liikunta arkistot - Ainon Tarinoita Treenaamisesta\nPARHAITEN KEHITTÄÄ SE LAJI MISTÄ TYKKÄÄT ENITEN!\nMulla on käynnissä joku ihmeellinen kyseenalaistan kaiken – kausi. Kyseenalaistan siis lähes kaikkea tekemääni ja mietin todella tarkkaan, missä on järkeä ja missä ei. Käyn parhaillaan myös Voimavalmentaja – koulutusta, jossa on tullut sekä uutta oppia että myös muistutusta vanhasta, aiemmin opitusta. Tieto lisää tunnetusti tuskaa, myös tässä asiassa. Sitä alkaa oikeasti punnita, että mitä sitä omalta treeniltä ylipäätään hakee ja haluaa. Meidän tekemisiä kun määrää motivaatio.\nMyös treeniin liittyen motivaatio ohjaa paljon tekemistä. Toisille motivaatiota tuo liikunnan tuoma fiilis, toiselle vaikka ne ulkoiset muutokset, kun taas kolmannella on urheilullisia tavoitteita, joita haluaa saavuttaa. Oon miettinyt omia motivaattoreitani ja alkanut tehdä sen pohjalta muutoksia myös tekemisiini. On nimittäin jopa hölmöä laittaa aikaa asioihin, jotka eivät loppujenlopuksi edes kovin merkityksellisiä itselle. Olen tehnyt niitä vain koska jonkun säännön mukaan pitäisi tehdä. Enpä tee enää!\nJos multa kysytään, liian usein mietitään ulkonäköön liittyviä motiiveja, eli kehon muokkaukseen liittyvää treenaamista. Kehon muokkaaminen voimaharjoittelulla on pop, eikä siinä mitään. Siltikin omaan tekemiseen kannattaa liittää vähän jotain muutakin, eikä mennä vain sen perässä mikä saa kropan näyttämään hyvältä. Luin nimittäin jotain keskustelua kestävyysliikunnasta/ryhmäliikunnasta, jossa aiheena oli se, ettei kestovoimaharjoittelulla voi kasvattaa lihaksia ja näin ollen Bodypump on täysin hyödytön laji harrastaa. Tämähän on täysin totta siinä mielessä, että esimerkiksi se Bodypump – tunti on ihan samaa aerobista harjoittelua, kuin muukin ryhmäliikunta, eikä näin ollen kasvata lihaksen kokoa, mutta asioita tulisi kuitenkin katsoa myös vähän muustakin kulmasta kuin siitä kulmasta mitä laji tekee ulkomuodolle.\nVaikka kestävyysharjoittelu tai esimerkiksi ryhmäliikunta ei ole täydellisin laji lihasmassan hankintaan, on sillä paljon muita positiivisia vaikutuksia. Yhtenä oleellisena asiana esimerkiksi hyvä suorituskyky elämässä näin yleisesti. On aika mukavaa, kun jaksaa kantaa ruokakassit itse kotiin, kävellä rappuset ylös puuskuttamatta tai jaksaa kipittää niiden omien muksujen perässä aamusta iltaan väsymättä. On aika siistiä, että tavallinen arki sujuu niin, ettei jatkuvasti väsytä ja kolota jostain. Jaksaa ihan ne normaalit asiat vaivatta läpi, eikä arjen askareet aiheuta päänvaivaa, koska keho sanoo vastaan.\nNimittäin ne huippukunnossa olevat tyypit ovat edelleen vain pieni prosentti kaikista ihmisistä. On todella paljon ihmisiä, joille nuo edellisessä kappaleessa mainitut asiat aiheuttavat vaivaa ja ongelmia. Mun mielestä silloin ei ole oleellista onko se treeni mitä he tekevät juuri täydellisesti oikeita lihaksia aktivoivaa hypertrofista harjoittelua. Silloin on tärkeää että ylipäätään liikutaan. Jos vielä löytyy liikuntamuoto josta nauttii, vielä parempi.\nKaikenlainen mustavalkoinen ajattelutyyli on mielestäni ärsyttävää, sillä asioissa on hyvin harvoin vain huonoja tai hyviä puolia. Kaikissa liikuntamuodoissa on jotain hyvää! Itse olen rakentanut oman kuntoni kehonpainotreenillä ja silti voin sanoa olevani myös suhteellisen vahva (huom. vahva ja lihaksikas eivät aina ole sama asia :D).\nMonipuolinen liikkuminen parantaa myös liikkuvuutta, iso liikeradat avaavat kehon liikeratoja ja liikkuvuus kehittyy myös ilman varsinaista venyttelemistä. Ryhmäliikunnassa koordinaatio, tasapaino ja ketteryys kehittyvät huimasti ja näistä on todella paljon hyötyä ihan siinä normaalissa arjessa.\nRyhmässä liikkumisessa on jotain, mikä saa ihmiset ylittämään itsensä ja yrittämään enemmän. Musiikin voima, ohjaajan ja toisten tsemppi auttaa tekemään parhaansa myös silloin kun väsyttää ja huvittaisi luovuttaa. Puhumattakaan siitä mielettömästä fiiliksestä kun oot hikoillut vaatteet läpimäräksi ja menet raikkaaseen suihkuun kaikkesi antaneena! Ihan jo nämä asiat ovat mun mielestä merkki siitä että esimerkiksi ryhmäliikunta on mielettömän hieno laji harrastettavaksi!\nTee sitä mitä rakastat ja voit olla varma että tulokset ovat positiivisia! Olis kiva kuulla mikä on sulle se laji, mistä saat kaikista eniten kiksejä ja jota jaksat harrastaa säännöllisesti?\nKategorioissa: hyvinvointi, liikunta, mielipide, ryhmäliikunta\nEn muista onko tullut kirjoitettua tällaista pidempää tarinaa mun liikunnallisesta elämästä aina lapsesta saakka. Olinko liikunnallinen lapsi ja mitä lajeja on tullut harrastettua elämäni aikana? Tänään mennään hieman ajassa taaksepäin ja pohditaan mitä kaikkea sitä on ehtinyt tehdä ja harrastaa.\nNiin pitkälle kuin vaan muistan, olen aina tykännyt liikkua. Jo neljävuotiaana olen kuulemma seissyt käsilläni tukea vasten ja temppuillut menemään. Koin jo lapsena, että liikkuminen on muoto, jossa olen hyvä ja siksi sitä oli myös kiva harrastaa. Ala-asteella olin mukana jumppasirkuksessa ja osallistuin aina kaikissa lajeissa koulujen välisiin karkeloihin. Vaikka joukkuelajit, kuten jalkapallo tai koripallo eivät ole myöhemmällä iällä napanneet, olin aina koulun joukkueessa ja korvasin pelilliset taidot nopeudella ja periksiantamattomuudella. :D\nRakastin koululiikuntaa, erityisesti pesäpalloa, yleisurheilua ja tietysti voimistelua. Harrastin joitakin vuosia yleisurheilua ja käytiin paljon kavereiden kanssa itsekseen urheilukentällä treenaamassa mm. korkeushyppyä. Ala-asteella aloitin myös joukkuevoimistelun ja myöhemmin telinevoimistelun, josta syntyi ensimmäinen todellinen lajirakkaus. Mun vanhemmat eivät ole koskaan viemällä vieneet mua mihinkään harrastuksiin, vaan oon aina omatoimisesti aloittanut tai sanonut että haluan aloittaa sen ja sen harrastuksen.\nKävin aluksi ryhmässä, joka harjoitteli vain kerran viikossa ja enemmänkin juuri harrastuspohjalta. Meillä oli joka viikko käsilläseisonta kilpailu, josta voittaja nappasi 3 pistettä, toinen 2 pistettä ja kolmanneksi tullut yhden pisteen. Kauden lopussa paras palkittiin. Odotin joka viikko noita harjoituksia kuin kuuta nousevaa ja harjoittelin käsilläseisontaa päivittäin. Kilpailuissa me oltiin käsien varassa monia monia minuutteja ja muistan kuinka tiukkia nuo skabat aina olivat. Mulla on edelleen tallella pystejä noista voitetuista käsilläseisonta-kisoista ja tämän ansiosta kyseisestä taidosta tulikin mun bravuuri. Pystyin seistä ja kävellä käsillä ihan mahdottomia matkoja ja aikoja. :D\nVaihdoin myöhemmin toiseen seuraan, josta pääsin kisavalmennukseen ja aloitin myös kilpailemisen. Muistan, että tuohon aikaan (10-14 v) tuo laji oli mulle kaikki kaikessa. Halusin vain kehittyä ja oppia niin paljon kuin mahdollista ja jos vanhemmat eivät päässeet kuskaamaan mua harkkoihin, kävelin 5 km pitkän matkan harkkoihin ja takaisin.\n14-vuotiaana loukkaannuin harjoituksissa, kun kyynerpääni murtui pahasti. Olin sivussa useita kuukausia ja tuon jälkeen en enää oikeen päässyt mukaan, sillä mulle jäi pahoja kammoja ja tuntui siltä, että en oikeen uskaltanut enää tehdä treeneissä mitään. Kyynerpää on muuten edelleen koukussa, se ei ole tuon jälkeen enää suoristunut kunnolla. Tämä vamma loi jonkun verran haasteita aerobicissä, mutta onneksi onnistuin treenaamaan monet temput vammasta huolimatta. Esimerkiksi pressit (kun kannatellaan kehoa vain käsien varassa) ovat aika haastavia kun kädet ovat eri mittaiset. :D\nSiirryin telinevoikka valmentajaksi ja aloitin näytösvoimistelun harrastamisen (taitaa olla nykyään nimellä Team Gym) ihan vaan harrastusmielessä. Muutamia vuosia valmensin, tuomaroin ja treenailin harrastusmielessä, kunnes yhdeksännellä luokalla Vaasassa alkoi kilpa-aerobic, johon kaverini pyysi mut mukaan!\nKilpa-aerobic vei mukanaan ja sitä tulikin treenattua aina vuoteen 2010 saakka. Aluksi treenattiin ryhmänä, mutta myöhemmin menin mukaan joukkueeseen (trio) josta jossain vaiheessa muodostui tuo Team Trinity, jonka kanssa myös menestyttiin ihan hyvin. Tuo harrastus ja joukkue oli mulle todella tärkeä koko alku aikuisiän ja pelasti monilta pahuuksilta, jos niin voi sanoa. :D\nKilpa-aerobic vei mut myös ensimmäisen kerran salille, jossa oon töissä edelleen. Jossain vaiheessa meidän valmentajat muuttivat pois ja treenailtiin monia vuosia omillamme. Olimme maajoukkueessa, eli leireiltä saatiin toki aina avustusta valmennusaspektista, mutta paljon tehtiin itse. Kukaan ei ollut valvomassa saavuttiinko treeneihin ja treenattiinko kunnolla, joten kaikki lähti kyllä omasta tahdosta ja tuo on opettanut muussakin elämässä sen, että kun ottaa itse vastuun asioista, hommat hoituu. Me oltiin tavallaan toistemme valmentajia ja tuli kyllä heti sanomista, jos tuli myöhässä tai ei tehnyt jotain kunnolla. :D\nPäädyttiin treenaamaan Wasa Sports Clubille ja saimme tehtyä sponsoridiilin heidän kanssaan. Saatiin siis treenata ilmaiseksi ja käyttää jumppasaleja harjoitteluun aina kun ne olivat vapaana. Hyödynnettiin myös ryhmäliikuntatunteja omassa harjoittelussa. Monesti meidän alkulämmittely oli esimerkiksi Bodystep-tunti, jonka jälkeen siirryttiin vasta lajitreeneihin, jotka kestivätkin usein 2-3 tuntia. salilla on siis tullut vietettyä aikaa jo tuolloin! :D\nNoiden kilpailuvuosien aikana tuli koettua niin paljon erilaisia tunteita. Oli pettymyksiä, vastoinkäymisiä ja toivoton fiilis, ettei tämä ikinä etene mihinkään. Välillä taas sitä suunnatonta iloa ja onnistumisen tunnetta, joka pisti jatkamaan aina vastoinkäymisistä huolimatta.\nNoin 20 – vuotiaana aloin myös ohjata satunnaisesti ryhmäliikuntatunteja, sillä olimme tutustuneet Ladies Clubin vastaavaan ohjaajaan ja hän alkoikin koulia minusta ja toisesta joukkueen jäsenestä ohjaajia. Aluksi ohjaaminen ei oikein tuntunut mun jutulta ja ohjailin mm. keppijumppaa ja circuit-tunteja kuntosalilla. Panostettiin eniten lajitreeneihin, käytiin itse jumpissa ja ohjailin siinä sivussa silloin tällöin. Lopulta päädyin oppisopimuskoulutukseen ja aloin opiskella liikunnanohjaajaksi työn ohella.\nAerobic-ura loppui 2010 joukkuekaverin loukkaantumiseen. Oltiin jo päätetty, että se olisi viimeinen kausi, mutta tuo loukkaantuminen sitten vain pisti stopin hieman aiemmin. Tuohon aikaan ohjasin jo paljon tunteja ja toimin Ladies Clubin vastaavana ohjaajana. Noihin aikoihin olen tainnut ohjata enemmän kuin koskaan, sillä päiviin sisältyi jopa 4 jumppaa ja siinä sivussa 6-8 tuntia salin vastaanotossa työskentelyä. :D Olin käytännössä töissä aamu kuudesta ilta ysiin. No, nuorena jaksoi painaa ja sain kokemusta roppakaupalla. Noihin aikoihin juoksin lenkkejä aika paljon, aina silloin jos ei ollut ohjauksia. :D\nVuonna 2013 innostuin ensimmäisen kerran salitreeneistä. Aerobic aikoina meidän harjoitusohjelmaan kuului myös saliharjoittelua, mutta se oli aina vain sellainen ”pakollinen paha”. 2014 aloin käymään ihan kunnolla salilla jumppien ohessa. Ah sitä aloittelijan kehityskaarta, se vasta oli kivaa! Kävin tuolloin jopa viidesti viikossa salilla ja ohjailin paljon jumppia. Tuolloin myös blogi alkoi kasvaa ihan toden teolla ja aloin saada ensimmäisen kerran kunnolla palkkaa bloggaamisesta, mikä tarkoitti enemmän aikaa treenille! :D\nSaliharjoittelu on pysynyt noista ajoista lähtien melko säännöllisesti mukana menossa. Välillä mulla on kausia, kun ei vaan nappaa käydä puntilla, joten teen silloin jotain muuta. Jumpat kulkee edelleen mukana ja rakkaus lajiin ei ole edelleenkään hiipunut. Tämä vuosi on muuten mun Les Mills ohjaajauran juhlavuosi, sillä olen ohjannut milssejä tasan kymmenen vuotta. Bodypump ja Bodycombat ovat tippuneet matkalla pois, mutta miettikää että Bodyattackia ja Bodysteppiä olen ohjannut joka ikisen ohjelman kesästä 2009 lähtien.\nKategorioissa: harrastukset, historia, kilpa-aerobic, liikunta, telinevoimistelu\nMitäpä sitä kaunistelemaan, mulla on ollut tänään todella paska päivä potenssiin sata. Tiedättekö, kun ei nappaa mikään, eikä saa mitään aikaiseksi ja silti mietit kokoajan, että pitäis tehdä sitä, tätä ja tota. Tällaisina päivinä haluis vaan hautautua peiton alle ja unohtaa koko maailman muutamaksi vuorokaudeksi. Valitettavasti edellä mainittu ei ole mahdollinen vaihtoehto, sillä tiedän kuitenkin sen, ettei olo ainakaan parane sillä että masistelee kotona. :D\nUsein motivaation ollessa nollissa ei kiinnosta myöskään treenaaminen ja täytyy sanoa, että mikäli mulla ei olisi ollut ohjauksia, en ehkä olisi saanut itseäni salille treenaamaan. Onneksi mun oli kuitenkin pakko poistua neljän seinän sisältä töiden pariin ja jumppailemaan, nimittäin pienen hikoilun jälkeen negatiiviset olot olivat historiaa. Mielestäni liikkunnan vaikutusta psyykkiseen hyvinvointiin aliarvioidaan ihan liikaa, sillä treenin jälkeen paskempikin päivä on poikkeuksetta pelastettu. Tätä Ilmiötä on selitetty sillä, että liikunta lisää mielihyvähormonien, esimerkiksi endorfiinien tuotantoa. On myös arveltu, että liikunta muuttaa keskushermoston välittäjäaineiden, esimerkiksi noradrenaliinin, dopamiinin ja serotoniinin pitoisuuksia niin, että mieliala paranee. Aika siistiä että voi omilla teoillaan vaikuttaa näihin asioihin!\nOon itse huomannut useampana talvena, että jaksan paljon paremmin pimeän kauden kun käyn säännöllisesti treenaamassa. Mikäli sitä istuu koko talven vaan kotona kaikki illat, en yhtään ihmettele että vähän masentaa. Nythän onkin juuri loistava aika panostaa treenaamiseen ja laittaa vaikka jotain tavotteita tulille.\nTästä voikin siirtyä sopivasti aiheeseen nimeltä motivaatio. Oon miettinyt paljon motivaatiota ja sitä että miksi toisille on esimerkiksi hyvin vaikeaa pitää vaikka niistä treenirutiineista kiinni. Motivaatio on sanana jotenkin kulunut ja kliseinen, mutta edelleen siitä puhutaan paljon. Oon tullut sellaiseen tulokseen, että kaikki on loppupeleissä kiinni siitä, että haluaako oikeasti jotain. Jos todella haluat, sulla on motivaatio toimia asian eteen.\nMä en ole mikään suuri motivaatiolauseiden fani, mutta mulla on yksi lemppari, joka menee siis näin ”where there’s a will there’s a way”. Tuohon kiteytyy aika pitkälti se, miten itse ajattelen motivaatiosta. On tosi kivaa haluta kaikenlaista, mutta jos asia ei ole kuitenkaan lopulta niin tärkeä, jää sen saavuttaminenkin puolitiehen. Tämän vuoksi tavoitteita tehdessä on hyvä punnita asioita ja miettiä, että onko oikeasti valmis luopumaan tietyistä asioista tavoitteen saavuttamiseksi. Sillä puolitiehen jäävät suunnitelmat tuskin saavat ketään iloiseksi. On myös tärkeää, että motiivit ovat omasta tahdosta, eikä toisten sanelemia.\nKategorioissa: hyvinvointi, liikunta, mieliala, motivaatio


Kauppa pidensi aukioloaan minuutilla – osoittautui menestykseksi - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 25.05.2016 18:24\nRuotsalaisen Ica-kaupan työntekijät saivat kaksi vuotta sitten päähänsä pidentää kaupan aukioloaikoja yhdellä minuutilla. Kauppaa pyörittävän Fredrik Anderssonin mukaan päätös on osoittautunut menestykseksi.\nUppsalassa sijaitseva Ica Närä Folkes livs -kauppa ei ole auki vain kello 23.30 saakka, kuten kahden kilometrin päässä sijaitseva kilpailijansa, saman ketjun Ica Supermarket Väst. Fredrik Anderssonin kauppa on pidentänyt aukioloaikansa minuuttia pidemmäksi.\nYlimääräinen minuutti lisättiin aukioloaikoihin pari vuotta sitten, kun kaupan henkilökunta sai idean vinoilla toisen Ica-marketin työntekijöille.\n– Voimme nyt sanoa, että olemme kauppa, joka on pisimpään auki Uppsalassa. On kivaa pystyä sanomaan niin, ja se on myös hyvä juttu asiakkaiden kannalta, kauppaa pyörittävä Andersson kertoi Expressen -lehdelle.\nAnderssonin mukaan suuri osa Uppsalassa asuvista opiskelijoista pitää myöhäisiä aukioloaikoja tärkeinä.\n– Heillä on oma vuorokausirytminsä ja meidän tulee sopeutua siihen. He tahtovat, että olemme auki pitkään ja niin me olemmekin.\nYlimääräinen minuutti ei todellisuudessa juurikaan vaikuta asiakkaiden mahdollisuuksiin asioida kaupassa, mutta näkyvyyden kannalta tempauksesta on ollut Anderssonin mukaan hyötyä.\nMies tahtoisi pitää kauppaa auki kellon ympäri,\nAndersson pitää aukioloaikakysymystä hyvin tärkeänä. Hänen tahtoisi pitää kauppaa auki vuorokauden ympäri.\n– Asiakkaat arvostaisivat sitä ja se loisi myös monia työpaikkoja. Se ei kuitenkaan ole niin yksinkertaista, Anderson kertoo ja lisää, että työntekijöiden ammattiliitossa ajatukseen ei ole suhtauduttu yhtä innokkaasti.\n– Jatkamme kuitenkin taistelua, sillä se olisi hienoa. Sitten olisimme ensimmäinen Ica-kauppa Ruotsissa, joka on auki kellon ympäri.


Varkaat vievät arvokkaammat polkupyörät jo varastoista – rekisteri vaikeuttaisi varastetun pyörän myyntiä – Päivän Lehti\nUutiset\t13.1.2022 08:18 Päivän Lehti\nVarastetuksi päätyneet polkupyörät ovat yhä useammin viime vuosina yleistyneitä sähköpolkupyöriä.\nPOLKUPYÖRÄVARKAUDET Liikenteen sähköinen murros näkyy myös varkaustilastoissa ja varkaiden kohteiksi näyttää valikoituvan arvokkaita polkupyöriä kuten sähköpyöriä entistä useammin.\nNoin 26 prosenttia tammi–heinäkuussa 2021 varastetuista polkupyöristä vietiin lukitusta pyörävarastosta, talon kellarista tai tallista. Kaikista yli 1 000 euroa korvatuista pyöristä jo 40 prosenttia varastetaan lukituista sisätiloista. Järeätkään suojautumiskeinot eivät siis välttämättä enää auta varkauksien ehkäisyssä.\n– Onpa tullut vastaan sellaisiakin tapauksia, joissa arvokkaita monella lukolla kiinnitettyjä polkupyöriä on viety useamman lukitun oven takaa taloyhtiön pyörävarastosta. Kun poliisinkaan resurssit eivät viimeaikaisten uutisten perusteella riitä pyörävarkauksien tutkimiseen, on arvokkaan pyörän omistaja erittäin hankalassa asemassa ja siksi varkauksien ehkäisy nousee avainasemaan tilanteen helpottamiseksi, Määttänen analysoi.\nYksi keino polkupyörävarkauksien vähentämiseksi olisi hankaloittaa varastettujen pyörien markkinoita. Esimerkiksi sähköpolkupyörien rekisteri vaikeuttaisi varastetun pyörän myyntiä oleellisesti, kun ostaja voisi tarkistaa pyörän alkuperän.\nLue myös: Polkupyörävaras jäi kiinni itse teosta – jatkoi lukon katkaisemista pihdeillä poliisin katsellessa vieressä\nLue seuraavaksi Poliisin pysäyttämän pakettiauton kuljettaja oli ajokiellossa – takatilasta löytyi varastetuksi ilmoitettu moottoripyörä


Pohjolan ja Baltian maat Euroopan digitalisaation suunnannäyttäjiksi - Artikkeli - Valtiovarainministeriö\nPohjolan ja Baltian maat Euroopan digitalisaation suunnannäyttäjiksi\nValtiovarainministeriö 27.4.2017 10.25\nPohjoismaista yhteistyötä on tehostettu yhteisen tunnistamisen, sähköisten hankintojen ja julkisen hallinnon muun tietojen vaihdon osalta. Julkilausumalla laajennetaan yhteistyötä myös muille alueille sekä otetaan mukaan Baltian maat, Viro, Latvia ja Liettua.\nPohjoismaat ja Baltia muodostavat yhtenäisen talousalueen, jossa yritykset toimivat maasta toiseen ja henkilöiden liikkuvuus on arkipäivää. Pohjoismaat ovat sijoittuneet useissa digitalisaatiovertailuissa kärkipaikoille ja Baltian maat ovat hyvässä nousussa. Maaryhmällä on paljon yhteisiä tavoitteita ja useat toimintatavat ovat lähellä toisiaan. Markkinoiden laajeneminen lisää yritysten kilpailukykyä. Kunkin yksittäisen maan markkinat ovat pienet.\nValtiosihteeri Jari Partanen allekirjoitti julkilausuman julkisten palveluiden digitalisaatiosta vastaavan kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen valtuuttamana. Konferenssin ja kokouksen järjestämisestä vastasivat yhdessä Norja, Pohjoismaiden ministerineuvosto ja Nordic Innovation.\nLinkki julkilausumaan Pohjoismaiden ja Baltian maiden yhteistyöstä


Kiitokseni sinulle, yksinäisen ystävä - Nena Sofia's | Kauneusblogi\nKatselen kaiholla kasvavaa meikkikokoelmaani ja suunnittelen seuraavan Instagram-stoorin sisältöä. Samalla tunnen inhoa hamstraamistani kohtaan, sillä päässäni kaikuu sitkeä ajatus. Ketä varten laittautuisin?\nOlen toisinaan kirjoittanut siitä, että koen oloni epämukavaksi liian vahvassa meikissä. Kun astun ovesta ulos, haluan olla siistitty, mutta samalla mahdollisimman pieni, huomaamaton ja maastoon sulautuva. Ajattelin, että vahva tunne liittyy oman, aikuismaisen tyylini muodostumiseen ja siihen, etten halua herättää turhaa huomiota ulkomaailmassa. Vasta nyt ymmärrän, miksi välttelen katseita.\nTuntemattomien katseet läpäisevät suojamuurini kuin lasersäde. Ne nostavat epävarmuuteni esiin ja tajuan hakevani ympäriltäni turvaa. Varmistusta sille, ettei katse ole tuomitseva. Mitä nuo tytöt miettivät vilkaistessaan olemustani käytävän toiselta laidalta? Oliko asussani jotain vikaa, vai huomasivatko he, että kuljen omassa seurassani? Eiväthän he tiedä, ettei ystäväni odotakaan seuraavan kulman takana? Kun ohitan kaverukset, jään kuuntelemaan takaani kantautuvaa iloista naurua, jonka analysointi tuntuu väistämättömältä tehtävältä.\nOlen kirjoittanut tätä blogia yli seitsemän vuotta ja yhtä pitkään varjellut kipeää salaisuutta. Kuinka monet kerrat olen vältellyt kuulumisten kirjoittamista, sillä kuka haluaisi lukea yksinäisistä metsäretkistä tai kesästä, jolloin tapasin vain perhettäni? Tai jännittävästä seikkailusta, kun etsin Facebookin palstoilla uusia kavereita ja tapasin heitä ensi kertaa? Arkeni on valitettavan tylsää ja tasapaksua, eikä siitä oikein veny stoorin aiheeksi.\nTänään päätin raottaa suojamuuriani, sillä ironista kyllä, en ole ainoa, jonka elämää aihe määrittää. Yksinäisyys on kansantauti, jonka moni kokee omakseen. Valitettavasti siitä puhuminen aiheuttaa raastavaa häpeää, joka syventää kipua entisestään. Päätin ottaa iskun vastaan, sillä toivon, että avautumiseni auttaa jotakuta ymmärtämään, ettei yksinäisyys tee kenestäkään viallista.\nTunne yksinäisyydestä on kuulunut arkeeni lapsuudesta saakka. Jo ala-asteella jäin toistuvasti porukan ulkopuolelle, enkä koskaan onnistunut löytämään sitä tyyppiä, jota kutsua parhaaksi kaveriksi. Lapsena myös muutimme perheeni kanssa tiheästi. Välillä olosuhteiden pakosta, välillä siksi, ettei äitini löytänyt lääkettä kipuun, jonka ulkopuolisuuden tunne laukaisi pienen tytön sydämessä. Ehkä löytäisin paikkani uudesta koulusta, ehkä siellä odottaisi kaikki kadotetut sydänystäväni.\nLapsuuden kokemus erilaisuudesta, syrjityksi tulemisesta ja yksinäisyydestä arpeutti mieleni ja teki uusien ihmissuhteiden solmimisesta vaikeaa. Siitä huolimatta (tai ehkä sen takia) olen luonteeltani ulospäin suuntautunut ja esimerkiksi työroolin suojassa en epäile lähestyä ihmismassoja. Oikeastaan nautin sosiaalisista tilanteista ja mitä vanhemmaksi kasvan, sitä vähemmän pelkään tuntemattomien katseita. Uusiin ihmisiin luottaminen ja todellinen ystävystyminen on silti raskasta, enkä tiedä, löydänkö koskaan sitä kauan kaivattua “parasta ystävää”.\nTällä hetkellä tilanne on erityisen kipeä: olemme asuneet Lappeenrannassa kohta viisi vuotta, eikä minulla ole ainuttakaan tuttua tältä paikkakunnalta. Ei ketään, kenen kanssa lähteä kävelylle, kirpparille tai aleostoksille. Ei ketään jakamaan huonoa leffaa tai kilistelemään juhlatilanteille.\nTiedän silti olevani etuoikeutettu. Oma yksinäisyyteni rajoittuu vain yhdelle elämän osa-alueelle. En ole absoluuttisen yksin: minulla on rakastava puoliso ja vaikka perheeni asuu kaukana, välimme ovat läheiset. Minulla on myös joitakin vuosien varrelta poimittuja, kauempana asuvia kavereita – jopa sellaisia, joiden kanssa olen edelleen tekemisissä. Sosiaalisen median myötä olen löytänyt lisäksi samanhenkisiä ihmisiä, joista osaa ajattelen ystävinäni. Mitäs sitten, vaikka emme ole koskaan tavanneet.\nTämä kirjoitus ja kuvituksen meikki on osoitettu Katrille. Ystävälle, jota en ole koskaan päässyt tapaamaan, mutta joka päätti postittaa minulle luomiväripaletin, kun kuuli, että kävin läpi hankalia asioita ja mieleni oli musta. Tämä on ainoa yllätyslahja, jota muistan koskaan saaneeni yhdeltäkään ystävältä. Se merkitsi enemmän, kuin osaan sanoin kuvailla. Kiitos.\nHaluan kiittää myös jokaista teistä, jotka olette jakaneet matkaani näiden vuosien varrella. Teidän kauniit sanat ja ystävälliset kommentit ovat jättäneet jälkensä ja tuoneet voimaa yksinäisimpiin aikoihin. Vaikka todellisessa elämässä ystävien löytäminen tuntuu mahdottomalta, minulla on aina tämä yksi paikka maailmassa, jonne kuulun.\nOlipa jotenkin niin tuttua tekstiä. Itselläkin perhettä, mutta ei ketään kaveria, tai ystävää.\nTai oikeastaan on. 2 ihmistä, joille jaan elämääni whatsappin kautta. Toinen heistä teki juuri kuten sinunkin ystäväsi ja lähetti minulle kerran yllätyspaketin. Se tuntui niin hyvältä♡\nToisaalta omalla kohdalla tutustumista rajoittaa sosiaalisten tilanteiden pelko.\nHalusin vain sanoa, että oli rohkeaa avautua itselle kipeästä aiheesta. Tuntui helpottavalta (vaikka tietysti ikävältä) kuulla, että joku toinenkin kamppailee samanlaisten ajatusten kanssa. Toivottavasti vielä joskus elämässä kohtaat ihmisen, jonka kanssa kemiat kolahtaa täysin. 🙂 Tsemppiä!\n27.12.2021 at 23:14\nKaunis kiitos kommentista <3\nOlen halunnut kirjoittaa yksinäisyydestä jo vuosia, mutta tuntuu, että aihe on valtava tabu ja sanat juuttuvat kurkkuun (tai näppäimistölle). Kun lopulta julkaisin tämän tekstin, pidätin hengitystäni kommenttisi ilmestymiseen saakka.\nKuten sanoit, aihe on todella kipeä, enkä tietysti halua leimautua yksinäiseksi tyypiksi. Kukapa haluaisi? Mutta se, että tekstini voi auttaa jotakuta toista samassa tilanteessa elävää, tuntuu riskin arvoiselta. Itsekin olen saanut voimaa ymmärtäessäni, etten ole ainoa joka kokee yksinäisyyttä. Siksi halusin laittaa hyvän kiertämään ja avata keskustelua aiheesta, jonka koen tärkeäksi.\nKiitos siis sinulle kokemuksesi jakamisesta. Se vahvisti tunnettani siitä, että tämän tekstin julkaiseminen oli tärkeää. Toivon myös sinulle kaikkea parasta tulevaan ja sitä, että löydät itsekin elämäsi polulta todellisia ystäviä sitä jakamaan <3\nTekis mieli vaan halata sua! Mutta kuten tiedät, ystäviä voi olla vaikkei oliskaan koskaan tavannut!\n28.12.2021 at 00:12\nKiitos Kata, olet ihan oikeassa! Laitan matkaan ison virtuaalihalin sinulle <3\n28.12.2021 at 09:19\nNena sinä olet minun ystäväni näin virtuaalisesti <3 onhan mullakin paljon kavereita, somessa ja ihan oikeassa elämässä. Ystäviäkin, mutta kaikki asuvat kaukana. Mun perhe asuu parin tunnin ajomatkan päässä. Mutta välillä tunnen suurta yksinäisyttä.\nOlen asunut nyt kolmisen vuotta täällä Karjalassa, eikä mulla ole ensimmäistäkään ystävää täältä. Pari kaveria olen saanut mutta ei viikoittain tehdä mitään yhdessä. Haluaisin yhden hyvä kaverin tai jopa ystävän jolle voisi joka päivä laitella kuulumisia. Tai jutella asioista. Ei mulla ole ketään jonka kanssa lähteä ajelemaan tai shoppailemaan. Kenen luo voisi mennä käymään. Jospa minä joku päivä sellaisen löydän. Jospa sinäkin löydät <3 Parempaa uutta vuotta meille yksinäisille, aikuisiällä on vaan niin hankala löytää uusia tuttavuuksia <3\n28.12.2021 at 09:29\nVoi Taina, kyllä silmät kostui enkä ihan edes tiedä mitä sanoa <'3 Olen pahoillani, että sullakin on niin raastava tilanne. Sitä sanotaan, että aika parantaa ja kyllä ne ystävät lopulta löytyy. Mutta vuodet on pitkiä yksinäiselle, ei se optimismi loputtomiin riitä eikä aikuisena tosiaan ole helppo tutustua uusiin ihmisiin. Tiedän niin mitä käyt läpi ja laitan sulle nyt matkaan hirveästi halauksia, voimia ja virtaa tulevaan vuoteen. Jospa se toisi mukanaan edes sen yhden, läheisen ystävän, jonka todella ansaitset <3 Ps. Jos koskaan oot retkeilemässä näille suunnille, huikkaa esim. IG:ssä. Olis tosi kiva käydä vaikka siellä shoppailemassa!\n30.12.2021 at 23:17\nIhana kiroitus, samaistun moneen kohtaan <3\n28.12.2021 at 10:28\nKiitos Katri <3 Ikävä kuulla, että tunteet on tuttuja. Toivon sinulle kaikkea hyvää ja parempaa ensi vuotta!\n30.12.2021 at 23:09\nTervetuloa Kouvolaan junamatkan päähän, jos joskus kiinnostaa tutustua betonihelvettiin 😉 Mutta ihan oikeasti, jos vaikka esim. kesällä haluat tulla, niin laita vain IGssä DM, niin sovitaan!\nMulla on lapsuudesta kokemus, että mulla oli aina yksi sydänystävä, usein mun oma äiti. Hänen kuolemasta tulee ensi keväänä 10vuotta. Mulla on työkavereita, tuttavia ja nuoruudesta ystäviä, mutta multa myös puuttuu se paras kaveri, jolle voisin aina soittaa tai kertoa kaiken ja hullutella hyvinä ja juhlan aikoina 🙂\nOnneksi mulla on myös vakaa parisuhde ja työ, jotka pitää minua kyllä ihan kiireisenä arjessa 😀 Mutta vaikken voi koskaan ymmärtää lapsuutesi ajan yksinäisyyttä, pystyn mielestäni nyt samaistumaan kirjoitukseesi aikuisuuden läheisen puutttumisesta.\nIhanaa pian alkavaa uutta vuotta, jos se vaikka toisi mukanaan uuden (tai useamman) ystävän! <3\n28.12.2021 at 10:36\nSinä ihana <3 Kiitos. Kuulostaa kyllä kivalta kesäreissulta, varo mitä lupaat 😀\nMutta voi ei, olen todella pahoillani äitisi kuolemasta. Vaikka aikaa on jo kulunut, hänellä oli korvaamaton paikka elämässäsi. Toivon myös sydämestäni, että sinäkin löydät vielä toisen ystävän, jonka kanssa jakaa elämän ilot ja surut - niin pienet kuin suuret. Iso halaus! <3\nTyö ja parisuhde tosiaan pitää omankin elämän liikkeessä, mikä on onni. Siksi paha olo pysyy toisinaan taustalla, vaikka välillä sitä ei tunnu pidättelevän mikään.\nKiitos vielä tuestasi, toivon sinulle kaikkea parasta ensi vuoteen! <3\n30.12.2021 at 23:08\nKiitos osanotostasi, vaikka aikaa onkin ehtinyt kulua jo tovi <3 Ja todellakin, lupaus pitää ja tervetuloa vain! 😀\nHyvää alkanutta uutta vuotta, tästä se taas lähtee!\n1.1.2022 at 17:40\nHei ihanuus, kiitos samoin <3 Ollaan ihmeessä yhteydessä kesemmällä! 🙂\n3.1.2022 at 23:03\nKiitos rohkeudestasi kirjoittaa tämä teksti <3\nNäin taas huomaa, ettei somen perusteella voi tietää mitkä asiat ihmisiä painavat. Olen aina otettu kun joku jakaa elämäänsä avoimesti kipeistäkin aiheista.\nOlen onnellinen että sinulla on puoliso ja perhe, mutta toivon että saisit elämääsi vielä myös niitä ystävän kanssa jaettuja pieniä ja suuria hetkiä.\nHyvää vuotta 2022 🙂\n30.12.2021 at 20:46\nLämmin kiitos kommentista ja kauniista sanoistasi <3\nSome on tosiaan petollinen alusta, joka harvoin näyttää totuutta. Onhan se luonnollista, että halutaan keskittyä kivoihin tapahtumiin ja iloisiin hetkiin, mutta aina vain kiiltokuvamaisemmaksi muuttuva maailma luo aika rankkoja odotuksia itse kunkin elämään. Olisipa mukavaa, jos suunta kääntyisi vähän realistisempaan päin 🙂\nToivon sinulle ihanaa uutta vuotta, tuokoon se mukanaan runsaasti iloa ja onnea!\n30.12.2021 at 22:03\nRohkea kirjoitus, hienoa että kirjoitit. Mukava nähdä, että ihmiset kertovat vaikeistakin asioista, niin ei lukijat unohda, että ruudun toisella puolella on ihan tavallinen ihminen.\nOon huomannut joskus katsovani blogeja ja instaa vähän niinkuin pinkit lasit päässä, ajattelen et siellä on kaikki hyvin ja hienosti kun kaikki laittavat ymmärrettävästi ilon aiheista ja kivoista jutuista sisältöä. Tällaiset postaukset palauttaa minut maan pinnalle ja muistuttaa että kaikki me ollaan ihmisiä, painitaan samojen ongelmien kanssa.\nJohan rupesi runosuoni sykkimään. 😀\nNoh eniveis toivotan mukavaa ja toivottavasti vähemmän yksinäistä uuttavuotta! ❤\n31.12.2021 at 13:36\nSuuret kiitokset kommentista <3 On ihana kuulla, että postaus herätti ajatuksia ja minusta sai sen myötä ehkä vähän enemmän irti. Ihan tavallinen ihminen täälläkin, kaikkine tavallisen ihmisen ongelmineen.\nVaikka aihe on arka, koin siitä avautumisen tärkeäksi myös juuri tästä syystä. En halua kehittää vahanukkemaista kuvaa itsestäni, minusta on mukavampaa, jos voin olla vähän aidommin esillä, kun esillä kerta ollaan kuitenkin 😀\nMutta tosiaan, lämpimät kiitokset vielä sinulle ja oikein onnellista vuotta 2022! Toivottavasti se on täynnä mitä parhaimpia hetkiä <3\n3.1.2022 at 22:59\nSaanko muuten kysyä kun sä asut Lappeenrannassa, osaatko kertoa mitkä siellä olis ns. hyviä asuinalueita, ja mitä kannattaa välttää jos haluaa elellä rauhallista ja turvallista elämää? Asuin lähemmäs 20 vuotta sitten vuoden Lappeenrannassa ja oon alkanut haikailemaan takasin, mutten tiedä yhtään enää et millanen kaupunki se on nykyään, minne kannattais muuttaa? 🙂\n1.1.2022 at 11:08\nKiitos Hipsu <3\nPakko myöntää, ettei täkäläiset asuinalueet ole mulle kauhean tuttuja. Tähän mennessä oon toki oppinut suunnistamaan täällä, mutta mitään syvällisempää kokemusta mulla ei ole kuin omasta asuinalueestani. Me elellään täällä yliopiston lähistöllä, ja jos rauhaa haluaa, suosittelen välttämään näitä seutuja 😀 Voisikohan Lappeenranta -ryhmästä Facebookissa löytyä jotain aihetta käsittelevää lankaa? Siellä on ainakin jos jonkunlaista juttua alueeseen liittyen, kannattaa liittyä!\n3.1.2022 at 23:02


Lounasportti Seinäjoki | Google Uutiset\n1 lounas ilkka\n3 lounaspaikka ilkka\nSaati Jos marketissa olisikin härkäsimppua, kivinilkkaa tai vimpaa, moni ei osaisi perata niitä, saati tehdä maistuvaa ruokaa. Tästä kaikesta ei pidä tehdä johtopäätöstä, että oppositio joutaisi kriisin ajaksi lakkauttaa, saati eristää turvasäilöön. Tekstinkäsittely Opiskelupaikka Millainen joukko suomalaisia hakee ja tulee valituksi yliopistoon? Kasvatussosiologi Sonja Kosunen kertoo. Suomessa koulutus. Suomeen jääneet ulkomaalaiset opiskelijat hankalassa tilanteessa – sivutyöt\nApteekki Merkos Terä Kovasta jalopuusta tehty terassi on ilo silmälle ja kestää tavallista pitempään puussa olevien öljyjen ansiosta. Terassin. Kovasta jalopuusta tehty terassi on ilo silmälle ja kestää tavallista pitempään puussa olevien öljyjen ansiosta. Terassin. Mopoauton Vakuutus Myyjä. 1. Kirjaudu Oma asiointi -palveluun (Ulkoinen linkki) ja luo varmenne ajoneuvolle. Tulosta varmenteen luomisen yhteydessä esitäytetty luovutuskirja sekä itsellesi\nHeinäveden Kirkko Tekstinkäsittely Opiskelupaikka Millainen joukko suomalaisia hakee ja tulee valituksi yliopistoon? Kasvatussosiologi Sonja Kosunen kertoo. Suomessa koulutus. Suomeen jääneet ulkomaalaiset opiskelijat hankalassa tilanteessa – sivutyöt lähtivät alta, nyt opiskelupaikka ja oleskelulupa. Aivotärähdys »Oireita » Kuntoutuminen » Kuntoutussuunnitelma » Aivoterveyden ylläpito » Hyviä tapoja aivojen hyvinvointiin » Liikunta » Toiset aivot suolistossa » Uni » Aivojen jumppaus\nKategoriat uutiset pirkanmaa Avainsanat lounas ilkka, lounaspaikka, lounaspaikka ilkka Artikkelien selaus


Afrikan maat yhteistyöhön siirtolaisten palautuksissa - MTVuutiset.fi\nAfrikan maat yhteistyöhön siirtolaisten palautuksissa\nJuha Sipilä, Luxemburgin pääministeri Xavier Bettel (keskellä) ja Ruotsin pääministeri Stefan Lofven matkalla Afrikan maiden päättäjien tapaamiseen Vallettassa. AFP / Lehtikuva\nJulkaistu 12.11.2015 15:43\nAfrikan maiden johtajat lupaavat tehdä enemmän yhteistyötä siirtolaisten palautuksissa. Afrikan maista on tarkoitus lähettää Eurooppaan viranomaisia, jotka auttavat siirtolaisten henkilöllisyyden tunnistamisessa ja tarvittavien matkustusasiakirjojen toimittamisessa.\nLupaus on osa EU:n ja Afrikan johtajien sopimaa toimintasuunnitelmaa, joka sisältää 16 toimenpidettä pakolaiskriisin lievittämiseksi. Ne pitäisi toteuttaa ensi vuoden loppuun mennessä.\nListalla on myös EU-johtajien lupaus Erasmus-apurahojen tuplaamisesta Afrikasta tuleville.\nMoni Afrikan johtaja oli tyytymätön kaksipäiväisen huippukokouksen lopputulokseen, koska he ovat vaatineet EU:lta paljon järeämpiä avauksia laillisten reittien lisäämiseksi siirtolaisille.\n– Eurooppalaiset korostavat liikaa (siirtolaisten) palautuksia, ehkä julkisen mielipiteen takia, sanoi Senegalin presidentti Macky Sall.\nSall arvosteli EU-maita myös siitä, että ne tarjoavat aivan liian vähän rahallista apua Afrikan ongelmien lievittämiseen.\nEU-johtajien mielestä palautuksiin liittyvä yhteistyö olisi syytä viedä paljon pidemmälle. Varsinaisista palautussopimuksista ei päästy neuvottelemaan, koska Afrikan johtajien mielestä palautusten pitää perustua vapaaehtoisuuteen.\nPääministeri Juha Sipilä (kesk.) kiitteli toimintasuunnitelman sisältöä ja mainitsi muun muassa aikeet afrikkalaisten pienyritysten tukemiseen.\nEU-johtajat sopivat vähintään 1,8 miljardin euron rahastosta, jolla yritetään puuttua muuttoliikkeen juurisyihin ja vakauttaa Afrikan maiden kehitystä. Sipilän mukaan Suomi aikoo esittää, että rahastosta tuettaisiin pieniä ja keskisuuria yrityksiä.


Koi Princess Slotti - RTP [96.23%] | Bojoko\nSlotti testattu 2021-08-26T13:26:05+0000\nKaukoidän ihmeiden perässä ei aina tarvitse matkustaa kauas – NetEnt-kolikkopeli Koi Princess on loistavasti toimiva slotti, jossa pääsee nauttimaan klassisesta japanilaisesta animetyylistä. Peli jopa muistuttaa hieman kulttiasemaan noussutta Sailor Moon -piirrossarjaa.\nKun käynnistin Koi Princessin, mieleeni tulvi välittömästi muistoja vuosien takaa, jolloin olin vielä japanilaisista sarjoista intoileva pikkutyttö. Tämä peli kiteyttää tuon nostalgisen ajan loistavasti.\nPelin taustatarinasta ei ole kerrottu juuri mitään. Sen verran kuitenkin tiedetään, että NetEnt halusi luoda oodin mangalle. Jos termi ei jostain syystä ole tuttu, mangalla viitataan Japanissa kehitettyihin sarjakuviin, jotka noudattavat 1800-luvun lopulla kehitettyä tyyliä. Ei siis ole mikään yllätys, että Koi Princess on monella tavalla oikea mangan ruumiillistuma. Mangaa kaikessa loistossaan kunnioittava slotti onkin oikein tervetullut.\nPeli sisältää viisi rullaa, kolme vaakariviä ja 20 kiinteää voittolinjaa. Prinsessa itse tukee ja kannustaa pelaajaa rullien vasemmalta puolelta. Pelin tekijät ovat sanoneet Koi Princessin olevan monipuolisin slotti, jota he ovat koskaan tehneet, mutta saat päättää itse, pitääkö väite mielestäsi paikkansa.\nSlottia pyöräytellessä on joka tapauksessa päivän selvää, että tähän peliin on todella helppo jäädä koukkuun. Kyse ei ole vain ominaisuuksista, sillä myös itämainen kuvitus ja perinteinen ääniraita toimivat. Ääniraita on itse asiassa erittäin rentouttava ja zen-henkinen.\nGrafiikan suhteen Koi Princess tuo mieleen 80- ja 90-lukujen japanilaiset sarjakuvat ja animen. Pelissä riittää pureskelemista, mutta se ei ole mikään ylilyönti. Slotti sisältää paljon Itä-Aasialaisia vaikutteita ja tyrmäävän kauniin maiseman temppelistä ja hyvin hoidetusta puutarhasta. Kun tämä vielä yhdistetään Kaukoidälle tyypilliseen taustamusiikkiin, onnistuu peli todella terävöittämään kaikkia aisteja.\nAinakaan ensisilmäyksen perusteella pelin käyttöliittymässä ei ole mitään kovin erikoista. Rullien kuva-aiheet liittyvät oleellisesti pelin teemaan, eli tarjolla on joukko japanilaisvaikutteisia symboleja.\nPienimpien voittojen symbolit ovat tavalliseen tapaan pelikorteista tutut 10–A. Suurten voittojen symboleja ovat puolestaan sammakko, leijona, toisiinsa liitetyt kultariipukset ja Koi-prinsessa itse. Jos saat keloille viisi Koi Princess -symbolia, ansaitset panoksesi takaisin 20-kertaisena.\nKuten aiemmin jo mainitsin, Koi Princess on täpötäynnä toimintoja, joista kenties tärkein on upea bonuspanos. Kun tämän oikeasta alakulmasta löytyvän painikkeen aktivoi, kierrospanoksesi tuplaantuu. Tärkeintä kuitenkin on, että painikkeen avulla parannat mahdollisuuksiasi aktivoida satunnaistoimintoja peruspelin aikana.\nKoi Princessin satunnaistoiminnot\nPelissä on kaiken kaikkiaan neljä eri omaisuutta, jotka käynnistyvät sattumanvaraisesti:\n5-Hit: Tämä toiminto palkitsee sinut yhdellä kierroksella, jolle osuu taatusti viiden samanlaisen symbolin muodostama voitto.\nRandom Wild: Sinut palkitaan yhdellä kierroksella, jonka aikana rullille ilmestyy 4–9 satunnaista lisä-wildia.\nWild Reels: Yksittäinen pyöräytys, joka pitää sisällään 2–5 pelkkiä wild-symboleja sisältävää rullaa.\nBonus Activation: Tämäkin toiminto antaa sinulle yhden pyöräytyksen, mutta sen aikana keloille ilmestyy kolme bonussymbolia ja satunnainen bonustoiminto aktivoituu.\nKoi Princess -pelin bonustoiminnot\nKoi Princessin bonustoimintojen pariin pääsee, kun rullille 1, 3 ja 5 osuu bonussymboli samalla kierroksella. Jos keloille putkahtaa vain kaksi erikoismerkkiä, viimeinen saatetaan tönäistä esiin rullia nytkäyttämällä.\nSure Win Free Spins: Tämän erikoistoiminnon aikana sinulle myönnetään 10 takuuvarmoilla voitoilla varustettua ilmaiskierrosta. Saat siis joka pyöräytyksellä vähintään yhtä suuren tai jopa suuremman voiton kuin edellisellä kierroksella. Ensimmäisellä ilmaiskierroksella voittosi on vähintään kierrospanoksen suuruinen.\nWild Reels Free Spins: Tämäkin toiminto sisältää 10 ilmaiskierrosta. Niiden aikana 1–5 satunnaista on kelaa on peitetty kokoaan wild-symboleilla.\nBonus Wheel: Tämä ominaisuus käynnistää onnenpyörän, josta voi siepata kolikkopalkintoja ja edellä mainittuja ilmaiskierroksia.\nKolikkovoitto: Nimikin sen sanoo, saat välittömästi kolikkovoiton.\nOn ollut suorastaan uuvuttavaa luetella kaikki Koi Princessin ominaisuudet, mutta huhhuh mikä peli! Se on luotu tuottamaan jännitystä ja innostusta, ja teema on punottu loistavasti osaksi toteutusta ja ulkoasua.\nKoi Princessin RTP on 96,23 % ja volatiliteetti keskitasoa, mutta slotti ei ole varsinaisesti sitä pelityyppiä, johon yleensä tartun. Erikoistoiminnot onnistuivat kuitenkin pitämään pelin kiinnostavana, ja se lienee pinottujen wildien ja runsaiden ilmaiskierrosten ansiota.\nHenkilökohtaisesti olen sitä mieltä, ettei NetEnt tosiaankaan vitsaillut kehuessaan Koi Princessia toimintorikkaimmaksi pelikseen. Tälle slotille kannattaa antaa mahdollisuus!\nKoi Princess - Pelaa ilmaiseksi\nKatso alta kasinot, missä voit pelata Koi Princess peliä ja muita pelivalmistajan NetEnt slotteja. Luo pelitilisi näille kasinoille ja voit myös testata pelejä ilmaiseksi ennen ensimmäistä talletustasi.\nBonus-peli: Koi Princess pelissä erillinen bonus-ominaisuus.\nSatunnainen bonus-peli: Bonus-kierros voi käynnistyä täysin satunnaisesti pelissä Koi Princess.\nIlmaiskierrokset: Koi Princess pelissä voit päästä nauttimaan ilmaispyöräytyksistä.\nVoit pelata Koi Princess -peliä kielillä englanti, suomi, ruotsi, saksa ja 20 muulla kielellä.\nKoi Princess toimii GBP, EUR, SEK, NOK ja 33 muulla valuutalla.\n115. uusin NetEnt 2 159. uusin Bojoko\n110. korkein NetEnt 1 009. korkein Bojoko\n155. korkein NetEnt 2 431. korkein Bojoko


SÄHKÖAUTOJEN LATAAMINEN AUTO- LÄMMITYSPISTORASIOISTA - PDF\nDownload "SÄHKÖAUTOJEN LATAAMINEN AUTO- LÄMMITYSPISTORASIOISTA"\n1 SÄHKÖAUTOJEN LATAAMINEN AUTO- LÄMMITYSPISTORASIOISTA Atte Syrjä Opinnäytetyö Kesäkuu 2010 Sähkötekniikan koulutusohjelma Talotekniikan suuntautumisvaihtoehto Tampereen ammattikorkeakoulu\n2 Tampereen ammattikorkeakoulu Sähkötekniikan koulutusohjelma, talotekniikka Tekijä Atte Syrjä Työn nimi Sähköautojen lataaminen autolämmityspistorasioista Sivumäärä 45 sivua Valmistumisaika 6/2010 Työn ohjaaja TkL Pirkko Harsia Työn tilaaja Sähköinsinööritoimisto Martti Syrjä Ky, toimitusjohtaja Martti Syrjä TIIVISTELMÄ Sähköautojen yleistyminen maailmanlaajuisesti näyttää varmalta, mutta se edellyttää kuitenkin toimivan latausinfrastruktuurin olemassaoloa. Suomessa autolämmityspistorasioiden on arvioitu täyttävän merkittävän osan sähköautojen latausverkkotarpeesta. Tässä työssä on selvitetty, onko autolämmityspistorasioita mahdollista käyttää sähköautojen lataamiseen, mitä kiinteistön sähköverkolle tehtäviä toimenpiteitä se edellyttää ja miten paljon autolämmityspistorasioita on muutettavissa latauspisteiksi. Työssä tutkitaan ainoastaan 2000-luvulla rakennettuja asuinkerrostaloja. Nykyisessä tilassaan kerrostalokiinteistöt eivät ole valmiita vastaanottamaan sähköautoja. Autolämmityspistorasioiden muuttaminen latauskäyttöön soveltuviksi edellyttää vähintään pistorasiakoteloiden uusimista. Tällä tavalla voidaan noin % autopaikoista muuttaa latauspisteiksi. Avainsanat Sähköauto, sähköauton lataaminen, autolämmityspistorasia\n3 TAMK University of Applied Sciences Electrical Engineering Writer Atte Syrjä Thesis Charging electric cars from car-heating socket outlets Pages 45 pages Graduation time 6/2010 Thesis Advisor TSc Pirkko Harsia Co-operating Company Sähköinsinööritoimisto Martti Syrjä Ky, managing director Martti Syrjä ABSTRACT The becoming common of electric cars looks sure. However, the electric cars require the existence of the functional charging infrastructure. It has been estimated, that in Finland the electric cars can be charged from car-heating socket outlets. In this work it has been studied that are the car-heating socket outlets suitable for charging of electric cars. In this work is studied only blocks of flats that have been built in the 2000's. It is possible to use the car-heating socket outlets for the charging of electric cars. However, this requires at least the changing of outdoor distribution boxes to the new ones. About % of existing car-heating socket outlets can be used for the charging of electric cars. Keywords electric car, charging of electric car, car-heating socket outlet\n4 Sisällysluettelo 1 Johdanto Sähköautot Suomessa Sähköautojen tulevaisuus Latausinfrastruktuuri Sähköauto kuluttajan kannalta Sähköauton akkulaturi Verkkovirran epäsinimuotoisuus Laturin tehon määrittäminen Yliaaltojen huomioiminen kaapeleiden mitoituksessa Sähköauton lataaminen autolämmityspistorasiasta Kuormituksen arvioiminen Sähköauton latausvirta Esimerkkikohteet Kerrostalokohde Autolämmityspistorasiakotelot Ryhmitykset Kaapeloinnit Kiinteistön keskus Liittymä Yhteenveto Useiden kohteiden tilasto Päätelmät Lähteet... 43\n5 Symboliluettelo I I 1,rms I n,rms I rms P t THD i U W W(t) φ Virta, A Perustaajuisen virtakomponentin tehollisarvo, A n:nen virtakomponentin tehollisarvo, A Virran kokonaistehollisarvo, A Teho, W Aika, h Virran harmoninen kokonaissärö Jännite, V Energia, Wh Energian funktion ajan suhteen Virran ja jännitteen välinen vaihesiirtokulma\n6 1 Johdanto Maailmanlaajuinen kiinnostus sähköautoihin on kasvanut huomattavasti. Erityistä mielenkiintoa sähköautot herättävät ympäristöystävällisyydellään. Ne tarjoavat potentiaalisen ratkaisun maailmanlaajuiseen liikenteen päästöjen vähentämiseen ja siten sähköautojen laajamittainen yleistyminen näyttääkin varmalta. Vielä ei kuitenkaan voida tarkasti sanoa, miten suurella nopeudella sähköautot tulevat korvaamaan polttomoottorikäyttöisiä ajoneuvoja. Yleistyäkseen sähköautot vaativat toimivan latausverkon. Tällä hetkellä latausjärjestelmiä standardoidaan ja kehitetään, eikä vielä tiedetä, millaisiksi ne muodostuvat. Moniin muihin Euroopan maihin verrattuna Suomella on hyvät edellytykset ottaa vastaan sähköautojen tuleminen. Maassamme on arviolta 1,5 miljoonaa autolämmityspistorasiaa, joiden odotetaan kattavan merkittävän osan sähköautojen latausverkkotarpeesta. Tässä työssä on selvitetty, onko autolämmityspistorasioita mahdollista käyttää sähköautojen lataamiseen. Siinä selvitetään myös, mitä kiinteistön sähköverkolle tehtäviä toimenpiteitä sähköautojen lataaminen autolämmityspistorasioista edellyttää ja miten suurta osaa olemassa olevista autolämmityspistorasioista voidaan käyttää sähköautojen lataamiseen. Tässä opinnäytetyössä sähköauton lataamiseen soveltuvasta autolämmityspistorasiasta käytetään myös nimitystä latauspiste. Tässä työssä tutkitaan ainoastaan 2000-luvulla rakennettuja asuinkerrostaloja. Siinä ei perehdytä sähköautojen tai niiden latureiden toimintaan. Työssä ei myöskään selvitetä eri ratkaisuja latausverkon toteuttamiseen tai niiden tekniikkaa, toimintaa tai kustannuksia.\n7 7 (45) 2 Sähköautot Suomessa Työ- ja elinkeinoministeriön helmikuussa 2009 asettama Sähköautot Suomessa - työryhmä on määritellyt sähköauton seuraavasti: Vakiintumassa olevan terminologian mukaan sähköautoiksi nimitetään sellaisia autoja, joihin voidaan syöttää energiaa auton ulkopuolelta sähköverkosta. Ladattavat sähköautot voivat olla joko täyssähköautoja (Battery Electric Vehicles) tai hybridejä (Plug-in Hybrid Vehicles), joissa yhdistyy perinteinen polttomoottori ja sähköinen voimalinja. Sähköautojen ohella muita sähköajoneuvoja ovat esimerkiksi sähkökäyttöiset varastotrukit, johdinautot sekä sähkömopot. (Sähköajoneuvot Suomessa 2009) 2.1 Sähköautojen tulevaisuus Sähköautojen yleistyminen lähitulevaisuudessa näyttää varmalta. Sähköautojen merkittävä etu polttomoottoriautoihin verrattuna on niiden ympäristöystävällisyys. Liikenne, joka koostuu pääasiallisesti polttomoottorikäyttöisistä kulkuneuvoista, aiheuttaa noin 13 % maailman kaikista kasvihuonepäästöistä. Sähköautot tarjoavat mahdollisuuden liikenteen päästöjen vähentämiseen. (Sähköautot - nyt! Ratkaisu moneen 2009; Sähköautot - nyt! Usein kysytyt kysymykset 2009; Ilmasto.org : liikenne 2009; Motiva: liikenteen energiankulutus ja pakokaasupäästöt 2009) Sähköautot eivät itsessään tuota lainkaan päästöjä, vaan päästöt syntyvät sähkön tuotannossa. Sähköntuotantomenetelmästä riippuen sähköautot tuottavat hiilidioksidia % vähemmän kuin polttomoottorikäyttöiset autot. Jos sähkö tuotetaan uusiutuvilla energianlähteillä, kuten aurinko- tai tuulivoimaloilla, sähköautoista saadaan lähes täysin päästöttömiä. (Boschert 2008) Vaikka vuoteen 2020 mennessä Suomen liikenteen päästöjä on vähennettävä 15 %, ei sähköautojen yleistyminen tällä aikavälillä näytä vielä merkittävältä. Vuonna 2020\n8 8 (45) myytävistä autoista suurin osa on todennäköisesti polttomoottorikäyttöisiä. Vuoden 2050 päästövaatimusten saavuttamisessa sähköauton merkitys on jo huomattava. Näin ollen aivan lähivuosina sähköautot tuskin yleistyvät huomattavissa määrin, mutta pitemmällä aikavälillä sähköautojen yleistyminen on varmaa. (Sähköajoneuvot Suomessa 2009; Vanhanen 2009; Ahtee 2009) Sähköautojen ja niiden latausmenetelmien standardointia ollaan organisoimassa Suomessa ja muualla maailmassa. Suomessa on perustettu SESKOn standardointikomitea SK 69 Sähköautot ja niiden latauslaitteet. Standardointiin osallistuu suuria autovalmistajia ja energiayhtiöitä ympäri maailmaa. Standardointi on vielä alkumetreillä, mutta sitä pyritään viemään vauhdilla eteenpäin. Latausjärjestelmien standardoiminen on edellytys latausverkkojen rakentamiselle ja sähköautojen yleistymiselle. (Sähköajoneuvot Suomessa 2009; Peltoniemi 2009; Kankare 2009) Työ- ja elinkeinoministeriön helmikuussa 2009 asettama Sähköautot Suomessa - työryhmä esittää vuoteen 2020 mennessä seuraavan tavoitteen: "Yhteiskunta kannustaa sähköajoneuvojen ja muiden energiatehokkaiden ajoneuvojen käyttöönottoon Suomessa. Vuonna 2020 Suomessa myytävistä uusista henkilöautoista 25 % on sähköverkosta ladattavia ja näistä 40 % (eli 10 % kaikista) täyssähköautoja." (Sähköajoneuvot Suomessa 2009) 2.2 Latausinfrastruktuuri Sähköautojen laajamittainen yleistyminen edellyttää toimivan ja riittävän laajan latausverkon olemassaoloa. Toimiakseen sähköauto vaatii lataamista huomattavasti useammin kuin polttomoottoriauto tankkaamista. Lisäksi latausajat voivat olla huomattavan pitkiä. Latausverkon tulee olla hyvin laaja, jotta se kykenee tarjoamaan mahdollisuuden sähköautojen päivittäiseen käyttämiseen. Latausmenetelmät voidaan karkeasti jakaa kahteen ryhmään: nopeat latausmenetelmät ja hitaat latausmenetelmät. Nopeilla menetelmillä tarkoitetaan suuritehoisia kaupallisia\n9 9 (45) pikalatausasemia ja hitailla menetelmillä tarkoitetaan pienitehoisia autolämmityspistorasiatyyppisiä latauspisteitä, jotka voivat olla joko yksityisiä tai julkisia. On arvioitu, että hitailla latausmenetelmillä pystytään täyttämään 85 % sähköautojen lataustarpeesta. Loput 15 % tulee täyttää nopeilla latausmenetelmillä. Hitaiden latausmenetelmien toimivuus edellyttää, että latauspisteitä on paljon. Suomessa on arviolta noin 1,5 miljoonaa autolämmityspistorasiaa, joiden arvellaan täyttävän merkittävän osan hitaiden latauspisteiden tarpeesta. (Matikainen 2009; Ahtee 2009) 2.3 Sähköauto kuluttajan kannalta Kuluttajaa sähköauto houkuttelee halvalla käyttövoimalla. Käyttökustannusten osalta sähköautolla ajettu kilometri voi olla esimerkiksi puolet halvempi kuin polttomoottoriautolla ajettu. Sähköauton ja polttomoottoriauton käyttökustannuksia on verrattu taulukossa 1. Taulukko 1: Esimerkki sähköauton ja polttomoottoriauton käyttökustannuksista (Hietalahti, Syrjä 2010) Polttomoottori Sähköauto Ajomäärä vuodessa km km Kulutus / 100 km 5-7 l (bensiiniä) kwh Vuosikulutus l kwh Energian hinta 1,35 e / l 0,13 e / kwh (energia ja siirto) Energian hinta vuodessa e e Käyttövoimavero vuodessa e Korkean hintansa tähden sähköauton hankkiminen ei kuluttajan kannalta ole vielä taloudellisesti kannattavaa. Jotta sähköautosta saataisiin taloudellisesti kannattava, on sen hankintaan annettavien tukien ja verotuksen sääteleminen välttämätöntä. Siis julkisen sektorin tekemät ratkaisut vaikuttavat voimakkaasti siihen, kuinka nopeasti sähköautot yleistyvät Suomessa. Autojen verotusta ryhdytäänkin muuttamaan sähköautoystävälli-\n10 10 (45) semmäksi vuosina (Ahtee 2009; Vanhanen 2009; Sähköajoneuvot Suomessa 2009)\n11 11 (45) 3 Sähköauton akkulaturi Perusperiaatteeltaan sähköauton lataaminen eri eroa tavanomaisten akkukäyttöisten laitteiden, kuten matkapuhelimen tai akkuporakoneen, lataamisesta. Kyse on sähköenergian siirtämisestä sähköverkosta auton akkuihin. Akkuja ladataan akkulaturilla, joka muuntaa verkosta otetun sähkön lataamiseen soveltuvaksi. Tässä luvussa sähköauton akkulatureista käsitellään vain sähköverkon kannalta keskeisiä asioita. Nämä asiat on otettava huomioon, kun arvioidaan autolämmityspistorasioiden soveltuvuutta sähköautojen lataamiseen. 3.1 Verkkovirran epäsinimuotoisuus Sähköautojen akkulaturit tulevat todennäköisesti toimimaan hakkuriperiaatteella. Tällä periaatteella toimiva laturi tasasuuntaa verkkovirran ja vaihtosuuntaa sen käyttötarkoitukseen sopivaksi. Sähköverkon kannalta laturin toimiminen hakkuriperiaatteella on merkittävää siitä syystä, että tällä periaatteella toimiva laturi ottaa sähköverkosta epäsinimuotoista virtaa. (Hietalahti 2009) Kuviossa 1 on esitetty hakkuriperiaatteella toimivan sähkölaitteen lohkokaavio ja esimerkki tällaisen sähkölaitteen verkkovirran muodosta. Virtakuvaaja on mitattu todellisesta hakkuriperiaatteella toimivasta sähkölaitteesta Tampereen ammattikorkeakoulussa.\n12 12 (45) Sähköverkko Akut Kuvio 1: Hakkurilaturi ja sen verkkovirran muoto Epäsinimuotoinen virta koostuu perusaallon lisäksi harmonisista yliaalloista. Ne ovat sinimuotoisia virtakomponentteja, joiden taajuus on perusaallon taajuuden monikerta. Esimerkiksi kolmannen yliaallon taajuus on kolme kertaa perusaallon taajuus ja viiden- nen yliaallon taajuus on viisi kertaa perusaallon taajuus. Epäsinimuotoisen virran sisältämät yliaallot voidaan esittää yliaaltospektrinä. Siinä eri taajuisten sinimuotoisten virtakomponenttien suuruutta verrataan suhteessa perusaallon suuruuteen. Esimerkki yliaaltospektristä on esitetty kuviossa 2. Se on mitattu todellisesta sähkölaitteesta a Tampereen ammattikorkeakoulussa. (Harsia 2010)\n13 13 (45) 100 % 100 % 90 % 80 % 77 % 70 % 60 % 53 % 50 % 40 % 30 % 30 % 20 % 10 % 0 % 14 % 10 % 8 % 6 % 2 % 3 % 3 % Taajuus [Hz] Kuvio 2: Esimerkki yliaaltospektristä 3.2 Laturin tehon määrittäminen Koska laturin verkkovirta ei ole sinimuotoista, sen tehoa ei voida määrittää sinimuotoisen vaihtosähkötehon kaavalla. Tehon suuruudessa on huomioitava virran harmoninen kokonaissärö, joka kertoo, miten suuri on virran sisältämien harmonisten yliaaltojen suuruus verrattuna perusaallon suuruuteen. Virtakomponentteja verrataan toisiinsa tehollisarvoina. Virran harmoninen kokonaissärö on laskettavissa kaavalla (Grigore 2001; Harmonic management 2010 )\n14 14 (45), (1), jossa on virran harmoninen kokonaissärö, on n:nen virtakomponentin tehollisarvo, on perustaajuisen virtakomponentin tehollisarvo Laturin verkkovirran tehollisarvo voidaan laskea eri virtakomponenteista neliösumman avulla. Virran tehollisarvon kaava on (Harmonic management 2010, Harsia 2010), (2) jossa on virran kokonaistehollisarvo, on n:nen virtakomponentin tehollisarvo Yksivaiheisen laturin teho voidaan laskea, kun tunnetaan laturin verkkovirran tehollisarvo, jännite, laturin tehokerroin ja virran harmoninen kokonaissärö. Teho voidaan laskea kaavalla (Harmonics mitigation and solutions 2010; Harmonic management 2010) (3) 1 jossa on pätöteho, W on virran tehollisarvo, A on jännite, V on jännitteen ja virran välinen vaihesiirtokulma on virran harmoninen kokonaissärö\n15 15 (45) 3.3 Yliaaltojen huomioiminen kaapeleiden mitoituksessa Laturin tuottamat yliaallot on otettava huomioon kaapeleita mitoitettaessa. Kolmella jaolliset yliaallot ovat samanvaiheisia, jolloin ne summautuvat nollajohtimessa kuormittaen sitä. Kolmella jaollisia harmonisia yliaaltoja ovat esimerkiksi kolmas, yhdeksäs ja viidestoista yliaalto. Näistä kolmas yliaalto on kaikkein merkittävin, sillä muiden kolmella jaollisten yliaaltojen suuruus on yleensä hyvin pieni verrattuna perusaallon suuruuteen. Kuviossa 3 on esitetty, miten vaihevirtojen kolmannet yliaaltokomponentit summautuvat nollajohtimen virraksi. (Harsia 2010) Virta i 1 Virran komponentit i1 (50Hz) i1 (150Hz) Nollajohtimen virta i N Virta i 2 i2 (50Hz) i2 (150Hz) Virta i 3 i3 (50Hz) i3 (150Hz) Kuvio 3: Vaihevirtojen kolmannet yliaallot summautuvat nollajohtimen virraksi Sähkölaitteiden tuottamien yliaaltojen suuruutta on rajoitettu standardeilla. Euroopan alueella myytävien sähkölaitteiden tulee täyttää niille asetetut standardit, jotta ne ovat oikeutettuja CE-merkin käyttämiseen. Latureita koskevat harmonisten yliaaltojen suuruutta rajoittavat kansainväliset standardit ovat seuraavat:\n16 16 (45) IEC Electromagnetic compatibility (EMC) Limits for harmonic current emissions (equipment input current 16 A per pahse) IEC Electromagnetic compatibility (EMC) - Limits for harmonic current produced by equipment connected to public low-voltage systems with input current > 16 A and inferior or equal 75 A per phase IEC määrittää harmonisten yliaaltojen rajat sähkölaitteille, joiden ottama virta on enintään 16 A. IEC kattaa sähkölaitteet, joiden ottama virta on A. Näiden standardien asettamat rajat parittomille harmonisille yliaalloille sekä virran harmoniselle kokonaissärölle on esitetty taulukossa 2. Taulukko 2: Standardien IEC ja IEC asettamat rajat sähkölaitteiden parittomille harmonisille yliaalloille Yliaalto IEC (verkkovirta 16A) IEC (verkkovirta A) 3. 2,30 A 21,6 A 5. 1,14 A 10,7 A 7. 0,77 A 7,2 A 9. 0,40 A 3,8 A 11. 0,33 A 3,1 A 13. 0,21 A 2,0 A THD 23 % Standardin SFS liitteessä 52C on annettu ohjeet yliaaltojen huomioimiselle kaapeleiden mitoituksessa. Standardin taulukossa C.52-1 on esitetty korjauskertoimet kaapeleille, kun huomioidaan kolmannen yliaallon esiintyminen. Taulukossa 3 on esitetty standardin SFS taulukko C.52-1.\n17 17 (45) Taulukko 3: Standardin SFS taulukko C.52-1, yliaalloista johtuvat 4- ja 5- johdinkaapeleissa käytettävät korjauskertoimet Korjauskerroin Kolmannen yliaallon osuus vaihevirrasta % Mitoitus tehdään vaihevirran perusteella Mitoitus tehdään nollajohtimen virran perusteella , , ,86 >45-1,0 Tässä työssä oletetaan, että sähköauton lataamiseen tarkoitettu autolämmityspistorasia voi syöttää sähköauton laturille enintään 16 A:n virran (katso luku 4). Standardien IEC ja IEC asettamien rajojen perusteella voidaan arvioida, miten suuri voi laturin aiheuttaman kolmannen yliaallon osuus virrasta olla, kun laturin verkkovirta on 16 A. Standardi IEC määrittelee, että kolmas yliaalto saa olla enintään 2,3 A. IEC puolestaan määrittelee rajaksi 21,6 A. Toisaalta se määrittelee myös, että virran harmoninen kokonaissärö saa enimmillään olla 23 %. Jos oletetaan, että laturin verkkovirran tehollisarvo on 16 A, laturin harmoninen kokonaissärö on 23 % ja kolmannen yliaallon tehollisarvon osuus kaikkien yliaaltojen kokonaistehollisarvosta on 70 %, voidaan kaavojen 1 ja 2 avulla laskea kolmannen yliaallon suuruus. Tällä tavalla kolmannen yliaallon suuruudeksi saadaan noin 2,5 A. Edellä mainittujen standardien perusteella voidaan arvioida, että laturin tuottaman kolmannen yliaallon suuruus voi olla noin 2,3...2,5 A. Kokonaisvirran ollessa 16 A kolmannen yliaallon osuus on noin %. Standardin SFS taulukon C.52-1 mukaan kolmannen yliaallon esiintymistä ei tarvitse huomioida kaapeleita mitoitettaessa, jos sen osuus vaihevirrasta on enintään 15 %. Edellä on arvioitu, että standardit täyttävän laturin tuottaman kolmannen yliaallon osuus on enimmillään noin %. Näin ollen kolmannen yliaallon esiintymistä ei välttämättä tarvitse ottaa huomioon kaapeleiden mitoituksessa.\n18 18 (45) Kuitenkin voidaan pitää suositeltavana, että verkon kaapeloinnit mitoitetaan siten, että kolmannen yliaallon osuuden oletetaan olevan esimerkiksi 25 %. Tällöin verkkoon voidaan liittää myös epästandardinmukaisia latureita ilman, että kaapeleiden kuormitettavuus ylittyy. Kolmannen yliaallon osuuden ollessa 25 % vaihevirrasta, tulee kaapeleille käyttää korjauskerrointa 0,86, jolloin piirin suunniteltu virta kasvaa noin 16 %. Tällöin piirissä voidaan joutua käyttämää suurempaa kaapelia kuin silloin, kun yliaaltoja ei esiinny. Käytännössä tämä voi tarkoittaa sitä, että esimerkiksi 6 mm 2 :n kaapelin sijaan joudutaan käyttämään 10 mm 2 :n kaapelia tai 10 mm 2 :n kaapelin sijaan joudutaan käyttämään 16 mm 2 :n kaapelia.\n19 19 (45) 4 Sähköauton lataaminen autolämmityspistorasiasta Tämän työn tarkoituksena on selvittää autolämmityspistorasioiden käyttökelpoisuutta sähköautojen lataamiseen. Käyttökelpoisuuden selvittäminen edellyttää, että tiedetään, millaisen kuormituksen sähköautot aiheuttavat verkkoon. Tässä luvussa arvioidaan, miten yksi sähköauto kuormittaa verkkoa latautuessaan. 4.1 Kuormituksen arvioiminen Sähköautoa ladattaessa on huomioitava kolme merkittävää tekijää: miten suuri energiamäärä akkuihin pitää ladata, mikä on laturin latausteho ja miten kauan akkujen latautuminen kestää. Näiden kolmen muuttujan välinen riippuvuus selviää yhtälöstä (Tekniikan kaavasto 2005, 92) (4) jossa on energia, Wh on teho, W on aika, h Jotta voitaisiin arvioida, millaisen kuormituksen sähköauto aiheuttaa verkkoon, on ensiksi arvioitava, miten suuri on sähköauton päivittäin tarvitsema energiamäärä ( ) ja miten paljon lataamiseen on käytettävissä aikaa ( ) vuorokautta kohti. Näiden perusteella voidaan arvioida, miten suuri tulee lataustehon ( ) olla, jotta sähköauton päivittäinen käyttö on mahdollista. Lataustehon suuruutta voidaan arvioida esimerkiksi latauskäyrien avulla. Latauskäyrä on kuvaaja ladatusta energiamäärästä latausajan suhteen, kun sähköautoa ladataan tietyllä teholla. Latauskäyrän funktio voidaan muodostaa kaavan 4 pohjalta ja se on\n20 20 (45) (5) jossa on ladattu energia ajan suhteen, Wh on latausteho, W on latausaika, h Funktiolla 5 luotu latauskäyrä on lineaarinen likiarvo sähköauton todellisesta latauskäyrästä eikä se välttämättä täysin vastaa todellisuutta. Tässä työssä tällä tavalla luotu latauskäyrä on kuitenkin riittävän tarkka. Latauskäyrä on muodoltaan suora, jonka jyrkkyys riippuu lataustehon suuruudesta. Mitä suuremmalla teholla sähköautoa ladataan, sitä jyrkempi latauskäyrä on. Piirtämällä eri tehojen latauskäyrät samaan koordinaatistoon saadaan luotua sähköauton latauskäyrästö. Latauskäyrästön avulla voidaan arvioida, miten eri lataustehot riittävät sähköauton päivittäiseen lataamiseen. Kuviossa 4 on esitetty periaatteellinen esimerkki latauskäyrästöstä, jossa on käyrät kolmelle eri latausteholle. Latauskäyrästöön on piirretty katkoviivoilla päivittäinen energiantarve ja lataamiseen käytettävissä oleva aika. Esimerkkikäyrästössä teho 2 on riittävä sähköauton päivittäiseen lataamiseen.\n21 21 (45) Ladattu energiamäärä (Wh) Teho 1 Teho 2 Teho 3 Latausenergian tarve Lataamiseen käytettävissä oleva aika Latausaika (h) Kuvio 4: Periaatteellinen latauskäyrästö Latauskäyrästön avulla voidaan arvioida, miten suuren lataustehon sähköauto tarvitsee. Kun latausteho tunnetaan, voidaan kaavalla 3 laskea latausvirta. Latausvirralla tarkoitetaan sähköauton akkulaturin verkkovirran tehollisarvoa. Latausvirran perusteella voidaan arvioida autolämmityspistorasioiden soveltuvuutta sähköautojen lataamiseen ja sitä, mitä vaatimuksia lataaminen asettaa sähköverkolle. Edellä on kuvattu, miten voidaan arvioida sähköauton vaatima latausteho ja miten tehon perusteella voidaan laskea latausvirta. Latausvirran perusteella voidaan arvioida autolämmityspistorasioiden käyttökelpoisuutta sähköautojen lataamiseen. Tässä työssä latausvirta arvioidaan kuitenkin hieman eri tavalla kuin edellä on esitetty. Sähköauton latausvirta voi olla enimmillään yhtä suuri, kuin autolämmityspistorasiaa suojaavan johdonsuojakatkaisijan mitoitusvirta. Näin ollen voidaan latauskäyrästön avulla arvioida, mikä tulee pistorasiaa suojaavan johdonsuojakatkaisijan mitoitusvirran olla, jotta sähköauton päivittäinen käyttö olisi mahdollista. Tällöin sähköauton verkkoon aiheuttama kuormitus oletetaan autolämmityspistorasiaa suojaavan johdonsuojakatkaisijan mitoitusvirran suuruiseksi.\n22 22 (45) 4.2 Sähköauton latausvirta Autolämmityspistorasiakotelot on tavallisesti rakennettu siten, että niissä on kaksi pistorasiaa, jotka on suojattu joko yhdellä tai kahdella 16 A:n johdonsuojakatkaisijalla. Pistorasiat voivat myös olla suojatut mitoitusvirraltaan pienemmillä, kuin 16 A:n johdonsuojakatkaisijoilla. Suojalaitteet voivat olla mitoitusvirraltaan esimerkiksi 10 A tai 4 A. Tällaisia ratkaisuja käytetään kuitenkin pääasiassa vain erikoistapauksissa. Kuviossa 5 on esimerkki autolämmityspistorasiakotelosta. Kuvio 5: Autolämmityspistorasiakotelo (Sähkönumerot.fi 2010) Autolämmityspistorasiakotelossa olevan suojalaitteen mitoitusvirran riittävyyttä sähköauton päivittäiseen lataamiseen voidaan arvioida latauskäyrästön avulla. Kuviossa 6 on esitetty sähköauton latauskäyrästö latausvirran ollessa 16 A, 10 A ja 4 A. Kuvion 6 oikeanpuoleisella pystyakselilla on esitetty ladatulla energiamäärällä ajettava matka, joka perustuu sähköauton energiankulutukseen 15 kwh / 100 km, mitä voidaan pitää sähköhenkilöauton keskimääräisenä energiankulutuksena. Kuviossa esiintyvä suurin latausenergian määrä 30 kwh on tavanomaisen sähköhenkilöauton akkujen keskimääräinen kapasiteetti. (Think City techical data 2009; Phoenix SUT Specifications 2009; Sähköautot - nyt! Akut 2009; Waht is "i MiEV"? 2009; Sähköautot - nyt! ecorolla 2009; Honda EV (EV plus) Electric Car Report Card 2009, Volvo C30 Electric Car Confirmed 2009; Schneider, Valgardson 2008; Lundström 2009)\n23 23 (45) Ladattu energiamäärä (kwh) Saavutettu ajomatka (km) Latausaika (h) 1~230 V / 16 A 2,5 kw 1~230 V / 10 A 1,6 kw 1~230 V / 4 A 0,6 kw Verkon jännite on 230 V, laturin cos φ on 0,7 ja THD i on 23 % 0 Kuvio 6: Sähköauton latauskäyrästö Suomalaisen autoilijan keskimääräinen päivittäinen ajomatka on noin 50 kilometriä. Tämän matkan ajaminen sähköautolla vaatii arviolta noin 8 10 kwh energiaa. Tämän energiamäärän lataaminen 16 A:n virralla kestää kolmesta neljään tuntia ja 10 A:n virralla viidestä kuuteen tuntia. Tällaisia päivittäisiä latausaikoja voidaan pitää kohtuullisina. Latausvirran ollessa 4 A lataaminen kestää noin tuntia. Se on liian pitkä aika päivittäiseen lataamiseen. Tässä työssä pidetään lähtökohtana, että kaikille latauspisteille pystytään syöttämään 16 A:n latausvirta. Tämä perustuu olettamukseen, että lähitulevaisuudessa sähköautoja ladataan yleensä vain autolämmityspistorasioista, koska julkisia sähköautojen latauspisteitä on vielä niukasti. Sähköautojen yleistyessä myös julkinen latausverkko laajenee,\n24 24 (45) jolloin tarve kotona lataamiseen todennäköisesti vähenee. Tällöin latauspisteiden mitoitusperusteet voivat olla hyvin toisenlaiset kuin nyt.\n25 25 (45) 5 Esimerkkikohteet Tässä luvussa selvitetään, millainen valmius olemassa olevien kerrostalokiinteistöjen sähköverkoilla on siihen, että sähköautoja ryhdytään lataamaan autolämmityspistorasioista. Luvussa pyritään selvittämään myös, mitä sähköverkolle tehtäviä toimenpiteitä sähköautojen lataaminen edellyttää ja miten suuri osa olemassa olevista autolämmityspistorasioista on muutettavissa latauspisteiksi. Selvitys tehdään kahdessa osassa: tutkimalla yksittäistä kerrostalokohdetta sekä tutkimalla tilastollisesti yhdeksää eri kohdetta. Yksittäisen kohteen avulla selvitetään kiinteistön sähköverkon eri osien valmiutta sähköautojen lataamiseen ja siis, mitä toimenpiteitä sähköautojen lataaminen edellyttää. Tilastollisesti selvitetään, miten suuri osa olemassa olevista kerrostalokiinteistöjen autolämmityspistorasioista voidaan muuttaa latauspisteiksi. Työssä tutkitaan vain 2000-luvulla rakennettuja asuinkerrostaloja. 5.1 Kerrostalokohde Tässä luvussa selvitetään yksittäisen kohteen sähköverkon soveltuvuutta sähköautojen lataamiseen. Tutkittava kohde on yksiportainen 31 asuntoa käsittävä kerrostalo, joka on valmistunut vuonna Kohteen asemapiirros on esitetty kuviossa 7. Asemapiirroksessa on esitetty liittymiskaapeli, pääkeskus (PK), autolämmityspistorasiakotelot sekä niiden kaapeloinnit.\n26 26 (45) Kuvio 7: Esimerkkikohteen asemapiirros Esimerkkikohteen sähköverkon nousujohtokaavio on esitetty kuviossa 8. Nousujohtokaaviossa on esitetty sähköverkon suurimmat keskukset, energianmittaus sekä autolämmityspistorasiaryhmät.\n27 27 (45) Kuvio 8: Esimerkkikohteen nousujohtokaavio Esimerkkikohteen liittymä on kooltaan 3 x 200 A. Pääkeskuksesta saavat syöttönsä mittauskeskus (MK) ja kiinteistön keskus (KK), joka on rakennettu samaan runkoon pääkeskuksen kanssa. Mittauskeskuksesta lähtevät asuntojen nousukaapelit. Asuntojen kuluttama energia on mitattu asuntokohtaisilla energiamittareilla. Autolämmityspistorasiat saavat sähkönsä kiinteistön keskuksesta, jonka noususulake on kooltaan 3 x 100 A. Autolämmityspistorasiat on jaettu kolmeen ryhmään, ja kukin ryhmä on suojattu 3 x 25 A sulakkeella. Autolämmityspistorasioista kulutettu energia mitataan kiinteistön mittarilla, jolloin pistorasiakohtaista energiankulutusta ei tiedetä. Tällöin kulutetusta energiasta syntyneet kustannukset on perittävä autopaikan käyttäjältä kulutusarvion perusteella. Käytetystä energiasta syntyvät kustannukset voidaan sisällyttää esimerkiksi autopaikan vuokraan.\n28 28 (45) Autolämmityspistorasiakotelot Tässä luvussa tarkastellaan, minkälaisia vaatimuksia sähköautot asettavat autolämmityspistorasiakoteloille ja miten nykyiset pistorasiakotelot soveltuvat sähköautojen lataamiseen. Kuviossa 9 on esitetty autolämmityspistorasioita syöttävän kiinteistön sähköverkon keskeiset osat. Autolämmityspistorasiakotelo on ympyröity harmaalla soikiolla. Kuvio 9: Autolämmityspistorasiakotelot Sähköauto liitetään sähköverkkoon autolämmityspistorasiakotelon välityksellä. Autolämmityspistorasioiden käyttäminen sähköautojen lataamiseen edellyttää, että sähköauto on mahdollista kytkeä 16 A:n suojakosketinpistorasiaan. Sähköautojen latausjärjestelmien ja liittimien standardointi on parhaillaan meneillään eikä vielä tiedetä, millaiseksi latausstandardi muodostuu. On kuitenkin todennäköistä, että sähköautoa on mahdollista ladata 16 A:n suojakosketinpistorasiasta vielä standardin astuttua voimaan. Autolämmityspistorasiat toimivat siten, että ne syöttävät polttomoottoriautojen lämmitinlaitteille sähköä noin kahdesta kolmeen tuntia ennen liikkeellelähtöä. Aikaohjaus on toteutettu pistorasiakotelossa olevalla kello-ohjauksella. Kiinteistön sähköverkossa voi olla myös muita autolämmityspistorasioita ohjaavia järjestelmiä. Autolämmityspistorasia, joka syöttää sähköä vain muutaman tunnin kerrallaan, ei ole käyttökelpoinen sähköauton lataamiseen. Sähköauton lataaminen voi viedä 4 12 tuntia aikaa, joten latausvirran on oltava katkeamatonta. Näin ollen autolämmityspistorasiakoteloiden vaihtaminen sellaisiin, joissa kello-ohjausta ei ole, on välttämätöntä. Myös\n29 29 (45) muut lämmityspistorasioita ohjaavat järjestelmät voivat haitata sähköautojen lataamista, jolloin ne on otettava pois käytöstä Ryhmitykset Tässä luvussa selvitetään, miten monen sähköauton lataamiseen autolämmityspistorasiaryhmiä suojaavien sulakkeiden mitoitusvirta riittää. Ryhmäsulakkeet on ympyröity kuviossa 10 harmaalla soikiolla. Kuvio 10: Ryhmäsulakkeet Esimerkkikohteessa on kolme autolämmityspistorasiaryhmää, joissa kussakin on 9 12 autopaikkaa (katso kuviot 7 ja 8). Yhteensä autopaikkoja on 31. Pistorasiaryhmät on suojattu 3 x 25 A:n sulakkeilla ja lämmityspistorasiat on jaettu kolmelle vaiheelle. Kuviossa 11 on esitetty kaaviokuva yhdestä autolämmityspistorasiaryhmästä.\n30 30 (45) Kuvio 11: Autolämmityspistorasiaryhmä Autolämmityspistorasiaryhmät mitoitetaan yleensä siten, että kaikkiin pistorasioihin voidaan liittää samanaikaisesti W:n kuorma. Tämä teho vastaa noin 4,5 6,5 A:n virtaa tehokertoimen ollessa 1. Kun sähköautoa ladataan 16 A:n virralla, se kuormittaa ryhmää 2,5 3,5 kertaa suuremmalla virralla, kuin sille on mitoitettu. Näin ollen yhtä sähköautoa ladattaessa on 2 3 muuta autolämmityspistorasiaa oltava kuormittamattomana, jotta pistorasiaryhmä ei ylikuormitu. Tämä johtaa siihen, että sähköautoja ei voida ladata kuin korkeintaan %:lla kohteen autopaikoista. Sähköautojen lataaminen samanaikaisesti polttomoottoriautojen lämmittämisen kanssa voi johtaa ryhmä ylikuormittumiseen. On kuitenkin huomioitava, että sähköautojen lataaminen painottuu todennäköisesti iltaan ja yöhön, kun taas polttomoottoriautoja lämmitetään pääasiassa aamuisin. Voidaan olettaa, että valtaosa sähköautoista on ehtinyt aamuun mennessä latautua, joten on todennäköistä, että ne eivät aiheuta ryhmän ylikuormittumista yhdessä polttomoottoriautojen lämmitinlaitteiden kanssa. Esimerkkikohteen autolämmityspistorasiaryhmät on suojattu 3 x 25 A:n sulakkeilla. Kun kullekin sähköautoa lataavalle pistorasialle syötetään 16 A:n virta, voidaan kuhunkin lämmitysryhmään toteuttaa enintään kolme latauspistettä, yksi kullekin vaiheelle. Tällöin koko kiinteistöön voidaan toteuttaa yhteensä yhdeksän latauspistettä, mikä on noin 29 % kohteen 31:sta autopaikasta.\n31 31 (45) Kaapeloinnit Sähköautojen laturit aiheuttavat verkkoon kolmatta harmonista yliaaltoa, mikä on otettava huomioon kaapeleita mitoitettaessa. Tässä luvussa tarkastellaan, miten autolämmitysryhmien nykyiset kaapeloinnit kestävät sähköautojen latureiden synnyttämiä harmonisia yliaaltoja. Lämmitysryhmien kaapeloinnit on ympyröity kuviossa 12 harmaalla soikiolla. Kuvio 12: Autolämmitysryhmien kaapeloinnit Esimerkkikohteessa autolämmitysryhmien kaapelointi on tehty 6 mm 2 :n putkessa maahan asennetulla kuparikaapelilla, joka on suojattu 3 x 25 A:n sulakkeilla. Standardin SFS taulukon A.52-2 mukaan kaapelin kuormitettavuus on 57 A. Standardin taulukon A mukaan kuormitettavuudelle on käytettävä korjauskerrointa 0,6 koska kaapeli on asennettu putkeen ja sen vieressä on muita kaapeliputkia. Korjauskerroin huomioitaessa kuormitettavuudeksi tulee 34,2 A. Kuormitettavuuden ja suojalaitteen mitoitusvirran perusteella voidaan standardin SFS taulukon C.52-1 mukaan laskea, miten suuri saa kolmannen yliaallon osuus vaihevirrasta olla ilman, että kaapelin kuormitettavuus ylitetään. Tässä tapauksessa kaapeli kestää virtaa, jossa kolmannen yliaallon osuus on enintään 39 % kokonaisvirrasta. Tässä työssä suositellaan kaapelit mitoitettavaksi siten, että ne kestävät kolmannen yliaallon aiheuttaman kuormituksen, kun sen osuus kokonaisvirrasta on esimerkiksi 25 %. Näin ollen olemassa olevat kaapelit kestävät sähköautojen tuottamat yliaallot.\n32 32 (45) Kiinteistön keskus Tässä luvussa selvitetään, millainen valmius kiinteistön keskuksella (KK) on yhdeksän sähköauton lataamiseen kiinteistössä. Kiinteistön keskuksen noususulakkeet on ympyröity kuviossa 13 harmaalla soikiolla. Kuvio 13: Kiinteistön keskuksen noususulakkeet Kiinteistön keskuksen valmiutta sähköautojen lataamiseen voidaan arvioida keskuksen kuormituskäyrien perusteella. Käyristä saadaan selville keskuksen kuormitus eri vuorokaudenaikoina, viikonpäivinä ja kuukausina. Käyrien perusteella voidaan arvioida, miten paljon verkon kuormitusta on mahdollista kasvattaa ilman, että keskus ylikuormittuu. Kuormituskäyrät on suositeltavinta selvittää kohteen todellisista mittaustiedoista. Tässä työssä tutkitusta esimerkkikohteesta ei kuitenkaan ollut saatavissa kuormitusmittaustietoja, joten kiinteistön keskuksen vuorokautinen kuormituskäyrä luotiin arviona kohteen sähkösuunnitelman perusteella. Käyrän arvioimisessa käytettiin apuna myös Tampereen Sähköverkko Oy:n mittaamaa vuorokautista kuormituskäyrää eräästä toisesta kerrostalokiinteistöstä. Arvio kiinteistön keskuksen kuormitusvirrasta vuorokauden aikana on esitetty kuviossa 14. Käyrä on pyritty arvioimaan siten, että keskuksen vuorokautinen kuormitus on suurimmillaan.\n33 33 (45) Kuormitusvirta (A) Kellonaika Kiinteistön keskuksen kuormitusvirta Moottorilämmittimien aiheuttama kuormitusvirta Kuvio 14: Arvio kiinteistön keskuksen kuormituksesta Voidaan arvioida, että suurin osa sähköautoista liitetään verkkoon illalla työpäivän jälkeen. Näin ollen sähköautojen aiheuttama kuormitus on todennäköisesti suurimmillaan noin kello 17:stä 19:ään. Kuormitus pienenee aamua kohti autojen akkujen täyttyessä. Pienintä kuormitus lienee keskipäivällä, jolloin valtaosa autoista on poissa kiinteistöstä. Kuviossa 15 on esitetty arvio siitä, miten esimerkkikohteen liittymän kuormitus muuttuu, kun kohteessa on käytössä yhdeksän sähköauton latauspistettä. Kuvion 15 arviossa oletetaan, että sähköautoissa ei ole sisätilalämmitintä, vaan ne kuormittavat verkkoa vain latautuessaan. Arvion mukaan yhdeksästä sähköauton latauspisteestä enimmillään seitsemän on käytössä samanaikaisesti. Arvio on tehty tilanteesta, jossa sähköautojen latausaika on noin 50 % keskimääräistä pidempi.\n34 34 (45) Kuormitusvirta (A) Kellonaika Kiinteistön keskuksen kuormitusvirta Moottorilämmittimien aiheuttama kuormitusvirta Sähköautojen aiheuttama kuormitusvirta Kuvio 15: Arvio kiinteistön keskuksen kuormituksesta sähköautoja ladattaessa Sähköautoja ladattaessa kiinteistön keskuksen kuormitusvirta voi arvion mukaan kasvaa enimmillään noin 3 x 97 A:iin. Kiinteistön keskuksen noususulakkeet ovat kooltaan 3 x 100 A, joten arvion mukaan yhdeksän sähköauton lataaminen ei johda kiinteistön keskuksen ylikuormittumiseen. Standardin SFS-EN Pienjännitevarokkeet. Osa 1: yleiset vaatimukset kohdassa taulukossa 2 määritellään, että nimellisvirraltaan 100 A olevien sulakkeiden tulee kestää 1,25 kertaa nimellisvirtaa suurempaa kuormitusvirtaa kahden tunnin ajan palamatta. Vaikka sähköautojen lataaminen aiheuttaisikin noususulakkeiden hetkellisen ylikuormittumisen, jää kuormitusvirta niin pieneksi ja ylikuormitustilanne lyhytaikaiseksi, että se ei johda sulakkeiden palamiseen. Voidaankin siis todeta, että kiinteistön keskuksen kapasiteetti riittää yhdeksän sähköauton lataamiseen kohteessa. Esimerkkikohteessa autolämmityspistorasioista kulutettu energia mitataan yhteisellä kiinteistön mittarilla (katso kuvio 8). Tällöin yksittäisen autolämmityspistorasian kuluttamaa energiamäärää ei tiedetä. Asukkaiden tasapuolisen kohtelun vuoksi on jokaisen\n35 35 (45) latauspisteen energiamäärä mitattava erikseen, jolloin kukin maksaa itse käyttämänsä latausenergian. Energiamittaus on mahdollista toteuttaa esimerkiksi autolämmityspistorasiakoteloihin asennettavilla mittareilla Liittymä Tässä luvussa selvitetään, millainen valmius kiinteistön liittymällä on yhdeksän sähköauton lataamiseen kiinteistössä. Liittymän pääsulakkeet on ympyröity kuviossa 13 harmaalla soikiolla. Kuvio 16: Kiinteistön liittymä Kuten kiinteistön keskuksenkin, myös liittymän valmiutta sähköautojen lataamiseen voidaan arvioida kuormituskäyrien perusteella. Koska kohteesta ei ollut saatavissa todellisia mittaustietoja, liittymän vuorokautinen kuormituskäyrä luotiin arviona samoin perustein kuin kiinteistön keskuksen kuormituskäyrä (katso luku 5.1.4). Liittymän kuormitusvirtakäyrä on esitetty kuviossa 17. Kuormituskäyrä on pyritty arvioimaan siten, että liittymän vuorokautinen kuormitus on suurimmillaan.\n36 36 (45) Kuormitusvirta (A) Kellonaika Liittymän kuormitusvirta Moottorilämmittimien aiheuttama kuormitusvirta Kuvio 17: Arvio liittymän kuormituksesta Kuviossa 18 on arvioitu, miten esimerkkikohteen liittymän kuormitus muuttuu, kun kohteeseen toteutetaan yhdeksän sähköauton latauspistettä. Sähköautojen aiheuttama kuormitus on arvioitu samalla tavalla kuin luvussa\n37 37 (45) Kuormitusvirta (A) Kellonaika Liittymän kuormitusvirta Moottorilämmittimien aiheuttama kuormitusvirta Sähköautojen aiheuttama kuormitusvirta Kuvio 18: Arvio liittymän kuormituksesta sähköautoja ladattaessa Arvion mukaan sähköautoja ladattaessa liittymän kuormitusvirta voi olla enimmillään noin 3 x 240 A. Liittymä on kooltaan 3 x 200 A, joten sähköautojen lataaminen aiheuttaa liittymä ylikuormittumisen. Ylikuormitus voi olla suuruudeltaan noin 20 %. Kuvion 18 kuormituskäyrät esittävät tilannetta, jossa kiinteistön vuorokautinen kuormitus on suurimmillaan. Tällainen tilanne on käytännössä hyvin harvinainen, mutta koska kohteesta ei ollut saatavilla todellisia mittaustietoja, tilannetta voidaan pitää mahdollisena. Normaalissa kuormitustilanteessa sähköautojen lataaminen ei välttämättä aiheuta liittymän ylikuormittumista lainkaan. Standardin SFS-EN Pienjännitevarokkeet. Osa 1: yleiset vaatimukset kohdassa taulukossa 2 määritellään, että nimellisvirraltaan 200 A olevien sulakkeiden tulee kestää 1,25 kertaa nimellisvirtaa suurempaa kuormitusvirtaa kolmen tunnin ajan palamatta. Sähköautoja ladattaessa liittymän kuormitusvirta on enimmillään 1,2-kertainen sulakkeiden mitoitusvirtaan nähden ja koko ylikuormitustilanne kestää enimmillään noin 3 4 tuntia. On siis erittäin epätodennäköistä, että yhdeksän sähköauton lataaminen kiinteistössä johtaa pääsulakkeiden palamiseen.\n38 38 (45) Yhteenveto Nykyisessä tilassaan kohteen sähköverkko ei sovellu sähköautojen lataamiseen. Sähköautojen lataaminen edellyttää autolämmityspistorasiakoteloiden vaihtamista sellaisiin, joissa ei ole aikaohjausta sekä latauspistekohtaisen energianmittauksen lisäämistä. Näillä toimenpiteillä kohteeseen voidaan toteuttaa yhdeksän sähköauton latauspistettä, mikä on 29 % kohteen 31:sta autopaikasta. Suurempien sähköautomäärien lataaminen edellyttää koko sähköverkon saneeraamista tai esimerkiksi uuden lataamiseen tarkoitetun sähköverkon rakentamista olemassa olevan sähköverkon rinnalle. 5.2 Useiden kohteiden tilasto Tässä luvussa tutkitaan tilastollisesti yhdeksän eri kohteen valmiutta sähköautojen lataamiseen. Tutkimuksessa pyritään saamaan käsitys siitä, miten suuri osa Suomen kerrostalojen autolämmityspistorasioista voidaan muuttaa latauskäyttöön soveltuviksi. Tutkittavat kohteet ovat kaikki 2000-luvulla valmistuneita asuinkerrostaloja. Kuviossa 19 on esitetty tutkittujen kohteiden autopaikkamäärät Autopaikkoja Kohde 1 Kohde 2 Kohde 3 Kohde 4 Kohde 5 Kohde 6 Kohde 7 Kohde 8 Kohde 9 Kuvio 19: Tutkittujen kohteiden autopaikkamäärät\n39 39 (45) Tutkituista kohteista laskettiin, miten monta sähköauton latauspistettä kuhunkin kohteeseen on mahdollista toteuttaa. Laskenta on tehty luvussa 5.1 esitettyjen arvioiden pohjalta. Kuviossa 20 on esitetty laskennan tulokset Autopaikkoja Kohde 1 Kohde 2 Kohde 3 Kohde 4 Kohde 5 Kohde 6 Kohde 7 Kohde 8 Kohde 9 Autopaikka, joka on muutettavissa latauspisteeksi Autopaikka, jota ei voida muutta latauspisteeksi Kuvio 20: Lataamiseen soveltuvat autopaikat Tutkituissa kohteissa on yhteensä 348 autopaikkaa, ja niihin voidaan toteuttaa yhteensä 83 latauspistettä. Toteutettavissa olevat latauspisteet ovat kokonaisautopaikkamäärästä noin 24 %. Kuviossa 21 on esitetty, miten toteutettavissa olevien latauspisteiden määrä riippuu kohteen autopaikkojen määrästä.\n40 40 (45) Toteutettavissa olevien latauspisteiden osuus kohteen autopaikoista 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % Kohteen autopaikkamäärä Kuvio 21: Toteutettavien latauspisteiden määrä suhteessa kohteen kokoon Tilastokeskuksen mukaan Suomessa on noin 56 tuhatta asuinkerrostaloa ja noin 1,2 miljoonaa kerrostalohuoneistoa. Keskimääräisessä kerrostalossa on siis noin 21 huoneistoa. Kuvion 21 perusteella voidaan arvioida, että 21 asunnon kerrostalokiinteistön autopaikoista noin 30 % voidaan muuttaa latauspisteiksi.\n41 41 (45) 6 Päätelmät Olemassa olevat kerrostalokiinteistöt eivät nykyisessä tilassaan ole valmiita vastaanottamaan sähköautoja. Kiinteistöjen sähköverkkoja on kuitenkin mahdollista muuttaa siten, että sähköautojen lataaminen on mahdollista. Tämä edellyttää vähintään autolämmityspistorasiakoteloiden vaihtamista sekä latauspistekohtaisen energianmittauksen lisäämistä. Tapauskohtaisesti on tutkittava, vaatiiko verkko myös muita korjaus- ja muutostoimenpiteitä. Tällä tavoin voidaan korkeintaan noin % olemassa olevista kerrostalokiinteistöjen autolämmityspistorasioista muuttaa latauspisteiksi. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa oli vuonna 2008 noin 1,2 miljoonaa kerrostaloasuntoa. Arvioidaan, että näistä noin 50 %:ssa on asuntokohtainen autolämmityspistorasialla varustettu autopaikka. Tällöin kerrostalokiinteistöissä on yhteensä noin 600 tuhatta autolämmityspistorasiaa. Jos näistä noin % on muutettavissa latauspisteiksi, voidaan latauspisteitä tehdä yhteensä noin Arvioiden mukaan Suomessa on kaikkiaan noin 1,5 miljoonaa autolämmityspistorasiaa. Jos arvioidaan, että kaikista näistä esimerkiksi 40 % on muutettavissa latauspisteiksi, voidaan latauspisteitä tehdä yhteensä noin Tämä on kuitenkin vain suurpiirteinen arvaus, sillä tässä työssä on tutkittu ainoastaan 2000-luvulla rakennettuja kerrostaloja. Tarkempaan arvioon pääseminen edellyttää tämän selvityksen laajentamista käsittämään myös vanhemmat kerrostalot, rivi- ja ketjutalot sekä pientalot. Suositeltavaa olisi myös selvittää autolämmityspistorasioiden todellinen määrä. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2009 Suomessa oli noin 2,8 miljoonaa henkilöautoa. Arvion mukaan autolämmityspistorasioista tehtävissä olevat latauspisteet kattavat henkilöautokannasta noin 21 % ja kerrostaloihin toteutettavissa olevat latauspisteet noin 6 %. Autolämmityspistorasioista voidaan luoda latauspisteitä vain pienelle osalle autokannasta. Voidaan kuitenkin arvioida, että ne tarjoavat oletettavasti edullisen ratkaisun luoda edellytykset sille, että sähköautot alkavat yleistyä lähivuosina. Sähköautojen laajamit-\n42 42 (45) tainen yleistyminen edellyttää kuitenkin laajan julkisen latausverkon rakentamista ja nopeiden latausmenetelmien kehittymistä. Tämä työ ei tarjoa valmista ratkaisua siihen, miten autolämmityspistorasiat kannattaa muuttaa latauspisteiksi. Työtä voisi jatkaa selvittämällä erilaisia ratkaisuja, joilla sähköautojen lataaminen toteutetaan. Eri ratkaisuiden kustannuksia ja elinikäarvioita vertailemalla voidaan päästä käsitykseen siitä, millainen ratkaisu on kannattavin missäkin tilanteessa. Tässä työssä on esitetty vain arvioita siitä, miten sähköautot kuormittavat sähköverkkoa latautuessaan. Arvioita tulisi tarkentaa mittaamalla sähköautojen latausvirtojen suuruuksia ja virtamuotoja. Olisi suositeltavaa myös selvittää, miten useiden sähköautojen lataaminen samassa kiinteistössä ajoittuu ja miten paljon autojen lataamisessa on eriaikaisuutta.\n43 43 (45) Lähteet Sähköajoneuvot Suomessa. Työryhmämietintö [online] [viitattu ]. llinen.pdf Sähköautot - nyt! Ratkaisu moneen. [online] [viitattu ]. Sähköautot - nyt! Usein kysytyt kysymykset. [online] [viitattu ]. Ilmasto.org : liikenne [online] [viitattu ]. omessa/liikenne.html Motiva: liikenteen energiankulutus ja pakokaasupäästöt. [online] [viitattu ]. n_energiankulutus_ja_pakokaasupaastot Boschert, Sherry The cleanest cars: well-to-wheels emissions comparison. [pdf] [online] [viitattu ]. Vanhanen, Matti Työntöapua sähköautolle. Suomenmaa [online] [viitattu ]. Ahtee, Simo Sähköautot tarvitsevat veroporkkanan. Turun Sanomat [online] [viitattu ]. Peltoniemi, Jari Sähköauton standardoinnilla kiire. Prosessori [online] [viitattu ]. Kankare, Matti Sähköautojen ympärille on syttymässä standardisota. Tekniikka & Talous [online] [viitattu ]. Matikainen, Juha Sähköautot tulevat miten muuttuvat kiinteistöjen sähköverkot? Fortum [pdf] [online] [viitattu ] /default/Sahkoautot_Matikainen.pdf. Hietalahti, Lauri, Syrjä, Atte Sähköauton akkujen latausteho on suurempi kuin autonlämmittimien. Sähköala koti 3/2010. Technical white paper - QuiQ Technology for Optimum Charge. Delta-Q Technologies Corp [pdf] [online] [viitattu ].\n44 44 (45) Hietalahti, Lauri Epälineaaristen teholähteiden toiminta ja niiden vaikutus verkon suureisiin, 1~verkkokytkentä. Opintomateriaali. [pdf]. Grigore, Vlad Topological issues in single-phase power factor correction. Institute of intelligent power electronics publications. Helsinki university of technology. Otamedia Oy. Espoo. [pdf]. Harsia, Pirkko Harmonisten yliaaltojen vaikutus johtojen mitoitukseen. Opintomateriaali. Harmonics mitigation and solutions. Shneider Electric [pdf] [online] [viitattu ]. ions.pdf Harmonic management. Shneider Electric [pdf] [online] [viitattu ]. Tammertekniikka Tekniikan kaavasto. 5. painos. Hämeenlinna: Karisto Oy. Piharasia - PIHA 2A2J1V Fibox. Sähkönumerot.fi. [online] [viitattu ]. Think Electric Car: Think City techical data. [online] [viitattu ]. Phoenix Motorcars: Phoenix SUT Specifications [online] [viitattu ]. Sähköautot - nyt! Akut. [online] [viitattu ]. Mitsubishi motors Japan: Waht is "i MiEV"? [online] [viitattu ]. Sähköautot - nyt! ecorolla [online] [viitattu ]. Honda EV (EV plus) Electric Car Report Card. [online] [viitattu ]. The Detroit Bureau: Volvo C30 Electric Car Confirmed. [online] [viitattu ]. Schneider, Moritz, Valgardson, Melissa Electric Vechicles. [pdf] [online] [viitattu ].\n45 45 (45) Lundström, Petra Vaihtoehtoiset energianlähteet ja auto. Sähköä liikenteeseen! Fortum Oyj. [ppt] [online] [viitattu ]. viimv.ppt\nJukka Kuisma Sähköautojen lataustekniikat Metropolia Ammattikorkeakoulu Sähköinsinööri Sähkötekniikka Opinnäytetyö 20.04.2011 Tiivistelmä Tekijä(t) Otsikko Sivumäärä Aika Tutkinto Jukka Kuisma Sähköautojen


23.3. EM-karsinnat: Italia-Suomi & Ruotsi-Romania - Ilmaiset Vedot\n23.3. EM-karsinnat: Italia-Suomi & Ruotsi-Romania\nHuuhkajien EM-karsintaurakka käynnistyy J-lohkossa lauantaina klo 21:45. Suomi pelaa heti avauskierroksella karsintojen vaikeimman ottelunsa Italian vieraana. Tämän lisäksi pelattavaa löytyy myös Ruotsin ja Romanian välisestä ottelusta.\nItalia-Suomi (klo 21:45)\nItalia on ollut perinteisesti yksi Euroopan ja maailman kärkijoukkueita. Tällä hetkellä maa kuitenkaan ole parhaimmillaan, sillä Italian tuloskunto on mennyt huolestuttavaan suuntaan viime vuosina.\nAzzurrin alamäki alkoi kesän 2014 MM-kisoista, jotka olivat täysi floppi. EM-2016 ei sujunut myöskään odotetusti, ja Italia ei edes selvinnyt viime kesän MM-kisoihin jatkokarsintojen kautta. Viime syksyn Kansojen liiga sujui sentään kohtalaisesti saldolla 1-2-1. Kaikki ottelut olivat erittäin vähämaalisia (1-1, 0-1, 1-0, 0-0).\nHuuhkajien tilanne on päin vastainen. Suomen maajoukkue ei ole näyttänyt aikoihin yhtä hyvältä kuin syksyn Kansojen liigan jälkeen. Teemu Pukki johdatti Suomen lohkovoittoon, minkä ansiosta taskussa on jo karsintapaikka EM-kisoihin.\nKansojen liigan menestys poistaa käytännössä kaikki paineet EM-karsinnoista, mikä on mahtava juttu Suomen kannalta. Ykköskärki Teemu Pukki on myös jatkanut hurjaa maalivirettään koko talven ajan Norwichissa, mikä tietää hyvää myös maajoukkueelle.\nItalia on toki selkeä suosikki, mutta käynnissä on nyt sukupolvenvaihdos, eivätkä sinipaidat ole missään nimessä tasonsa huipulla. Italian ELO rating (huomattavasi FIFA rankingia parempi luku) on tällä hetkellä 15, jolla se jää mm. Sveitsin ja Tanskan taakse.\nLuvassa on ennakkoon erittäin vähämaalinen ottelu: 14/16 edellisestä Italian pelistä on alle 2,5 maalin tuloksia samoin kuin 7 viimeisintä matsia. Suomi pelasi myös kaikki Kansojen liigan ottelut alle 2,5 maalin tuloksiin.\nParas value on alle 2,5 maalia Betsafen 1,74 kertoimella. Myös Suomen tasoitusveto (+1,5 maalia) kelpaa peleihin esim. Pinnaclen 1,95 kertoimella. Näistä maalimääräveto on huomattavasti maistuvampi, sillä se kattaa myös todennäköisen 2-0 lopputuloksen.\nRuotsi-Romania (klo 21:45)\nLänsinaapuri Ruotsia ei voi ainakaan syyttää hyvästä arpaonnesta, sillä joukkue joutui ennakolta todella haastavaan F-lohkoon. Ruotsin lisäksi siinä pelaavat Espanja, naapurimaa Norja sekä Romania. Lohkossa on neljä realistista ehdokasta kahden parhaan joukkoon.\nRuotsilla on takana erinomainen MM-turnaus, jonka suoritukset ovat varmasti kaikkien futisfanien muistissa. Maa pääsi ylipäätään kisoihin pudottamalla Italian karsinnoissa ja selvisi hienosti kahdeksan parhaan joukkoon.\nHyvä pelivire on jatkunut myös syksyn Kansojen liigassa, jossa Ruotsi voitti oman lohkonsa Venäjää ja Turkkia vastaan ja nousi ensi kaudeksi A-tasolle.\nRomania on aavistuksen Ruotsia heikompi joukkue perustasoltaan. Joukkue on nähty usein arvokisoissa, mutta kyse on ns. kolmoskorin maasta, joka on jäänyt monesti myös rannalle. Näin kävi myös MM-2018 karsinnoissa, jotka olivat Romanian kannalta iso pettymys.\nTakana on kuitenkin erinomainen jakso maaotteluita. Romania toipui upeasti MM-pettymyksestä ja pelasi myös tappiottoman Kansojen liigan turnauksen saldolla 3-3-0. Itse asiassa, maa ei ole hävinnyt yhtään ottelua sitten marraskuun 2017.\nRuotsin ja Romanian kohtaaminen on ennakkoon todella vähämaalinen ottelu. Romanian itseluottamus on juuri nyt erittäin korkealla, eikä sen puolustusta ole helppo murtaa. Vedonlyöntimarkkina ei arvosta riittävästi vierailijaa, jolla on hieman yli 50 prosentin sauma pisteeseen. Lapulle lähtee siis Romania +0,5 tasoituksella Betsafen 2,08 kertoimella.


Työnhakupalvelut - Saranen Consulting Oy\nAutamme työnhakijoita ja yrityksiä kohtaamaan\nTyöhakupalvelumme toimii linkkinä työnhakijoiden ja yritysten välillä. Tarjoamme työnhakijoille tukea oman osaamisen tunnistamiseen, markkinoimiseen ja kiinnostavien työnantajien löytämiseen sekä autamme yrityksiä löytämään uusia osaajia. Työnhakupalvelussa hyödynnämme Sarasen ja Baronan laajaa työnhaku- ja rekrytointiosaamista, jotta työnhakijoiden ja yritysten on mahdollista löytää ja kohdata toisensa tehokkaammin.\nNuoret kohti työtä! ja Nuoret töihin! -palveluissa tuemme yksilöllisesti alle 30-vuotiaita työnhakijoita kohti seuraavaa työpaikkaa – joko koulutuksen kautta tai suoraan työsuhteeseen.\nUudellamaalla tapaamme asiakkaita mm. näissä osoitteissa:\nPohjois-Pohjanmaalla toimistomme löytyy osoitteesta:\nNuoret kohti työtä! ja Nuoret töihin! Apua ammatinvalintaan, koulutukseen ja työllistymiseen.


Vuokrataan rivitalo 3 huonetta - Hyvinkää Paavola Jussilankatu 1\n3 h, k, kh, s, varasto ..., rivitalo, 950 €/kk, 80,5 m²\nvuokrahuoneisto, Hyvinkää, Paavola, Jussilankatu 1\nTilava rivitalokolmio kahdessa tasossa Hyvinkään Paavolassa. Oma takapiha ja terassi. Alakerrassa hyvin varusteltu keittiö, jonka kodinkoneet uusittu v. 2018, tilava olohuone ja erillinen wc. Yläkerrassa pieni aulatila, kaksi makuuhuonetta sekä saunatilat. Laminaatti/laattalattiat kauttaaltaan. Taloyhtiössä on kaukolämpö, joten lämmitys sisältyy vuokraan.\nVähintään 1 vuoden sopimus, vuokravakuus 2kk, ei tupakointia asunnossa, lemmikeistä sovittava erikseen. Oma sähkösopimus ja kotivakuutus. Mahdollisuus autopaikkaan 6,00 €/kk, vesimaksuennakko 20,00 €/hlö/kk, tasaus mittarin mukaan.\nensimmäinen mahdollinen irtisanomisajan alkamispäivä 11 kk sopimuksen alkamisesta, koti- ja vastuuvakuutus, Lemmikeistä sovittava erikseen.\nsähkö: kulutuksen mukaan, autopaikka: 6,00 €/kk, vesi: ennakko 20,00 €/hlö/kk, internetmaksu: 6,30 €/kk\nikkunaremontti -98,elementtien saumaus -99,kattoremontti ja\nrännivesien viemäröinti 03,pääovet 05, lämmönjakolaitteiston\nsaneeraus -06, parkkialueen asfaltointi -06, rakennettu 2\nautokatosrakennusta siten että jokaiseen asuntoon kuuluu 1\nautokatospaikka 06, terassit -13, linjasaneeraus -13/-15.\nAntenniverko uusinta 2017,Elisa valokuitukaapeli ja Kaapeli TV sekä\ntaloyhtiön laajakaista.Yhtiöjärjestys muutetaan, autokatospaikka\nkuuluu joka huoneistolle.\nSuunnitteilla olevat korjaukset: Kunnospitotarvesuunnitelma\n2015-2020:Asfaltoinnin korjaus 2016/18, elementtisaumaus 2017-2020,\npergoloiden maalaus 2016/2017,varastojen huoltomaalaus 2017,\nikkunoiden kunon tarkistus 2017, katon kuntotutkimus 2017-2020,\nmärkätilojen ja yleisten tilojen Kuntoarvio 2017, IV-kanavien nuohous\n2018,yhtiön saunan korjaus 2017-2018.


Rentoutus- ja meditaatioharjoituksia | Happy Being Hyvinvointipalvelut\nRentoutusvalmennus- ja ohjaus\nRENTOUTUS- JA MEDITAATIOHARJOITUKSIA\nAvuksesi rentoutumiseen ja tyyneyteen\nHyvän yön yoga nidra\nTämä iRest Yoga Nidra harjoitus on suunniteltu sellaiseksi, että se auttaisi rauhoittumaan yöunta varten. Se sopii hyvin kuunneltavaksi vuoteessa iltaharjoituksena. Se voi myös auttaa sinua vaipumaan uudelleen uneen, jos yöunesi keskeytyy.\nTämän harjoituksen avulla voit uppoutua omaan henkilökohtaiseen rentoutusmielikuvaasi, luoda itsellesi maailman parhaan rentoutuskokemuksen. Harjoitus sopii tehtäväksi vaikkapa keskellä päivää kun tarvitset lisää rentoutta tai energiaa. Harjoitus sisältää rentoutussuggestioita.\nProgressiivinen eli asteittain etenevä rentoutus on harjoitus, jossa kehon osia jännitetään ja rentoutetaan vuorotellen. Opit miltä lihasten supistuminen ja rentoutuminen tuntuvat. Jacobson kehitti progressiivisen rentoutuksen 1920 luvulla alunperin ahdistuneisuuden helpottamiseen. Voit saada apua myös stressioireisiin, korkeaan verenpaineeseen sekä unen laatuun. Taustalle voit halutessasi laittaa rauhoittavaa mielimusiikkiasi.\n050 310 6551\nHOITOHUONE & YKSITYISTUNNIT\nRuneberginkatu 15, 00100 HKI Avaa kartta\nPIENRYHMÄT, YKSITYISTUNNIT & HOIDOT\nLapinlahdenpolku 8, 00180 HKI Avaa kartta\nLiittymällä postituslistalle saat tietoa palveluista, tulevista kursseista ja tapahtumista sekä tarjouksista. Uutiskirje lähetetään 3-4 kertaa vuodessa.\n© Happy Being - Hyvinvointipalveluja keholle ja mielelle


Rekrytointiprosessin kehittäminen LähiTapiola Pääkaupunkiseudulla - Theseus\nRekrytointiprosessin kehittäminen LähiTapiola Pääkaupunkiseudulla\nEpäilys, Mari (2018)\nOpinnäytetyön aiheena on rekrytointiprosessin kehittäminen LähiTapiola Pääkaupunkiseudulla. Tutkimustehtävänä oli tunnistaa rekrytointiprosessissa piilevät haasteet ja kehittämiskohteet, ja tavoitteena esittää kehitysehdotukset tehokkaammalle ja hyvää työnantajamielikuvaa tukevalle rekrytointitavalle. Aihe valikoitui, koska organisaatiossa oli jatkuva tarve asiakaspalveluhenkilöstölle, ja sopivien henkilöiden löytymistä pidettiin haasteellisena. Koska asiakaspalvelutehtävissä oli kova vaihtuvuus ja rekrytointeja tehtiin paljon, rajaantui opinnäytetyön aihe asiakaspalvelu- ja myyntihenkilöstön rekrytointiin.\nTeoriaosuudessa käsitellään ensin rekrytointia kokonaisuudessaan, jonka jälkeen perehdytään työnantajamielikuvan tärkeyteen rekrytoinnissa, ja lopuksi syvennytään tarkemmin rekrytointiprosessiin.\nTutkimusmenetelmäksi valikoituivat laadullinen strukturoimaton, sekä puolistrukturoitu teemahaastattelu. Tutkimusta varten haastateltiin LähiTapiola Pääkaupunkiseudun kuutta rekrytoivaa esimiestä, kolmea vuoden 2017 lopulla rekrytoitua asiakaspalvelutyöntekijää, hallintopäällikköä,\nsekä LähiTapiola Palveluyhtiön henkilöstöpäällikköä. Haastattelujen pohjalta pyrittiin saamaan mahdollisimman kattava ja realistinen näkemys siitä, kuinka rekrytointiprosessi toimii rekrytoivan esimiehen, sekä rekrytointiprosessin kokeneiden työnhakijoiden kannalta, ja millainen on HR:n rooli prosessissa.\nTutkimuksen pohjalta selvisi, että rekrytointi oli pitkälti esimiesten vastuulla, ja enemmän asiantuntemusta ja HR:n apua olisi tarvittu hakemusten läpikäyntiin, haastatteluiden tekemiseen ja soveltuvuustestauksiin. Vaihtuvuus oli suuri ja esimiehiltä kului paljon aikaa rekrytointeihin,\njoten laadukkaammalla rekrytointitavalla vaihtuvuuskin saattaisi pienentyä. Olisi järkevää palkata HR-asiantuntija tekemään rekrytoinnit asiantuntevasti, laadukkaasti ja kustannustehokkaasti. Työnantajamielikuvaa parantaisi laadukkaampi rekrytointiprosessi, ja sitä voisi edelleen parantaa rekrytointeja varten luodun houkuttelevan laskeutumissivun avulla.\nTyöpaikkailmoitusten julkaisukanavana toimisi rekrytointiportaalien sijasta todennäköisesti paremmin internetin mainosverkostot ja sosiaalinen media, josta liikennettä ohjattaisiin laskeutumissivustolle.