta selittyy sillä, että yritykset ovat ulkoistaneet palvelutoimintojaan palveluyrityksille. Työllisyys on yrityskentässä hyvin keskittynyttä 130 suurinta yritystä työllistää yhtä paljon kuin pienintä yritystä. Työllisyyden nettokasvu tapahtuu kuitenkin pienissä ja nuorissa yrityksissä. Etenkin vientiyrityskentässä on vain vähän ylemmän keskisarjan yrityksiä. Kymmenen suurinta vientiyritystä vastaa kolmasosasta viennistä ja sata suurinta kahdesta kolmasosasta. Tuhat suurinta vientiyritystä vastaa jo 90 prosentista koko tavaraviennistä. Koko tehdasteollisuudessa tuotannollinen pääomakanta on supistunut. Metsäteollisuudessa supistuminen on ollut niin voimakasta, että kolmen suuren metsäyhtiön keväällä julkistamat investoinnit korvaavat alle puolet alan kymmenessä vuodessa tapahtuneesta pääomakannan supistumisesta. Suomen teollinen pohja on murenemassa. Tehdasteollisuuden bruttokansantuoteosuus on laskenut yli 25 prosentista alle 15 prosenttiin 2000-luvulla. Mika Pajarinen on Etlatiedon tutkija Petri Rouvinen on Etlatiedon toimitusjohtaja No\n2 Suomessa tehdyn työn määrä on kasvanut noin neljä prosenttia viime kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2012 koko kansantaloudessa tehtiin 4,23 miljardia työtuntia, kun vastaava luku oli vuonna 2002 noin 4,05 miljardia tuntia. 1 Työllisyys on kasvanut etenkin yksityisen sektorin palveluissa. Suurinta kasvu on ollut koulutuksessa sekä terveys- ja sosiaalipalveluissa, joissa tehdään yhteensä henkilötyövuotta enemmän kuin kymmenen vuotta sitten. Myös korkeaa osaamista vaativat palvelut ja erilaiset hallinto- ja tukipalvelut kasvavat voimakkaasti (kuvio 1). Teollisuustöiden määrä on supistunut, mutta ei romahtanut Teollisuudessa tehdyn työn määrä on vähentynyt kymmenessä vuodessa noin henkilötyövuodella. Noin puolet teollisuustyön supistumisesta selittyy sillä, että teollisuusyritykset ovat ulkoistaneet palvelutoimintojaan palveluyrityksille. Lisäksi sisäinen muutos teollisuusyrityksessä vaihtaa toisinaan sen toimialaluokituksen palvelualaksi, vaikka yrityksen ydinosaamisena pysyisi teollisten tuotteiden ja prosessien hallinta. Kun nämä seikat huomioidaan, voidaan todeta, että teollisuustöiden määrä on supistunut, mutta ei romahtanut. Myös julkisyhteisöissä tehtävän työn määrä on lisääntynyt. Koska työ yksityisellä sektorilla on lisääntynyt enemmän, julkisyhteisöjen osuus kaikista Kuvio 1 työtunneista on hieman laskenut. Julkisyhteisöjen osuus taloudessa tehdyistä työtunneista on laskenut 23 prosentista 22 prosenttiin. Julkinen talous kasvaakin osin salakavalasti yksityisen ja yksityisenä näyttäytyvän liiketoiminnan kautta. 2 Havainnot palvelutyön kasvamisesta tuovat mieleen vanhan hokeman: emmehän me voi elää vain pesemällä toistemme paitoja. Hokemaan sisältyy ajatusvirhe, joka rakentuu väärinkäsityksiin ihmisluonteesta, markkinataloudesta ja erikoistumisen voimasta. Toimivilla markkinoilla paitojen pesettäminen lisääntyy, jos se vaihtoehtoisiin rahareikiin verrattuna hyödyttää pesettäjää enemmän sekä on muita kohteita parempaa ajan ja pääoman käyttöä pesijän, niin työntekijän kuin pesulan omistajan, näkökulmasta. Pesulatoiminnan mahdollinen laajeneminen perustuu erikoistumisen kautta saavutettavissa oleviin hyötyihin, ja se voi olla yhteiskunnallisesti arvokasta ja hyvinvointia lisäävää. Paitojen pesu -hokema olisi järkevä, jos itsepalvelu kotona kiellettäisiin, pesukoneille määrättäisiin rangaistusvero, pesuloille määrättäisiin kuntakohtaiset monopolit tai pesulatoimintaan suunnattaisiin erityisiä yritystukia. Ajatusleikki paljastaa sen, että Suomessa harjoitettavan liiketoiminnan yhteiskunnallisissa vaikutuksissa on kyse kotimarkkinoiden ja kotimaisen kysynnän ominaispiirteistä. Ulkomaille myytäessä nämä seikat eivät vaikuta suomalaisten hyvinvointiin, jos tulot pysyvät samoina. Työn muutos toimialoittain (Tuhatta henkilötyövuotta (työtuntien erotus jaettuna 2 000:lla)) Työn muutos toimialoittain , tuhatta henkilötyövuotta Koulutus, terveys, sos. Muu palvelut Tieto, info, viestintä Hallinto, tukipalvelut Rakentaminen Kauppa, logistiikka Kemia Kone & metalli Sähkö & elektroniikka Metsä Muu teollisuus Alkutuot., energia ym. -5,5-7,8-8,5-18,4-19,0-22,6 5,5 21,7 32,6 30,3 37,9 36,5 Alkutuotanto ym. Teollisuus Rakentaminen Palvelut Lähde: Tilastokeskus. EVA Fakta Tästä elää (2014). Henkilötyövuosien muutos laskettuna siten, että työtuntien erotus jaettuna 2 000:lla. 2\n3 Työllisyys keskittyy suuryrityksiin Suomen työllisyys keskittyy yrityskentässä hyvin vahvasti suuriin yrityksiin (kuvio 2). Maamme 130 suurinta yritystä työllistää noin 27 prosenttia koko yksityissektorin työllisistä. Nämä yritykset ovat kooltaan suuryrityksiä, sillä niistä jokaisen henkilöstömäärä on yli Yhtä paljon koko yksityisen sektorin työllisyydestä on pienyrityksessä, joiden henkilöstömäärä jää alle kymmenen. 130 suuryritystä työllistää siis yhteensä yhtä paljon kuin pienintä yritystä. Työllisyyden nettokasvu tapahtuu niissä pienissä ja nuorissa yrityksissä, jotka onnistuvat kasvamaan isoiksi ja vanhoiksi. Valitettavasti tämä kasvua tavoittelevien, ja siinä onnistuvien joukko on vielä Suomessa ohut, vaikka meillä on virinnyt viime vuosina startup-yritysten buumi. Yrityskentän jähmeästä dynamiikasta kertoo karua kieltä myös tuore OECD-vertailu. Vai miltä tällaiset Suomen sijoitukset kuulostavat: Suomessa on Japanin jälkeen OECDmaiden vanhimmat yritykset (kuvio 3), Suomessa on OECD-maiden matalin uusien yritysten työllisyysosuus koko työllisyydestä (kuviot 4) ja Suomessa on suhteellisesti eniten yrityksiä, jotka eivät koskaan kasva yhtä henkilöä suuremmiksi (kuviot 5 ja 6). Silti on toki niin, että myös Suomessa nuoret yritykset ovat ajan oloon tärkeitä siksi, että erityisesti niissä työpaikkojen syntymisten ja häviämisten saldo on positiivinen (kuvio 7). 3 Vienti keskittyy vielä harvempiin Vienti keskittyy suuriin yrityksiin vielä voimallisemmin kuin työllisyys (kuvio 8). Kymmenen suurinta vientiyritystä vastaa noin kolmasosasta tavaraviennistä. Sadan suurimman vientiyrityksen osuus on 67 prosenttia tavaraviennistä ja tuhannen suurimman jo lähes 90 prosenttia. ssa kaikkien yritysryhmien vientiosuudet ovat viitisen prosenttiyksikköä matalammat kuin Suomessa. Saksassa vienti hajaantuu ylipäätään myös suuryritysten ulkopuolelle. Kymmenen suurimman yrityksen osuus Saksan kokonaisviennistä on 20 prosenttia ja tuhannen suurimman vientiyrityksen osuus vain 60 prosenttia. Suomessa näyttäisi olevan vain vähän kooltaan suuryrityksiä hieman pienempiä ylemmän keskisarjan vientiyrityksiä. Näiden niin sanottujen Mittelstand-yritysten rooli on ollut Saksan 2000-luvun talousihmeessä merkittävä. 4 Suomen Mittelstand-yritysten kehittymisen tulppana on luultavasti ollut pankkikeskeinen rahoitusjärjestelmä, joka on suunnannut rahoitusta kaikkein suurimmille yrityksille. Aiempien tutkimusten mukaan kehittynyt rahoitusjärjestelmä on Yritysten määrä ja työllisyysosuudet yrityskoon mukaan 2012 (Prosenttia) Kuvio 2 Yritysten määrä ja työllisyysosuudet yrityskoon mukaan 2012, % Yli henkilöä h h h Alle 10 h. 28 Lähde: EVA Fakta Tästä elää (2014). Yrityksiä tarkastellaan tässä konsernirakenteet huomioiden. Lähde: Tilastokeskus. Yrityksistä Työllisyydestä 3\n4 ainakin yleisesti ottaen yhteydessä monipuoliseen yrityskokojakaumaan. Ongelmia on kyllä ollut kysyntäpuolellakin. Pienemmillä suomalaisyrityksillä ei perinteisesti ole ollut vientihaluja, ja kun kotimarkkinakin on pieni, meillä ei ole välttämättä tapahtunut sellaista erikoistumista, joka leimaa Saksan Mittelstandia. Eroja in yrityskenttään on hieman vaikeampi selittää, mutta ainakin siellä on enemmän tarjolla kärsivällistä ja riskiä pelkäämätöntä pääomaa. Uusien yritysten osuus yrityskannasta, % Kuvio 3 Uusien yritysten osuus yrityskannasta , % Nuorten pk-yritysten osuus yrityssektorin työllisyyde Kuvio 4 Nuorten pk-yritysten osuus yrityssektorin työllisyydestä , % Espanja Ranska Luxemburg Itävalta Iso-Britannia Portugali Alankomaat Uusi-Seelanti Yhdysvallat Unkari Kanada Belgia Norja Italia Japani Lähde: OECD (Criscuolo, Gal ja Menon 2014, STI Policy Paper No 14). Espanja Unkari Uusi-Seelanti Alankomaat Norja Itävalta Italia Portugali Ranska Luxemburg Iso-Britannia Kanada Yhdysvallat Belgia Japani Lähde: OECD (Criscuolo, Gal ja Menon 2014, STI Policy Lähde: OECD DynEmp hanke tai viimeisin saatavissa oleva havaintojakso. Lähde: OECD DynEmp hanke. Aineisto kattaa vuodet Paper No 14). Nuori pk-yritys on kuvion aineistossa alle Kuviossa on aloittaneiden yritysten lukumäärä suhteutettu yrityskantaan. Nuori pk-yritys on kuvion aineistossa alle kuusi vuotta vanha ja alle 250 henkeä työllistävä yritys. kuusi vuotta vanha ja alle 250 henkeä työllistävä yritys. Kuvio 5 Osuus teollisuusyrityksistä, jotka Osuus teollisuusyrityksistä, eivät kasva yhtä työntekijää jotka eivät suu- kasva Osuus yhtä palveluyrityksistä, työntekijää eivät kasva yhtä työntekijää jotka eivät suu- kasva yhtä työnt suuremmaksi, % suuremmaksi, % remmaksi , % Kuvio 6 Osuus palveluyrityksistä, jotka remmaksi , % Japani Belgia Kanada Ranska Portugali Luxemburg Unkari Itävalta Iso-Britannia Norja Uusi-Seelanti Italia Alankomaat Lähde: OECD (Criscuolo, Gal ja Menon 2014, STI Policy Paper No 14). Lähde: OECD DynEmp hanke. Aineisto kattaa vuodet Japani Belgia Ranska Kanada Unkari Portugali Iso-Britannia Itävalta Luxemburg Uusi-Seelanti Alankomaat Norja Italia Lähde: OECD (Criscuolo, Gal ja Menon 2014, STI Policy Paper No 14). Lähde: OECD DynEmp hanke. Aineisto kattaa vuodet\n5 Voidaan myös pohtia, myydäänkö lupaavat suomalaiset Mittelstand-aihiot liian hanakasti ja aikaisin uusille ulkomaille omistajille. Yhteisön näkökulmasta vientimarkkinoille tähtäävä toiminta ei lähtökohtaisesti ole sen arvokkaampaa kuin kotimarkkinatoimintakaan silloin, kun jälkimmäistä harjoitetaan toimivilla ja kilpailullisilla markkinoilla. 5 Eikä kyse ole pohjimmiltaan lainkaan siitä, onko kyseinen liiketoiminta palvelua vai teollisuutta. 6 Ansaittu euro ei todellakaan kysy, mistä se tuli. Oikeammin ajateltuna viennin painotus yleisessä keskustelussa perustuu markkinoiden luonteisiin ja teollisuuden korostaminen taas historiallises- Kuvio 7 Nettotyöllisyyden kasvu kasvu jatkavissa jatkavissa nuorissa nuorissa ja vanhoissa ja vanhoissa yrityksissä yrityksissä, % , % Teollisuus, Palvelut, Teollisuus, Palvelut, nuori vanha nuori vanha nuori vanha nuori vanha Lähde: OECD (Criscuolo, Gal ja Menon 2014, STI Policy Paper No 14). Nuoret yritykset ovat korkeintaan viisi vuotta vanhoja ja vanhat yli viisi vuotta vanhoja. Lähde: OECD DynEmp hanke. Aineisto kattaa vuodet Nuoret yritykset ovat korkeintaan viisi vuotta vanhoja ja vanhat yli viisi vuotta vanhoja. Suurimpien yritysten osuudet tavaraviennistä 2011 (Prosenttia tavaraviennistä ja suurimpien viejäkonsernien lukumäärä) Kuvio 8 Suurimpien yritysten osuudet tavaraviennistä 2011, % suurinta vastaa 33 % Suomen, 27 % n ja 21 % Saksan viennistä. Saksa 20 0 Lähde: EVA Fakta Tästä elää (2014). Lähde: OECD. Top suurinta vastaa 67 % Suomen, 58 % n ja 38 % Saksan viennistä.\n6 ti korkeampaan saavutettavissa olevaan työn tuottavuuteen, joskin tältä osin ero palveluihin on kaventunut. Tehdasteollisuudessa investointivaje Suomen tärkeimpien vientituotteiden tarkastelu antaa hyvän kuvan vahvuuksistamme. Nokian parhaan ravin vuosia lukuun ottamatta metsäteollisuustuotteet ovat parisataa vuotta olleet Suomen viennin kärjessä. Nytkin kärjestä löytyvät paperi ja sellu, jotka ovat koko potista kahdeksasosa. Kun tarkastellaan vientituotteidemme maailmanmarkkinaosuuksia, näyttäytyy edelleen varsin raaka-ainevetoisena taloutena. Osuutemme koko maailman viennistä on suurin turkisnahoissa, seuraavaksi suurimmat osuudet ovat paperiteollisuuden koneilla Investointien vähäisyys kertoo siitä, ettei uusia reseptejä etsitä hanakasti sekä paperilla ja pahvilla. Viime kymmenen vuoden aikana erityisesti metsäteollisuuden Suomessa oleva pääomakanta on supistunut voimakkaasti. Kolmen suuren metsäyhtiön keväällä julkistamat investoinnit kurovat vuosikymmenen menetyksestä kiinni vain kolmasosan tai korkeintaan puolet. Kuvio 9 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n investointitiedustelun tulokset vahvistavat investointivajeen. Käytettävissä oleva pääomakanta on supistunut voimakkaasti koko tehdasteollisuudessa. Investoinnit eivät yhtenäkään kriisivuonna ole korvanneet edes pääoman kulumista (kuvio 9). 7 Suomen teollinen pohja on murenemassa. Tehdasteollisuuden bruttokansantuoteosuus on laskenut yli 25 prosentista alle 15 prosenttiin 2000-luvulla (kuvio 10). on hukannut vanhat menestysreseptinsä, kuten Aalto-yliopiston professori Matti Pohjola on todennut. Investointien vähäisyys kertoo siitä, että uusia reseptejä ei edes etsitä kovinkaan hanakasti. Hentoja merkkejä paremmasta Kaikkiaan työllisyystilanne on pitkään jatkuneesta talouskriisistä huolimatta säilynyt yllättävänkin hyvänä. Vaikka työllisyystilanne on heikko, se on toistaiseksi vakaa. Tunnelma on odottava: romahdusta pelätään eikä myönteisen yllätyksen mahdollisuudesta jakseta edes keskustella. Vaikka työllisyys keskittyy suuriin ja vanhoihin yrityksiin, työllisyyden nettokasvu tulee pienemmistä ja nuoremmista yrityksistä. Uusien työpaikkojen syntyminen edellyttää kolmea asiaa: On keksittävä uutta, nykyistä parempaa tarjottavaa niille, jotka ovat maksukykyisiä ja -haluisia. Investointien ja pääoman kulumisen erotus tehdasteollisuudessa (?????) Tehdasteollisuuden investointien ja pääoman kulumisen erotus, milj. euroa Lähde: Tilastokeskus, EK:n investointitiedustelu. Vuodet EK:n ennusteita. Lähde: Tilastokeskus, EK:n investointitiedustelu. Vuodet ennusteita. 6\n7 Tehdasteollisuuden osuus BKT:sta (Prosenttia) Kuvio 10 Tehdasteollisuuden osuus bruttokansantuotteesta, % Saksa Viro Lähteet: Eurostat ja EK. Lähde: Eurostat. On tehtävä tulevaisuuteen suuntautuvia riskipitoisia panostuksia, joilla toteutetaan uusi tarjonta. Työntekijän osaamisen ja sijainnin on oltava houkutteleva, jotta yritykselle on tarjolla yhtä aikaa hyvä liiketoimintaympäristö (rakenteellinen kilpailukyky) ja kohtuulliset kustannukset (kustannuskilpailukyky) vaihtoehtoisiin sijaintipaikkoihin verrattuna. Suomella on haasteensa kaikissa kolmessa kohdassa. Ideat ovat hakusessa. Investoinnit ovat vaatimattomia tai ne eivät kanna hedelmää. Sinänsä kohtuullinen liiketoimintaympäristö (rakenteellinen kilpailukyky) ei yksinään kanna, kun yksikkötyökustannukset (kustannuskilpailukyky) jättävät toivomisen varaa. Ilmassa on kuitenkin hentoja merkkejä paremmasta. Kuvio 11 Jatkaviin Tehdasteollisuuden toimipaikkoihin jatkaviin syntyvien toimipaikkoihin työpaikkojen syntyvien vaikutus työpaikkojen tuottavuuteen tuottavuuteen, (tehdasteollisuus, prosenttiyksikköä %-yksikköä tuottavuuden tuottavuuden vuosikasvusta vaikutus vuosikasvusta) 2,0 1,5 Alkuperäinen 1,0 0,5 0,0-0,5 Tasoitettu -1, Lähde: Maliranta ja Määttänen ( ), ETLA Muistio No 25. Tasoittamisessa on käytetty Hodrick-Prescott suodinta (lambda=6.25). Lähde: Maliranta ja Määttänen ( ), ETLA Muistio No 25. Tasoittamisessa on käytetty Hodrick-Prescott suodinta (lambda=6.25). 7\n8 Metsäteollisuuden keväällä ilmoittamien investointien lisäksi ulkomailta Suomeen tulevien investointiprojektien määrä kasvoi viime vuonna. Konsulttiyhtiö EY:n raportin mukaan ulkomaisten investointiprojektien määrä kasvoi 44 prosentilla 108 projektiin edellisvuotisesta. Suomen kasvuluvut olivat myös Euroopan suurimmat. 8 Lisäksi on noussut Euroopan kärkeen kasvuyritysten riskisijoituksissa, kun sijoituspottia verrataan bruttokansatuotteeseen. Euromääräisesti venture-sijoitusten määrä nousi viime vuonna 135 miljoonaan euroon, kun niitä vuotta aiemmin tehtiin 80 miljoonalla 9. Ehkä myönteisin merkki paremmasta on se, että yritysrakenteiden muutoksiin liittyvä luova tuho on kääntymässä parempaan suuntaan. Ensin tuhoutuvat ne yritykset, Varsinaisesta työllisyyttä lisäävästä kasvusta on merkkejä joilla ei ole menestymisen mahdollisuutta. Luovan tuhon toisessa vaiheessa paino alkaa olla enemmän luovalla uudistumisella. Se näkyy niiden yritysten kasvuna, jotka eivät ole tuhoutuneet ja joissa on menestymisen mahdollisuudet. Jatkavissa yrityksissä syntyvien työpaikkojen tuottavuusvaikutus on hiljattain kääntynyt positiiviseksi (kuvio 11). Varsinaisesta työllisyyttä lisäävästä kasvusta on siis merkkejä. Viitteet 1 Analyysin päälähde on EVA Fakta Tästä elää. 2 Yksityisen sektorin toimialatiedot kattavat tässä analyysissä myös valtion ja kuntien osin tai kokonaan omistaman yhtiömuotoisen liiketoiminnan. Viime kymmenen vuoden aikana julkiset menot suhteessa bruttokansantuotteeseen on noussut 49 prosentista 57 prosenttiin. 3 OECD soveltaa yritys- eikä konsernikäsitettä, joten sen luvuissa uusina yrityksinä näkyy myös vanhoihin konserneihin kuuluvat uudet yksiköt, mikä hieman liioittelee nuorten ja vähättelee vanhojen roolia. 4 Mittelstand-termin sisältö on häilyvä, mutta usein sillä tarkoitetaan suurehkoja vahvan globaalin aseman omaavia perheyrityksiä, joista monilla on jopa satojen vuosien historia yhden suvun hallinnassa ja johdossa. Jyrki Ali-Yrkkö ja Petri Rouvinen tekevät paraikaa ETLAssa Suomen Mittelstandista tutkimusta, joka valmistuu ensi keväänä. 5 Jos kilpailu ei toimi, kotimarkkinatoiminta voi olla kannattavaa ja laajentua vääristä syistä. 6 Olosuhteiden pakosta mekin tukeudumme tavaraviennin lukuihin, vaikka jalostusarvopohjaisesti tarkasteltuna Suomen tavara- ja palveluvienti ovat yhtä suuret. 7 Joskin on syytä korostaa, että lyhyemmällä aikavälillä poistot ja pääoman kuluminen eivät välttämättä kulje käsi kädessä. 8 EY (2014): European Attractiveness Survey, Ernst---Young-attractiveness-surveys 9 Suomen Pääomasijoitusyhdistys (2014): on noussut VC-sijoitusten kärkimaaksi Euroopassa, 8\n9 Muistiinpanoja 9\n12 Elinkeinoelämän Valtuuskunta Elinkeinoelämän Valtuuskunta EVA on vuonna 1974 perustettu elinkeinoelämän think tank, jonka tavoitteena on edistää suomalaisen yhteiskunnan pitkän aikavälin menestystä. EVA on Suomen merkittävin kohtaamispaikka ja verkosto elinkeinoelämän ja yhteiskunnan vaikuttajille. EVAlla on myös keskustelijan, haastajan ja unilukkarin rooli suomalaisessa yhteiskunnassa. Think tankille tyypillisesti EVAn tunnusmerkkejä ovat analyyttisyys ja poleemisuus. EVA selvittää ja arvioi yrityksille ja koko suomalaiselle yhteiskunnalle tärkeitä kehityssuuntia. Rajut ja nopeat kansainväliset muutokset asettavat koko yhteiskunnalle ja yritysten toiminnalle painavia vaatimuksia. EVAn tavoitteena on ajankohtaisen tiedon tuottaminen vallitsevista ilmiöistä sekä tuoreiden näkökulmien saattaminen yleiseen yhteiskunnalliseen keskusteluun. Suomen rooli kansainvälisessä toimintaympäristössä ja suomalaisten hyvinvoinnin ja kilpailukyvyn kehittäminen ovat keskeisiä kysymyksiä EVAn toiminnassa. Elinkeinoelämän omassa piirissä EVA pyrkii aikaansaamaan jatkuvaa keskustelua yritysten muutostarpeista. Lisätietoja: Elinkeinoelämän Valtuuskunta EVAn julkaisemat EVA analyysit ottavat kantaa ajankohtaisiin kysymyksiin ja tarjoavat toimenpide-ehdotuksia. Analyysien kirjoittajat vastaavat esitetyistä mielipiteistä, jotka eivät välttämättä edusta EVAn kantaa. Analyysit ovat ladattavissa EVAn kotisivuilta ISSN (Painettu) ISSN (PDF)\nAjankohtaista työllisyydestä Johtaja, FT Maire Mäki (Pohjois-Pohjanmaan TE- toimisto) 1 KUKA SUOMESSA KASVAA? Rakennemuutos näkyy työllisyydessä, viennissä ja investoinneissa (12.6.2014/ EVA) Työllisyys\nKustantaja: Taloustieto Oy Painopaikka: Unigrafia Oy, Helsinki 2014 ISBN 978-951-628-609-2 ISBN 978-951-628-610-8 (PDF)\nKustantaja: Taloustieto Oy Painopaikka: Unigrafia Oy, Helsinki 2014 ISBN 978-951-628-609-2 ISBN 978-951-628-610-8 (PDF) Esipuhe Miten Suomessa tehdyn työn määrä ja luonne ovat muuttuneet? Kuka Suomessa


Kestävä kehitys - Wärtsilä Osavuosikatsaus Q3 2018\nElokuussa 2018 Wärtsilä otti onnistuneesti käyttöön ensimmäisen moottoreista ja varastointiratkaisuista koostuvan hybridiasennuksensa, joka mahdollistaa unkarilaisen ALTEO Groupin voimantuotantoportfolion optimoinnin. Wärtsilän energian varastointiratkaisut mahdollistavat sen, että voimayhtiöt ja kehittäjät voivat integroida ja optimoida erilaisten verkkoresurssien yhdistelmiä ja toimittaa joustavia, luotettavia ja kestäviä järjestelmäratkaisuja ensiluokkaista suorituskykyä etsiville asiakkaille.\nSyyskuussa Wärtsilä lanseerasi maailmanlaajuisen Oceanic Awakening -aloitteen, jonka tavoitteena on muuttaa maailman merenkulku- ja energiateollisuus yhdeksi erittäin tehokkaaksi, ekologiseksi ja digitaalisesti kytkeytyneeksi ekosysteemiksi.\nKolmannen neljänneksen aikana Wärtsilä 34DF -moottori sai Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston Tier III -sertifikaatin ratkaisulle, jossa dieselkäyttöinen moottori on yhdistetty typpioksideja vähentävään Wärtsilä NOx Reducer -järjestelmään. Wärtsilä on ensimmäinen tämän sertifikaatin saanut moottorivalmistaja. Lisäksi Wärtsilän innovatiivinen hybridivoimamoduuli, Wärtsilä HY, sai Approval in Principle -hyväksynnän ABS:ltä, joka tarjoaa johtavia kansainvälisiä luokittelu- ja teknisiä asiantuntijapalveluita merenkulku- ja offshore-teollisuudelle.\nWärtsilän osake sisältyy useisiin kestävän kehityksen osakeindekseihin. Kolmannen neljänneksen aikana Wärtsilä valittiin jälleen seuraavien kestävän kehityksen osakeindeksien jäseniksi: Dow Jones Sustainability Indices (DJSI), FTSE4Good Index Series ja Ethibel Sustainability Index (ESI) Excellence Europe.\nMuutokset ylimmässä johdossa Osakkeet ja osakkeenomistajat Up


Paikka auki: Kokoomuksen eduskuntaryhmä hakee palvelukseensa ympäristöpoliittista asiantuntijaa - Uudenmaan Kokoomus\nYmpäristöpoliittinen asiantuntija työskentelee ryhmäkansliassa ja vastaa erikseen sovittavista politiikan sektoreista. Arvostamme erityisesti ympäristö- ja energiapolitiikan sekä maa- ja metsätalouspolitiikan tuntemusta, mutta myös muiden politiikan sektoreiden tuntemus katsotaan hakijalle eduksi.\nToivomme, että valittava henkilö voi aloittaa tehtävässään mahdollisimman nopeasti tai sopimuksen mukaan. Tehtävä on määräaikainen vaalikauden loppuun asti (31.5.2023).\nVapaamuotoiset hakemukset palkkatoivomuksineen tulee osoittaa viimeistään maanantaina 3.5.2021 klo 12.00 mennessä sähköpostitse osoitteeseen marjukka.kuusela@eduskunta.fi. Tehtävään valittavalle tehdään turvallisuusselvitys. Jättämällä hakemuksesi, annat suostumuksesi selvitykselle.\nLisätietoja tehtävästä antaa eduskuntaryhmän pääsihteeri Mikko Kortelainen, mikko.kortelainen@eduskunta.fi tai puh. 050 301 8334.


Apteekit organisoivat toimintaansa uudelleen, jotta ikäihmiset voivat pysyä kotona - Suomen Apteekkariliitto\nTiedotteet | 24.03.2020\nApteekkariliitto korostaa, että yli 70-vuotiaiden, riskiryhmiin kuuluvien ja karanteenissa olevien terveiden ei nyt pidä tulla itse apteekkiin, vaan pyytää läheistä tai omaista asioimaan puolestaan tai asioimaan kotimaisessa verkkoapteekissa. Kunnat, seurakunnat ja muut vapaaehtoiset tarjoavat myös asiointiapua.\nApteekit ympäri maan organisoivat parhaillaan toimintaansa uudelleen mahdollistaakseen ikäihmisten, riskiryhmien ja flunssaoireisten kotona pysymisen. Monessa kunnassa apteekki on moninkertaistanut kotiinkuljetusten määrän, joko omana toimintana tai yhdessä kunnan kanssa. Osa apteekeista kuljettaa lääkkeet autoon parkkipaikalle. Myös verkkoasioinnin määrä on kasvanut tuntuvasti.\nLääkkeet puhelimitse vain, kun muuta keinoa ei ole\nLääkkeiden tilaaminen puhelimitse on pandemian ajan mahdollista, jos puolesta asiointi tai verkkoasiointi ei ole mahdollista. Apteekit palvelevat mahdollisuuksien mukaan puhelimitse ja järjestävät kotiinkuljetuksia.\n1) Tarkista onko lähiapteekillasi verkkopalvelua kotiinkuljetuksella.\n2) Pyydä läheistä asioimaan puolestasi.\nJos edelliset eivät mahdollisia\n3) Soita apteekkiin ja sovi menettelyistä lääkkeiden saamiseksi


2012esp04 - eSpecialTV\nErikoisohjelma eSpecial 2012/04, lähetys torstaina 26.1.2012\nViikon todistaja: Paavo Hakala\nMusiikki: Hank & Mike\nExtra: Timelapse Valkeasuolta, lokakuu 2011\nPasi Turunen kumoaa huhut Sauli Niinistön vapaamuurariudesta:\nISRAELIN ja PA:n väliset keskustelut, joita pidettiin osana rauhanprosessia, päättyivät eilen tuloksettomina. Kvartetin edustajat, kuten Israeliin matkustanut EU:n ulkomaan-toimiston johtaja Catherine Ashton, yrittivät vielä viimeiseen asti taivutella osapuolia järkiintymään, mutta ilman tulosta.\nPA:n puheenjohtaja Mahmoud Abbas, jonka mandaatti päättyi jo 2009, selitti journalisteille puhuessaan Ammanissa kuningas Abdullah II:n jälkeen tähän tapaan: ”Olen halukas keskustelemaan Israelin turvallisuuskysymyksistä ehdolla, ettei yhdenkään israelilaisen sallita jäädä palestiinalaisten alueelle”. Omituista asiassa on se, ettei yksikään paikalla olleista puuttunut tähän Abbasin vaatimukseen, joka edustaa räikeää rasismia.\nMOLCHO oli kutsunut IDF:n suunnitteluosaston johtajan prikaatikenraali Assaf Orionin esittelemään yhteenvedon Israelin turvallisuuskysymyksistä, mutta Erekat kieltäytyi kuuntelemasta.\nAbbas sanoo, ettei PA palaa keskusteluihin, ennen kuin Israel suostuu hänen vaatimuksiinsa, vaikka Abdullah II esitti hänelle henkilökohtaisen kehotuksen jatkaa keskusteluja kvartetin asettaman määräajan 26.01. jälkeen, vaikka mistään ei ole voitukaan tähän mennessä sopia.\nABBAS ei osannut sanoa, mikä tulee olemaan PA:n seuraava askel, mutta hän sanoi keskustelevansa kysymyksestä arabimaitten edustajien kanssa helmikuun alussa.\nISRAEL on syvästi huolestunut Saudi Arabian ilmavoimien hävittäjäkoneitten määrän ja laadun kasvamisesta, mikä tulee ylittämään IAF:n vastaavat luvut. USA on myynyt saudeille huippunykyaikaisia hävittäjäkoneitaan ja EU:n maat ovat tarjonneet omaa viimeistä malliaan.\nPääministeri Netanyahu laati asiasta kirjelmän yhdessä puolustusministeri Barakin kanssa, jossa asia esitettiin kaikessa karuudessaan. Kirjelmä lähetettiin presidentti Barack Obamalle, puolustusministeri Leon Panettalle sekä ulkoministeri Hillary Clintonille.\nSaudit eivät ole missään vaiheessa halunneet luoda läheisempiä tai edes normaaleja diplomaattisuhteita Israelin kanssa. Saudien sotilaslentokenttä Al-Jouf sijaitsee vajaan 20 minuutin lentomatkan päässä Israelin rajasta.\nDF:n kysymykseen erityisvakuutuksista, ettei koneita käytetä iskuihin Israelia vastaan, USA:n edustajat totesivat, ettei sellaisia vaatimuksia ole esitetty saudeille. Artikkelissa todetaan, että Obama tulee huolellisesti tutustumaan Israelin kirjelmään, sillä juutalaisten äänet voivat ratkaista seuraavan presidentin henkilöllisyyden. Israelin turvallisuuskysymyksen vasta-painona hänen tulee huomioida suuren tilauksen tuoma 50 000 työpaikan varmistaminen.\nIran kouluttaa vallankumouskaartin ja Basij puolisotilaallisen kaartin jäseniä erityistehtäviin, joiden vastuulla on turvata hallituksen turvallisuus kansan-nousun varalta. Heille on kerrottu, että 12. imaami on jo maailmassa ja että hän auttoi Hizbullahin sotilaalliseen voittoon IDF:stä v.2006 Libanonin kakkossodassa.\nValieh Amr, on erityisosasto joka vastaa (Iranin korkeimman johtajan) Khamenein turvallisuudesta. Khamenei on tavannut useita kertoja sen komentajia antaen heille ohjeet, että heidän tulee valvoa kaikkia niitä, jotka voivat nousta hallitusta vastaan sodan aikana.\nHeidän tulee rekisteröidä kaikki sellaiset yksityiset tai ryhmät ja luovuttaa lista heistä Khameneille, joka päättää heidän kohtalostaan. Poliittiset vangit, jotka eivät kadu rikoksiaan vallankumousta vastaan, teloitetaan. Tämä oli vallankumouksen johtajan Rudolha Khomenein periaate 1988, minkä nojalla kymmeniä tuhansia ihmisiä teloitettiin pelkän epäilyn perusteella.\nKhamenein vaatimaan listaan otetaan kansalaisia kaikista kansankerroksista. Erityinen eliminoimiskomitea tulee vastaamaan Khamenein tuomitsemien teloittamisesta. Ayatolla Mezbah Yazdi kertoo, että Khamenei on yhteydessä Mahdin kanssa kerran vuodessa saaden tältä ohjeita, joihin kuuluu ydinaseen valmistaminen. Viime maaliskuussa Iranissa laadittiin dokumentti ”Tuleva on keskellämme”, jossa Khamenei esitetään mystisenä henkilönä, joka luo tarvittavat olosuhteet Mahdin ilmestymiseksi, mikä johtaa Israelin tuhoamiseen.\nEgyptin uusi parlamentti, joka on pullollaan ääri-islamin edustajia, piti eilen ensimmäisen istuntonsa valiten puheenjohtajakseen Mohamed Morsin, joka kuuluu Muslimiveljeskuntaan. Hän ilmoitti ensimmäiseksi viralliseksi lausunnokseen, ettei 1979 solmittua rauhansopimusta Israelin kanssa tulla mitätöimään, mutta ettei virallisia keskusteluja Israelin kanssa käydä. Morsi totesi, etteivät puolueet ottaessaan hallitusvastuun voi mitätöidä tehtyjä sopimuksia. Hän on kuitenkin aiemmin vihjannut, että rauhansopimus voidaan alistaa kansanäänestykseen, jolla kätevästi ohitetaan hankala sopivuuseste.\nPA:n hakkerit hyökkäsivät useita israelilaisia laitoksia ja järjestöjä vastaan. Kohteina olivat El Al Airlines, Haaretz ja Dan Bus.co bussiyhtiö. Yhtiöiden web-sivut tyhjennettiin ja niiden tilalle sijoitettiin Israelin vastaista propagandaa.\n-\tUSA:n Israelin lähettiläs Dan Shapiro osallistui eilen Knessetin ulko- ja puolustus-asiain valiokunnan kokoukseen. Hän kiemurteli selvästi vaivautuneena pyrkiessään löytämään vastauksia kysymyksiin, miksi Jonathan Pollard on edelleen USA:n vankilassa kärsittyään elinkautisestaan 27 vuotta normaalituomion ollessa 5-10 vuotta, ja toiseksi miksi kansanedustaja Meir Sheetrit ei saa USA:n viisumia, kun Iranin presidentti ja Hamasin jäsenet saavat ne ilman vaikeuksia.\nJapanilaisen taiteilija Isao Hashimoton timelapse-teos, jossa kaikki maailman 2053 ydinräjäytystä vuosilta 1945-1998 on asetettu kartalle aikajärjestyksessään yhden sekunnin vastatessa kuukauden aikajaksoa.\nTeos alkaa verkkaisesti, mutta 1960-luvulle päästessä tosi rähinä on päällä.\nNokian soittoääni inspiraationa improvisaatioon Synagoogassa\nSlovakian Presovissa ortodoksijuutalaisessa synagoogassa kaveri päättelee soittokappalettaan, kun kännykkä alkaa tuuttaamaan tuttua nokialaista soittoääntä. Hetken harmistumisen jälkeen soittaja kääntää tilanteen edukseen vetämällä soittoäänen viulustaan ja improvisomalla lisää sen pohjalta...


Lastenkirjahylly: 9. luukku: Jouluseikkailu Tornionjokilaaksossa, Norjassa ja Islannissa\n9. luukku: Jouluseikkailu Tornionjokilaaksossa, Norjassa ja Islannissa\nElina Söderström & Esa Rautiainen: Oraffan ja Kurren jouluseikkailu/ Oraffa och Kurre på Juläventyr, 50 sivua, Atrain kustannus 2014.\nElina Söderströmin & Esa Rautiaisen kuvakirja on kaksikielinen: aukeamilla on rinnakkain suomen- ja ruotsinkielinen teksti.\nVuoropuhelussa on paljon Tornionjokilaakson murretta, joten kirja on kiinnostava kuriositeetti myös tästä syystä.\nLilliputin kokoisten kaverusten, Oraffan, Kurren ja Hellä-Antin, kanssa lähdetään tässä jouluteemaisessa kuvakirjassa vaiherikkaalle jouluseikkailulle.\nHellä-Antti osaa laulaa niin lumoavasti, että porotkin unohtavat tuskansa pudotettuaan sarvensa. Kiitokseksi porot lahjoittavat sarvet Hellä-Antille.\nKolmikko päätyy Tonttulaaksoon ja Aavasaksalle, ja joka paikassa Anttiin suhtaudutaan kunnioittavasti ja ihailevasti.\nJoulupukin taikatakin hihan kautta (!) kolmikko ampaisee Islantiin auttamaan tulivuorenpurkauksen takia eristyksiin joutuneita tonttuja.\nTässä Hellä-Antti auttaa taikavoimillaan Islannin tonttuja, jotka ovat\njoutuneet saarroksiin tulivuorenpurkauksen takia. Esa Rautiaisen kuvitusta\nElina Södertströmin tekstiin kuvakirjassa Oraffan ja Kurren Jouluseikkailu\n(Atrain kustannus 2014).\nIslannin joulutontut eivät ole kovin lempeäluontoisia:\nJokaisella tontulla on eri jekkuja, ne näpistelevät ruokaa, paukuttavat ovia, vievät steariinikynttilät, vievät kermat, tai ruuan tähteet. Kun talonväeltä silmä välttää niin yksi tontuista käy nuolemassa lusikat ja kapustat. Mutta tontut tuovat myös lapsille lahjoja, jos lapset ovat olleet kilttejä.\nHellä-Antin taikojen jälkeen tontut lupaavat kuitenkin parantaa tapansa ja ryhtyvät kilteiksi.\nNorjassa Peikonkylässä kaverukset tapaavat vielä Lucia-neidon ja juuri parahiksi ennätetään takaisin Tornionjokilaaksoon joulun viettoon.\nJoulupukki saa Antilta joululahjaksi ison ämpärillisen poronsarviliimaa!\nAntin kotipihalla Tornionjokilaaksossa kolmikkoa odottaa jo Joulupukki\nrekivaljakkoineen. Esa Rautiaisen kuvitusta Elina Södertströmin tekstiin kuvakirjassa\nOraffan ja Kurren Jouluseikkailu (Atrain kustannus 2014).\nKuvakirjassa on 24 lukua, joten tämäkin joulukirja toimii joulukirjakalenterina.\nElina Söderströmin mitaltaan vaihtelevat tekstit on ladottu raskaslukuisesti ja tiiviillä rivityksellä aukeamille, jotka välillä näyttävät turhan ahtailta. Jokaisen luvun päätteeksi on lyhyt runo.\nEsa Rautiaisen kuvitus on rouheaa ja amatöörimäistä, mutta sopii melko hyvin kirjan rosoiseen Lapin henkeä ja eräänlaista kotikutoisuuttakin ilmentävään tyyliin.\nHellä-Antti on osa lappilaista kulttuurihistoriaa.\nAnders Hellant (1717–1789) oli tiedemies ja kauppias, joka pääsi jo 16-vuotiaana opiskelemaan Uppsalan yliopistoon ja sai siellä opetusta mm. Carl Johan Linnéltä. Sittemmin hänet hyväksyttiin Kuninkaallisen Tiedeakatemian jäseneksi. Hän perusti liimatehtaan Tornioon ja liiman raaka-aineena käytettiin poron sarvia.\nOraffasta ja Kurresta on ilmestynyt kaksi muutakin kuvakirjaa, Oraffa ja Kurre Käpysaarella (2014) ja Oraffa ja Kurre Maupertuisin jalanjäljessä (2015).\nAtrain kustannus on kemiläinen pienkustantamo, jonka sisarkustantamona toimii Nordbooks. Atraimella on mieltä kohottava motto: "Kirkkaan sanan ja veden puolesta".\nAtrain julkaisee paljon lappilaisten kirjailijoiden teoksia, ja niistä muutamaan rouva Huu lupaa palata heti kun pahimmat kiireet helpottavat.\nAiheet: joulukirjat, kansanperinne, kuvakirjat, paikallishistoria, pienkustantamot


Todossa kerroin, että haluaisin tehdä erilaisista käsityö- ja vaatekirjoista hieman juttua. Esitelläänpäs sitten tavoitteiden mukaisesti teoksia, jotka olen kokenut sangen mukaviksi.\nBush, Nancy. 2010. Pitsihuivit neuloen - kauneimmat virolaiset pitsimallit. Atena Kustannus, Jyväskylä. Alkuperäisteos Knitted Lace of Estonia.\nNancy Bushin teos on ensimmäinen omistamani neulekirja, ja yksi eniten rakastamistani neuleteoksista.\nKirjan alussa on vajaat parikymmentä sivua tietoa Viron ja Haapsalun alueen pitsien historiasta, perinteistä ja käsityöläisyyden nykytilanteesta. Historian käsittely johdattelee kirjan huivien maailmaan ja antaa ymmärtää, että kirjassa olevat pitsimallit ovat perinteisiä malleja tai perinteisten mallien muunnelmia, jotka on tehty historiaa kunnioittaen.\nKirjassa esitellään historian lisäksi erilaisia valmistustapoja perinteisille huiveille. Tekniikat käydään läpi kirjan alkuosassa - kuten neulekirjoissa yleensäkin.\nErilaisia malleja kirjassa on vaihtelevasti. On valtavia, neliönmallisia pitsihuiveja, on kapeita ja pitkiä, on kolmioita. Suurimpaan osaan malleista suositellaan ohuita neulelankoja tai pitsilankoja. Tosin kokemuksen syvällä rintaäänellä todettakoon, että kyllä osa malleista toimii huomattavasti paksummillakin langoilla.\nIlahduttavasti kirjassa on myös erilaisia irrallisia pitsikuviota ja reunapitsejä kaavioineen.\nKirjan teoksista olen kokeillut joitakin ohjeita, paljon on vielä tekemättä.\nLehtikuvioinen kolmiohuivi 2\nLähettänyt Ennis klo 14.44\nPosti putkautti vihdoinkin\nOmmnommia syksyn sienistä\nKirjaesittely nro 2\nRättilöit ja riepuloit\n10 Kilon arvonta on päättynyt