Kaupunkiasuminen ja gentrifikaatio Pasilan konepaja-alueen muutoksen tarkastelua - PDF\nKaupunkiasuminen ja gentrifikaatio Pasilan konepaja-alueen muutoksen tarkastelua\nDownload "Kaupunkiasuminen ja gentrifikaatio Pasilan konepaja-alueen muutoksen tarkastelua"\n1 Kaupunkiasuminen ja gentrifikaatio Pasilan konepaja-alueen muutoksen tarkastelua Tu o m a s Il m av i r ta Tiivistelmä Artikkeli kartoittaa urbaania asumista Pasilan konepaja-alueen rakentamisen tapauksessa. Kenelle uusia kaupunkiasuntoja rakennetaan ja minkälaisia arvoja kaupunkimaisen asumisen rakentamisessa painotetaan? Aiemmin Valtion Rautateiden käytössä ollutta konepaja-aluetta Helsingin itäisessä kantakaupungissa ollaan muuttamassa uuteen käyttöön, asunnoiksi ja toimitiloiksi. Konepajan rakentamiseen liittyy useita urbaanin asumisen kannalta erityisiä ja kiinnostavia näkökulmia: rakennettava alue on poikkeuksellisen suuri ja se sijaitsee kantakaupungissa tiiviin kaupunkirakenteen keskellä; alueella on suojelluksi määriteltyä historiallisesti merkittäviä rakennuksia, joissa toimii tällä hetkellä tilapäisvuokralaisina muun muassa kulttuuritoimijoita; alueella on yksityinen maanomistaja, ja yksityinen rakennusliike YIT kehittää ja rakentaa uutta asuin- ja toimitila-aluetta. Aluetta myös brändätään voimakkaan urbaaneilla mielikuvilla. Kirjoituksessa tarkastellaan Konepajan asuinalueen rakentamista niin rakennuttajan kuin kaupunginkin esille nostamien näkökohtien valossa. Käyttötarkoituksen muutosta peilataan kansainväliseen keskusteluun kaupunkiasumisesta ja gentrifikaatiosta. Abstract This article studies the regeneration process of Pasila engineering works. An industrial area, located in the eastern part of the Helsinki city centre was formerly occupied by the Finnish National Railway Company. Now the site is being transformed into a mixed-use area containing housing, offices and retail space. Whom is new urban housing targeted to? What II Urbaanin asumisen potentiaali 269\n2 kind of values are emphasised when building new urban living environments? There are several interesting aspects involved in the regeneration of the Konepaja area: the site is unusually large and it is surrounded by dense urban fabric; in the area, there are conserved buildings which are temporarily occupied by cultural entrepreneurs; the plot is owned by a private landowner and a single construction company is developing the whole area. The forthcoming housing and retail area is being marketed by using, in Finnish perspective, exceptionally urban imagery. This article reviews the developing and branding of the Konepaja housing area through the viewpoints brought up by the developer as well as the planners. Regeneration process is studied in the context of discussion on urban housing and gentrification. 270 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n3 Johdanto Lontoossa se on Dockside, vanha telakka-alue joka tunnetaan arvostettuna asuinpaikkana. NewYorkissa se on TriBeCa, Manhattanin helmi. Helsingissä se on tunnelmaa huokuva, nostalginen Konepajan alue inspiroiva yhdistelmä urbaania kantakaupunkia, uutta arkkitehtuuria ja vanhaa teollisuushistoriaa. Yllä oleva katkelma mainostaa Helsinkiin Valtion Rautateiden Pasilan konepaja-alueelle rakennettavaa uutta asuinaluetta, Konepajaa. Sen markkinoinnissa keskitytään suomalaisittain poikkeuksellisen urbaaneihin arvoihin. Dockside ja TriBeCa ovat kaupunkiensa keskustoissa sijaitsevia aiemmin teollisuuden käytössä olleita alueita, jotka nykyään tunnetaan kulttuurielämän keskuksina ja erittäin kalliina asuinpaikkoina. Suomalaisessa asuntotuotannossa on perinteisesti korostettu aivan toisenlaisia mielikuvia: muun muassa luonnonläheisyyttä sekä pientalon tarjoamaa omaa rauhaa. Myös asuinalueiden imagonluonti on Suomessa verrattain uusi ilmiö. Se voidaan liittää keskusteluun kaupunkien välisestä kilpailusta sekä myös laajempiin yhteiskunnallisiin muutoksiin. Jälkiteollisessa yhteiskunnassa kaupunkirakenteen on nähty hajautuneen ja pirstoutuneen (Pakarinen 2007, 27). Kaupungit leviävät yhä laajemmalle alueelle syntyy uusia alueellisia keskuksia, jotka eivät ole alisteisia historiallisille kaupunkikeskustoille, vaan itsenäisiä kaupunginosia. Kaupunkimuotoa on hahmotettu teoreettisesti esimerkiksi Manuel Castellsin verkostoja painottavan, Mark Gottdienerin moniytimisiä kaupunkiseutuja hahmottelevan sekä Thomas Sievertsin Zwischenstadt-teorian kautta. Pasi Mäenpää tarkastelee tässä julkaisussa suomalaisen urbanismin ja kaupunkimuodon erityispiirteitä avaran urbanismin käsitteen kautta. Monet suomalaiset kaupungit, Helsinki mukaan lukien, ovat menettäneet asukkaitaan erityisesti nuoria perheitä läheisiin pienempiin kuntiin. Ilmiön syyksi on julkisuudessa tulkittu yhtäältä kaupungin puutteellinen ja ylihintainen asuntotarjonta ja toisaalta ihmisten pientaloasumista ja luonnonläheisyyttä painottavat asumistoiveet. Ilmiö paitsi hajauttaa kaupunkiseutua, myös nostaa esiin kysymyksen kuntien välisestä kilpailusta. Kaupunkien välinen kilpailu on liitetty Richard II Urbaanin asumisen potentiaali 271\n4 Floridan (2002) teoriaan luovasta luokasta, jonka Florida näkee olevan kaupunkien kilpailukyvyn kannalta erityisen tärkeä ryhmä. Luovan luokan korkea koulutustaso ja henkiset ominaisuudet näyttäytyvät kaupungeille potentiaalina, joka voidaan kääntää taloudelliseksi voitoksi. Tämän seurauksena kaupungit alkavat kilpailla luovasta luokasta paitsi heidän verotuloistaan, myös heidän ammattitaitonsa sisältämästä lupauksesta kaupungin taloudellisen menestyksen kannalta. Mari Vaattovaaran ja Matti Kortteisen mukaan Suomen kaupunkipoliittiseen keskusteluun on vakiintunut hyvän veronmaksajan käsite, jolla viitataan maksukykyiseen veronmaksajaan sekä tämän korkeaan osaamistasoon, jota voidaan hyödyntää työmarkkinoilla monipuolisesti. (Vaattovaara & Kortteinen 2005, ; Heikkinen 2005, 42.) Tällä ilmiöllä on vaikutuksia myös asuntotuotantoon. Jos asuminen vielä hyvinvointivaltion rakennuksen aikoina oli tarpeentyydytyksen takaamista, on siitä viimeistään 2000-luvulla tullut yhä enemmän kuluttamista ja elämäntapavalintojen tekemistä. Välttämättömyyden logiikasta on siirrytty kulutusvalintojen logiikkaan, mikä on heijastunut myös kaupunkirakenteeseen. Kilpailuasetelma muodostuu paitsi kaupunkien välille, myös kaupunkiseutujen sisälle. Historialliset kaupunkikeskustat ovat pyrkineet vastaamaan muuttuneeseen tilanteeseen muun muassa korostamalla kaupunkiympäristön ja kulttuuripalvelujen roolia. Tämä näkyy myös Konepajan asuinalueen markkinoinnissa esiin nostetaan urbaaneita arvoja, joita ei kehyskunnista löydy. Ennen täällä höyrysivät veturit, pian cappuccinokeittimet. Konepajan mainoslause kuvittaa yhteiskunnallista siirtymää tuotannosta kulutukseen. Tämä ilmiö konkretisoituu esimerkiksi kaupunkien keskustoissa sijaitsevilla teollisuudelta käyttämättömäksi jääneillä alueilla. Viime vuosikymmeninä lukuisat läntiset kaupungit ovat kohdanneet tilanteen, jossa keskusta-alueilta on vapautunut teollisuuden käytössä olleita alueita ja kiinteistöjä muuhun käyttöön. Niitä on muutettu erityisesti asuinalueiksi ja kulttuurikäyttöön. Yksi tämän kehityksen seurauksista on ollut gentrifikaatioksi kutsuttu ilmiö kaupunkitilan muuttuminen asumisvaltaiseksi ja sen luonteen päivittyminen vastaamaan korkeampien tuloluokkien esimerkiksi uuden keskiluokan tai luovan luokan kulutustarpeita. 272 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n5 Neil Smith (2002) on tulkinnut gentrifikaation muodostuneen läntisen maailman kaupunkitilantuottamisparadigmaksi 2000-luvulla. Gentrifikaatio onkin levinnyt nopeasti verrattain marginaalisesta ilmiöstä yhdeksi 2000-luvun kaupunkeja leimaavaksi piirteeksi. Siitä on tullut yksi globalisoituvan maailman kaupunkitilallisista ilmiöistä, joka leimaa kaupunkeja ympäri maailmaa. (Atkinson & Rowland 2005, 1) Myös Pasilan konepajan asuinalueen markkinointi antaa viitteitä siitä, että aluetta ollaan rakentamassa vastaamaan korkeampien tuloluokkien, kuten uuden keskiluokan tai luovan luokan oletettua makua. Vaikuttaisi siltä, että Pasilan konepajan käyttötarkoituksen muuttaminen edustaa kaupunkiuudistusideologiaa, jonka seurauksena syntyy gentrifioitunutta kaupunkitilaa. Tässä kirjoituksessa tarkastellaan gentrifikaation roolia keskusta-asumisen ja kaupunkikeskustojen muokkaajana. Esimerkkinä käytetään Pasilan konepaja-alueen käyttötarkoituksen muutosta. Erityisesti keskitytään siihen, kuinka Konepajan asuinalue esitetään mainoksissa: kenelle aluetta markkinoidaan ja minkälaisilla mielikuvilla asuntoja markkinoidaan minkälaista asumiskonseptia alueelle rakennetaan. Pasilan konepaja-alue Pasilan konepaja rakennettiin kasvavan Helsingin laidalla sijainneelle Vallilan teollisuusalueelle. Konepajan ensimmäinen konttori valmistui vuonna 1899, ja vielä 1980-luvulla alueetta täydennettiin uusilla tuotantolaitoksilla. Pääosa konepajan rakennuksista oli kuitenkin valmiina jo 1900-luvun alkupuolella, ja virallisesti konepaja aloitti toimintansa vuonna Aluetta dominoivat sen keskellä sijaitsevat koristeelliset, kansallisromanttiseen tyyliin suunnitellut maalaamorakennus ja vaunuverstas. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2000, 6 & 12 & 17) Nämä ja suuri osa muista Konepajan rakennuksista on sittemmin suojeltu historiallisesti merkittävinä rakennuskohteina. Myös Pasilan konepaja-alue kokonaisuutena on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi teollisuusympäristöksi. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2000, 2.) Pasilan konepaja on noin 15 hehtaarin kokoinen pitkänomainen alue. Se rajautuu pitkiltä sivuiltaan Teollisuuskatuun ja Aleksis Kiven katuun. Kaakkoisreunaa rajaa Sturenkatu. Kapeneva luoteiskärki ulottuu II Urbaanin asumisen potentiaali 273\n6 Itä-Pasilan Ratapihatielle saakka. Konepaja on kaupungin kasvaessa jäänyt tiiviin kaupunkirakenteen ympäröimäksi ja sen luonnetta kaupunkikuvassa on leimannut sulkeutuneisuus. Alue on ollut suljettu ja aidattu koko toimintansa ajan ja on täten muodostanut liki kilometrin mittaisen suljetun saarekkeen Alppiharjun ja Vallilan väliin. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2000, 4 6.) Suomen valtion omistama Valtion Rautatiet (VR) yhtiöitettiin vuonna 1995, minkä seurauksena VR pilkottiin useampaan toiminnaltaan erikoistuneempaan yhtiöön. Pasilan konepajan sai haltuunsa VR-Yhtymä Oy. Liiketoimintojen tehostamisen yhteydessä tuli ajankohtaisesti vähentää myös konepajatoimintaa Suomessa. Pasilan konepaja päätettiin lakkauttaa ja alueelle etsiä uutta käyttöä. Alasajon edetessä tyhjiksi jääneitä rakennuksia on vuokrattu muuhun käyttöön vuodesta 1992 lähtien. (Eerola 2005, ; Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 1990, 1) Konepajan alueen kaavamuutoksesta on käyty keskusteluja ja tehty selvityksiä siitä lähtien, kun alustava päätös teollisten toimintojen lopettamisesta tehtiin 1980-luvulla. Osallisina neuvotteluissa ovat olleet alueen maan omistava VR ja Helsingin kaupungin edustajat. (Kaupunkisuunnitteluvirasto 2006) Viime vaiheissa neuvottelupöydässä ovat istuneet myös VR:n kanssa vuonna 2004 sopimuksen konepaja-alueen kehittämisestä solmineen rakennusyhtiö YIT:n edustajat (YIT 2008). Konepajan aluetta on kaavoitettu vaiheittain. Maa-ala on jaettu viiteen erilliseen asemakaavaan, joista lainvoiman ovat kevääseen 2008 mennessä saaneet kaksi ensimmäistä. Asemakaavat muuttavat konepajan aiemmin järjestelypihana toimineen luoteispäädyn asumiskortteleiksi. Konepajan suojeltujen hallien käyttöä määrittävien kaavojen odotetaan valmistuvan vielä vuoden 2008 aikana. Vaikka Konepajan asemakaavatyö onkin vielä kesken, yleisellä tasolla alueen uudesta käytöstä on kuitenkin jo sovittu. Uudisrakennukset sijoittuvat alueen luoteispäätyyn entisen järjestelypihan paikalle sekä konepajakorttelin reunoille. Alueen keskellä ja kaakkoispäädyssä sijaitsevat hallirakennukset muutetaan toimitilakäyttöön. Lisäksi näillä näkymin osa ympäröiviin katuihin rajautuvista uudemmista konepajan käytössä olleista rakennuksista puretaan ja korvataan uudisrakennuksilla. Kaiken kaikkiaan konepajaalueelle rakennetaan kaavaluonnosten mukaan asuntoja kerrosneliömetriä sekä liike- ja toimistotilaa kerrosneliömetriä. Tämän 274 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n7 lisäksi suojelluissa halleissa on uuteen käyttöön muutettavaa tilaa yhteensä kerrosneliömetriä. (YIT 2008.) Konepajan alueen käytön suunnitelmat ovat lähes kokonaan valmiina, mutta alueella ei ole vielä juurikaan uusia käyttäjiä alue elää eräänlaista välivaihetta. Ensimmäiset uudet asuinrakennukset ovat valmistuneet, mutta toimitilarakentamista ja vanhojen suojeltujen konepajahallien korjausta ei ole vielä aloitettu. Tämä rajaa myös aiheen tutkimista, aineiston valitsemista ja sen käyttöä. Mielekkäimmältä vaihtoehdolta tuntuu lähestyä aihetta alueen uudesta käytöstä päättävien tahojen intressien kautta. Tämän lähestymisen sopivuutta tukee myös viimeisin gentrifikaatiosta käyty tieteellinen keskustelu (esim. Lees ym. 2008; Smith 2002), jossa korostetaan sekä kaupallisten että julkisten toimijoiden aktiivista roolia keskusta-alueiden muutoksessa. Pasilan konepajan tapauksessa päätoimijoita ovat alueen maan omistava VR, aluetta yksinoikeudella rakennuttava YIT sekä kaavoituksesta vastaava Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto. Kirjoitusta varten on haastateltu toimijoita kustakin organisaatiosta sekä käyty läpi lukuisia Konepajan alueen käyttötarkoituksen muuttamiseen liittyviä asiakirjoja: muun muassa kaavoitusdokumentteja, lehtiartikkeleita, mainoksia, strategiadokumentteja ja mielipidekirjoituksia. Gentrifikaatio ja kaupunkiasuminen Gentrifikaation määritelmiä 1960-luvulla keskusta-asumisen sosiologiset merkitykset eivät olleet kaupunkitutkijoiden kiinnostuksen kohteena (Weinstein 2006). Englantilainen sosiologi Ruth Glass kuitenkin tutki Lontoon keskustan asuinalueita, joiden demografisen rakenteen kehitys poikkesi totutusta. Hän löysi vuonna 1963 julkaistussa tutkimuksessaan Lontoosta keskustakortteleita, jotka olivat vastoin yleistä trendiä muuttuneet työväenluokkaisista keskiluokkaisiksi. Hän nimesi ilmiön gentrifikaatioksi. One by one, many of the working-class quarters of London have been invaded by the middle-classes upper and lower. Shabby, modest mews and cottages two rooms up and two down have been taken over, when their lease have expired, and have become elegant, expensive residences Once this process of gentrifica II Urbaanin asumisen potentiaali 275\n8 tion starts in a district it goes on rapidly until all or most of the original working-class occupiers are displaced and the whole social character of the district is changed. (Glass 1964, xviii xix; ref. Atkinson & Bridge 2005, 4.) Glassin avauksesta lähtien käsite, ilmiö ja sen määritelmät ovat olleet tieteellisen keskustelun kohteina. Määritelmät ovat saaneet erilaisia painotuksia riippuen siitä, mistä näkökulmasta aihetta on lähestytty. Glassin kuvauksessa esiintyy kuitenkin jo ilmiön perimmäinen dynamiikka: luokkarakenteen muuttuminen, vaiheittain etenevä prosessi sekä alkuperäisten asukkaiden ja alueen alkuperäisten käyttöjen syrjäyttäminen (Slater 2002). Löyhästi suomennettuna englanninkielisen termin gentrification voisi nähdä tarkoittavan keskiluokkaistumista. Gentrifikaatio käsittää kuitenkin laajempia kaupungin ja kaupunkitilan muutokseen liittyviä ilmiöitä kuin ainoastaan jonkin alueen luokkarakenteen muutoksen. Tämä korostuu erityisesti Suomessa, jossa yhteiskunnalliset olosuhteet poikkeavat huomattavasti maista, joissa gentrifikaatiokeskustelua on pääsääntöisesti käyty. Sharon Zukin tulkitsee gentrifikaation pitävän sisällään myös kulttuurisia aspekteja. Hän ei koe ilmiötä pelkästään asuinalueiden sosioekonomiseksi muutokseksi työväenluokkaisesta keskiluokkaiseksi. Zukinille Glassin keskustelunavaus merkitsi urbaanin elämäntavan tuomista kaupunkitutkimukselliseen keskusteluun. Perhekeskeisen lähiöelämän korostamisesta siirryttiin kohti kaupunkielämää ja sen sisältämää sosiaalista moniarvoisuutta, estetiikan arvostusta sekä urbaanin keskiluokan makutottumuksia, jotka näyttäytyvät esimerkiksi asumisvalintoja tehtäessä. Tätä kautta myös kaupunkitila saa symbolisia merkityksiä ja siitä tulee kulutuksen kohde. Zukin kiteyttääkin gentrifikaation olevan sosiaalisen ja tilallisen differentiaation prosessi. (Zukin 1987, 131.) Oletuksena on, että gentrifioituville alueille muuttavilla ihmisillä on tietty yhteinen elämäntyyli tai jaettuja kulutuspreferenssejä, jotka vaikuttavat fyysisen ympäristön muutokseen kahviloiden, gallerioiden ja muotiliikkeiden synty kielii gentrifikaatiosta. Robert Beauregardin mukaan gentrifikaation yhteydessä kaupunkikulttuuri muuttuu tuotteistetuksi muodoksi ja kaupunkitila latautuu kulutuksen kohteeksi. Kaupat, kahvilat ja museot muodostuvat identiteetin muovaamisen välineiksi, kuten myös asumisen valinnat. Kaupunkien imagosta ja julkisivusta 276 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n9 tulee kaupankäynnin kohteita. (Beauregard 1986, 36) Kaupunkitilan muuttuessa myös siihen liitettävät mielikuvat muuttuvat. Kulttuuriset symbolit rajaavat ja määrittävät tilaa ja nostavat esiin kysymyksen, kenellä on valta tuottaa ja määrittää kaupunkitilaa (esim. Zukin 1991). Gentrifikaatio prosessina Jo Ruth Glassin varhaisessa määritelmässä gentrifikaatio on nimenomaan vaiheittain etenevä prosessi. Glass määrittelee sen päätepisteeksi tilanteen, jossa koko alueen sosiaalinen luonne on muuttunut keskiluokkaiseksi (Glass 1964, xviii xix; ref. Atkinson & Bridge 2005, 4). Loretta Lees, Tom Slater ja Elvin Wyly kutsuvat tätä asujaimiston sosioekonomisen aseman muuttumisen kautta tapahtuvaa kaupunkitilan muutosta klassiseksi gentrifikaatioksi (Lees ym. 2008, 10; myös Smith 1979). Nykyisin gentrifikaatio käsitetään huomattavasti laajemmaksi kaupunkitilaa muokkaavaksi prosessiksi. Keskustelussa 2000-luvun gentrifikaatiosta korostuu niin taloudellisten, poliittisten kuin kulttuuristen näkökulmien merkitys. Jos vielä 1980-luvun alussa termillä tarkoitettiin pääasiassa tietyn asuinalueen sosioekonomisen rakenteen muuttumista työväenluokkaisesta keskiluokkaiseksi, uusimmassa tutkimuksessa gentrifikaatiota on alettu pitää yhdenmukaista kaupunkitilaa tuottavana prosessina, eräänlaisena kaupunkirakentamisen paradigmana, johon liittyy keskeisesti uuden keskiluokan tarpeiden huomioiminen (Smith 2002, 438). Toinen selkeä muutos liittyy siihen, käsitetäänkö gentrifikaatio läpeensä kielteiseksi ilmiöksi vai koetaanko siinä olevan myös toivottavia elementtejä. Varhaisessa gentrifikaatiotutkimuksessa korostettiin gentrifioituvalta alueelta syrjäytettyjen (displaced) ihmisten asemaa. Gentrifikaatio koettiin keskiluokan invaasioksi, joka ajaa köyhemmät ihmiset kodeistaan kauemmas keskustasta tai tuottaa asunnottomuutta. Hyvinvointipoliittisesta näkökulmasta ilmiö nähtiin ongelmallisena ja 90-luvuilla gentrifikaatiokeskustelussa korostui sekä kulttuurin että uuden keskiluokan rooli. Laajempaan keskusteluun kaupunkikulttuurista ja postmodernismista linkittynyt gentrifikaatio alettiin nähdä myös myönteistä kehitystä tuottavana prosessina. Sen seurauksena kaupunkikeskustoihin syntyi yhä enemmän kahviloita, gallerioita, klubeja II Urbaanin asumisen potentiaali 277\n10 ja muita kulttuurin kulutuksen ja kaupunkikulttuurin ilmenemisen paikkoja. Gentrifikaation katsottiin elävöittävän kaupunkia ja siistivän katukuvaa sekä lisäävän turvallisuudentunnetta tasapainottavan työväenluokkaisia asuinalueita (Atkinson & Bridge 2005, 5). Useat kaupunkitutkijat ovat kuitenkin suhtautuneet gentrifikaation myönteisiin vaikutuksiin kriittisesti. Esimerkiksi näkemys, jonka mukaan gentrifikaatio vähentäisi alueellista köyhyyttä, on kumottu osoittamalla sen vain siirtävän huono-osaisuutta toisaalle, ei vähentävän sitä. Muun muassa Tom Slater kritisoi artikkelissaan Eviction of Critical Perspectives from Gentrification Research (2006) gentrifikaatiomyönteisyyttä voimakkaasti. Hän näkee gentrifikaatioprosessin olevan lähtökohtaisesti eriarvoistava. Slater on huolestunut muun muassa gentrifikaation syrjäyttämis-efektistä sekä kaupunkitilan yksipuolistumisesta. Gentrifikaation syrjäyttämät asukkaat ja toimijat ovatkin oleellinen osa gentrifikaatiokeskustelua. Klassisessa gentrifikaatiossa syrjäytettävänä on työväenluokka tai yleisesti taloudellisesti heikommassa asemassa olevat ihmiset. Jos gentrifikaatio käsitetään laajemmin kaupunkitilan ja sen merkitysten muutoksina, syrjäytettävillä saatetaan viitata myös toimijoihin, kulttuurisiin ilmiöihin ja arvoihin tai ylipäätään tilan luonteeseen. (Esim. Zukin 1991, 190.) New Yorkin SoHossa, jonka gentrifikaatiota Sharon Zukin kuvaa kirjassaan Loft Living (1982), syrjäytetyiksi joutuivat taiteilijat, jotka muuttivat 1960-luvulla tyhjilleen jääneitä pienteollisuustiloja, lofteja, ateljeeasunnoikseen. Alueelle muodostui taiteilijayhteisö, jonka ympärille syntyi gallerioita, kahviloita ja klubeja. Vähitellen SoHoon muotoutui taiteen ja kulttuurin määrittämä identiteetti ja sinne alkoi muuttaa varakkaampia ihmisiä, joihin boheemi tunnelma ja kaupunginosaan syntynyt kulttuuri vetosivat. Asuntojen ja työtilojen hinnat nousivat asteittain niin korkeiksi, ettei taiteilijoilla ollut lopulta enää varaa kohonneisiin vuokriin. Kulttuuri-imagon leimaaman asuinalueen syntyminen ja sitä seurannut gentrifikaatio syrjäyttivät alueelta paradoksaalisesti juuri tuon kulttuurin synnyttäjät. Tom Slater nostaa esiin ajatuksen syrjäyttämisen luonteen muuttumisesta 2000-luvun gentrifikaatiossa. Jos vielä 1960-luvulla voitiin selkeästi osoittaa ihmisryhmä, joka joutui muuttamaan pois alueelta hinta 278 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n11 tason noustessa, nykyään vastaavan homogeenisen ryhmän tai luokan löytäminen on monestakin syystä vaikeampaa. Slater (2008, 217) tuo keskusteluun Peter Marcusen 1980-luvulla lanseeraamaan käsitteen poissulkeva syrjäyttäminen (exclusionary displacement). Tällä hän tarkoittaa sitä, että rakennettaessa ja muutettaessa keskusta-alueita varakkaampien ihmisten käyttöön suljetaan pois muita käyttöjä, joita alueella on ehkä ollut tai jotka olisivat olleet vaihtoehtoina käyttötarkoituksesta päätettäessä. Vaikka aiempia käyttäjiä ei tällöin suoranaisesti syrjäytetäkään alueelta, tulee tilasta yhtä säänneltyä ja käytöllisesti rajattua kuin klassisen gentrifikaation seurauksena. Tilaa rajataan esimerkiksi kulttuurisin symbolein (esim. Zukin 1991; 1995) ja taloudellisin pakoin. Gentrifikaation yleistyminen Vuonna 1986 Neil Smith ja Peter Williams (1986, 1) määrittelivät gentrifikaation olevan ränsistyneiden työväenkaupunginosien kunnostamista ja tähän liittyvää keskiluokkaistumista. Sittemmin määritelmää on tieteellisessä keskustelussa laajennettu käsittämään käyttämättömän tai aiemmin teollisuuskäytössä olleen maan rakentaminen ja uuteen käyttöön ottaminen sekä kokonaan uusien kaupunginosien rakentaminen (Atkinson & Bridge 2005, 4). Neil Smith (2002; 2008, 196) tulkitsee gentrifikaation olevan tapa tuottaa kaupunkikeskustojen sosiaalista ja fyysistä tilaa ympäri maailmaa. Hän näkee gentrifikaation globaalina kaupunkipoliittisena paradigmana, jota kaupungit toteuttavat yhdessä yksityisten tahojen kuten rakennus- ja kiinteistökehitysyhtiöiden kanssa. Smith (2002, ) kutsuu tätä ilmiötä gentrifikaation yleistämiseksi (generalization of gentrification). Hän arvioi, että gentrifikaatiosta on tullut tärkeä poliittinen väline kaupunkitilojen ja kaupunkiasumisen tuottamiseen. Smithin mukaan viime vuosina gentrifikaation vaikutuskenttä on laajentunut. Enää ei ole kyse vain asuinalueiden sosioekonomisen statuksen muuttumisesta, vaan gentrifikaatio on laajentunut työkaluksi tai ideologiaksi, jolla muutetaan kokonaisia alueita uudenlaiseksi kaupunkimaisemaksi. Prosessin arvopohja ei ole kuitenkaan Smithin mukaan muuttunut. Edelleen gentrifikaation seurauksena altavastaajaryhmien elintila kaupunkikeskustoissa vähenee poissulkeminen vain ei ole enää niin ilmeistä ja näkyvää kuin aiemmin (Smith 2002, ). Nämä uudet kaupunkialueet sisältävät niin asumista, II Urbaanin asumisen potentiaali 279\n12 kaupallista tilaa, ravintoloita, kulttuuripalveluja kuin aukioita ja torejakin uusia virkistymisen, kulutuksen, tuotannon ja asumisen tiloja. Gentrifikaatio kaupunkien kehittämisstrategiana kietoo yhteen ylikansallisen pääoman, paikalliset rakennus- ja kehitysyhtiöt sekä kiinteistönvälittäjät. Smithin mukaan kiinteistöjen kehittämistoiminnasta on muodostunut kaupunkitalouden keskeinen osa, jonka tarkoituksena on uusien veronmaksajien, turistien ja investointien houkutteleminen. (Smith 2002, 443; Atkinson & Bridge 2005, 16.) Kaupunkiasumisen avainryhmät ja gentrifikaatio Ranskalaisen sosiologin Pierre Bourdieun (1984) esittämä ajatus uudesta keskiluokasta, kulutuspohjaisista luokkarakenteista ja keskiluokkien erottautumistarpeesta on ollut monien tutkijoiden (esim. Zukin 1987; O Connor & Wynne 1998) teoreettisena pohjana heidän pohtiessaan asukkaiden roolia gentrifikaatioprosessissa. Uuden keskiluokan kulutusvalinnat on myös nostettu merkittäviksi kaupunkikeskustoja ja kaupunkiasumista muokkaaviksi tekijöiksi. Kaupunkimaista asumista suosivien ihmisten preferensseistä ja luokkataustasta on keskusteltu laajasti. Keskiluokan edustajien määrällisen kasvun lisäksi selityksiä gentrifioitumiseen on etsitty muun muassa yksinkertaisesti demografisista muutoksista. Esimerkiksi Lontoossa on huomattu vuotiaiden osuuden väestöstä kasvaessa myös kaupunkiasumisen kysynnän kasvavan. (Munt 1987; ref. Slater 2002) Lisäksi keskusteluun on nostettu sukupuolen osuus kaupunkiasumisessa ja gentrifikaatiossa (esim. Bondi 1998, ; Bondi 1999, ). Naisten uraorientoituneisuus ja tätä kautta lastensaannin lykkääntyminen sekä ylipäätään naisten lisääntynyt työssäkäynti on tuotu keskusteluun yhtenä kaupunkiasumista lisäävänä tekijänä. Myös avioerojen sekä yksin asuvien määrän lisääntyminen on nähty pienten kaupunkiasuntojen kysyntää kasvattavana tekijänä (Metaal 2007, 20). Taustalla on oletus, että esikaupungeissa väljissä oloissa asuminen perustuu ydinperheen ympärille kietoutuvaan elämäntapaan, kun taas tiivis kaupunkiympäristö tarjoaa yksineläville ja lapsettomille pariskunnille heidän kaipaamiaan palveluja ja kulutusmahdollisuuksia. Bourdieuta mukaillen uutta keskiluokkaa on lähestytty gentrifikaatiokeskustelussa useammasta tulokulmasta. On puhuttu urbaanista keskiluokasta, uudesta keskiluokasta sekä uudesta ylikansallisesta keskiluokasta. 280 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n13 Terminologiasta riippumatta on viitattu likipitäen samaan ilmiöön ja samaan ihmisryhmään. Oletuksena on, että nämä ihmiset haluavat asua keskustassa palvelujen lähellä ja kaupunkikulttuurin ympäröimänä luvulla keskusteluun ilmaantunut luova luokka on linkittänyt samaan keskusteluun tämän ihmisryhmän roolin kaupunkien taloudellisen menestyksen tavoittelussa. Bourdieun teoriaa on sovellettu myös Suomeen (esim. Roos & Rahkonen 1988, 73 96; Vaattovaara & Kortteinen 2005, ). Uudesta keskiluokasta puhuttaessa on syytä huomioida, että suomalainen yhteiskunta eroaa huomattavasti vaikkapa englantilaisesta ja ranskalaisesta eikä teoria ole sovellettavissa Suomeen sellaisenaan. Kaupunkiuudistusprojektit kuitenkin nostavat esille kysymyksen kaupunkeihin tavoiteltavista asukkaista ja tiettyjen ryhmien tilallisesta syrjäyttämisestä sekä näiden ilmiöiden ideologisista taustoista. Puhutaan sitten uudesta keskiluokasta tai luovasta luokasta, olennaista on se, että kyseessä on taloudellisesti etuoikeutettu ryhmä, joka määrittyy osittain kulttuuristen preferenssiensä, myös asumisvalintojensa kautta. Laajemmasta näkökulmasta tarkasteltuna kaupunkien välisen kilpailun on nähty muokkaavan kaupunkitilaa vastaamaan tämän ryhmän oletettuja kulutustarpeita. Näin näyttäisi tapahtuvan myös Konepajan uudistamisen yhteydessä. Luovan luokan Linnanmäki? Konepajan asuinalueen imagoa rakennetaan voimakkaasti markkinoinnin avulla. Tavoitteena tällaisissa brändäysstrategioissa on lisätä kaupungin, kaupunginosan tai asunto-osakeyhtiön houkuttelevuutta toivottavien asukkaiden, turistien tai taloudellisten toimijoiden silmissä. Taustalla on pyrkimys saavuttaa taloudellista hyötyä joko suoraan tai välillisesti. (Esim. Florida 2005; Kulonpalo 2007.) Konepajan mainonta keskittyy neljän teeman ympärille. Nämä ovat mosaiikki, ronski, urbaani ja luova (YIT, 2008). Avainsanoja täydennetään asuntoja mainostavassa lehtisessä mainoslauseilla: Ympäristö on luova ja ilmeikäs; se innostaa asukkaita ; Alueella on erilaisia toimintoja ja monenlaisia rakennuksia, joista muodostuu mielenkiintoinen kokonaisuus ; Vuosikymmenten ajan täältä kantautui VR:n konepajan kolke ja raskaan työn äänet. Nyt alueelle rakennetaan korkealaatuinen II Urbaanin asumisen potentiaali 281\n14 asuinalue. Ennen täällä höyrysivät veturit, pian cappuccinokeittimet ; Tiiliseinien suojissa on mielenkiintoisia liikepaikkoja kahviloille, ravintoloille ja pienille erikoisliikkeille. Muutaman vuoden päästä täällä eletään vilkasta ja värikästä kaupunkielämää! Mainokset maalaavat kuvaa elävästä kaupungista ja sen aktiivisesta asukkaasta ja korostavat erityisesti alueen luovuutta sekä teollista historiaa. Richard Florida esittelee kirjassaan The Rise of Creative Class (2002) tekijöitä, jotka hänen mukaansa houkuttelevat luovaa luokkaa. Floridan hahmottelema lista on hämmästyttävän samansuuntainen kuin Konepajan markkinoinnin teemat. Floridan mukaan luovan luokan edustajat suosivat asuinalueillaan muun muassa moninaisuutta, suvaitsevaisuutta, autenttisuutta, katuelämää ja kulttuuria. Luovan luokan suosimat asuinalueet sijaitsevat Floridan mukaan usein keskustassa, aidossa kaupungissa, alueilla, joissa on historiallisia rakennuksia, kahviloita, moninaista kulttuuria ja suvaitseva ilmapiiri. (Florida 2002, 218, 228, ) Yhtäläisyyksiä YIT:n lanseeraamien teemojen kanssa on helppo nähdä. YIT:n Konepajalla esiin tuomista teemoista esimerkiksi mosaiikin voi tulkita viittaavan moninaisuuteen, ronskin teolliseen estetiikkaan, urbaanin vilkkaaseen katuelämään ja luovan kulttuuriin tai suoraan luovaan luokkaan. Myös vanhan ja uuden, historiallisen ja modernin estetiikan yhdistelmän arvostaminen liitetään luovaan luokkaan (Lees ym. 2008, 117). Myös tämä näkyy Konepajan mainonnassa: Konepajan asuinalueessa yhdistyy uusi ja vanha, Konepaja on mainoksissa yhdistelmä uutta arkkitehtuuria ja vanhaa teollisuushistoriaa. Rinnastamalla asuinalue TriBeCaan ja Docksideen on mielikuvia elävästä kaupungista ja sen yhteydestä kulttuuriin haluttu korostaa. Kuten YIT:n markkinointipäällikkö haastattelussa vahvistaa: Just tätä tavallaan luovaa ja tämmöstä kulttuurikeskeisyyttä siinä niistä alueista haluttu ammentaa. Konepaja on otollinen alue imagonluonnille. Koska alue on ollut teollisessa käytössään aidattu ja suljettu muusta kaupungista, ei siihen liity voimakkaita mielikuvia. YIT:llä alueen imagoa onkin rakennettu nimestä alkaen. Alueen alkuperäisen nimen, Pasilan konepajan, koettiin sitovan aluetta liikaa YIT:n näkemyksen mukaan maineeltaan kyseen 282 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n15 alaiseen Pasilan kaupunginosaan ja nimestä haluttiin eroon. Vahvana ehdokkaana uudeksi nimeksi oli historiallista ulottuvuutta alleviivaava Vanha Konepaja, mutta käyttöön päätettiin ottaa lopulta pelkkä Konepaja. (Sampson 2007, 32.) Konepajan asuinalueen markkinoinnin kohderyhmä vaikuttaisi olevan niin demografiselta profiililtaan kuin oletetuilta kulutuspreferensseiltäänkin ihmisryhmä, jonka on lukuisissa tutkimuksissa liitetty gentrifikaatioon (esim. Lees ym. 2008, ). YIT:n markkinointipäällikkö vahvistaa markkinoinnin olevan suunnattu näille ihmisille, YIT:n sanoin edelläkävijöille ja boheemeille city-ihmisille. Musta tuntuu, että ensimmäinen kohderyhmä mitä keksitään on aina lapsiperheet, niin tässähän ei oo mitään sen tyyppistä. Että täähän on ihan täysin city-ihmisille ja aikuisille, että tässä ei oo sitä, että päiväkodit ja koulut lähellä ja lenkkipolut kotiovelta, mikä on kaikista tyypillisin. YIT:n markkinointipäällikkö YIT:n kanssa pidettiin seminaaria yhden päivän ajan, että miten Konepajaa markkinoidaan, ketkä sinne haluis muuttaa ja ketkä sinne oikeesti voitais saada. Ja sit se porukka oli aika yksimielinen, että se ostajakunta vois olla nuoria ammattilaisia. Että se olis nuorille sopiva, että se on sillain niinku urbaania ja kaupungissa. KSV:n toimistopäällikkö Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston yleiskaavaosastolla on myös hahmoteltu Konepajan alueen tulevaisuutta Helsingin seudulle laaditun maankäytön kehityskuvan tiimoilta. Kehityskuva edustaa kaupunkisuunnitteluviraston mukaan uudenlaista kehittämisajattelua. Siinä sosiaalinen tila nostetaan suunnittelun kohteeksi ja kaupunkiasumisen kehittämistä varten Helsinkiin hahmotellaan erilaisia alueidentiteettejä. Tavoitteeksi kehityskuvassa määritellään alueiden positiivinen erilaistaminen. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2008, 21.) Helsingin maankäytön kehityskuvassa kaupunkien välinen kilpailu ja siinä menestyminen tunnustetaan haasteeksi, johon vastausta haetaan muun muassa kaupungin eri osien identiteetin luomisesta: Helsingin roolina on toimia paitsi pääkaupunkina, myös vahvana kansainvälisenä keskuksena. Tämä edellyttää Suomen oloissa poikkeuksellista metropolimaisuutta, jossa kaupungin eri osien identiteetti muodostuu saman II Urbaanin asumisen potentiaali 283\n16 aikaisesti paikallisuuden vaalimisesta ja sen jatkuvasta kehittämisestä, kehityskuvassa määritellään. Vain muutoksessa olevat kokonaisuudet pystyvät vastaamaan kaupunkien väliseen kansainväliseen kilpailuun unohtamatta omaa historiallista identiteettiään, kaupunkisuunnitteluvirasto linjaa. Erilaisten alueiden houkuttelevilla ominaisuuksilla on merkitystä ihmisten muuttopäätöksissä, kun he etsivät omaa identiteettiään ja elämäntapaansa tukevaa asuinympäristöään. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2008, 21.) Kehityskuvassa Helsingin kaupungin tavoitteet Konepajan alueen suhteen näyttäytyvät varsin yhdenmukaisina YIT:n tavoitteleman brändin kanssa. Alue, jolla Konepaja sijaitsee on saanut Helsingin kehityskuvassa nimen Metropolis. Sen tavoiteltavaa identiteettiä kuvataan määreillä rosoinen urbanisuus, media- ja kulttuuriteollisuus, teollisuushistoria, etninen monipuolisuus ja ruokakulttuuri. Teemat ovat hyvin samansuuntaisia YIT:n lanseeraamien Konepajan markkinointiteemojen kanssa. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2008, ) Metropolis-alueen rakentamisen yleisiä tavoitteita kehityskuvassa määritellään seuraavasti: Alueen kehittämisessä hyödynnetään metropolisymboliikkaa. Identiteetti muodostuu teollisuuden ja työn historiasta sekä lähialueen, Kallion positiivisista imagotekijöistä kuten kaupunkiympäristöstä, suvaitsevaisuudesta ja rosoisuudesta. Aluetta markkinoidaan kulttuurisen pääoman alueena, jolla asuu perheitä, yksinasuvia, opiskelijoita, huippuosaajia ja ulkomaalaistaustaisia. Imagoa luovat monimuotoiset asumisratkaisut kuten näköala-asuminen, loft-asunnot ja erilliset asumisen saarekkeet. (Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto 2008, 23.) Konepaja-alueen kaupunkitilaa pyritään muokkaamaan symbolisesti alueelle luodun imagon avulla. Brändäyksen voi nähdä myös symbolisena tilantuottamisena ja tilallisena vallankäyttönä tai jopa gentrifikaation oikeuttamisena, kuten Jussi Jauhiainen (1997b) tulkitsee. Sharon Zukin kirjoittaa maisemasta (landscape), joka määrittää tilan luonnetta sekä symbolisesti että konkreettisesti. Zukinin maisema viittaa paitsi fyysiseen kaupunkiympäristöön, myös materiaalisiin ja sosiaalisiin käytäntöihin sekä näiden symbolisiin representaatioihin. Kapeasti käsitettynä maisema esittää valtaapitävien instituutioiden luomaa, esimerkiksi 284 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n17 sosiaaliluokan ja sukupuolen kysymyksiin vaikuttavaa arkkitehtuuria. Laajemmassa katsannossa maisema viittaa kuitenkin koko kaupunkipanoraamaan. Se pitää sisällään niin vallan ja instituutioiden luoman maiseman katedraalit, tehtaat ja toimistorakennukset kuin altavastaajien kaupunkikuvan, kyläkappelit, itsesyntyiset kaupunkitilat sekä slummit. (Zukin 1991, 16; 1992) Maisema rajaa ja muokkaa sosio-tilallista todellisuutta kaupunkitila syntyy sekä symbolisesti että materiaalisesti. Lisäarvoa kulttuurista Konepajan suojeltujen hallien ja niiden tulevan käytön ympärille rakennettu imago korostuu Konepajan asuinalueen mainoksissa. Teollisen historian estetiikka sekä kulttuurinen ja urbaani ympäristö markkinoivat alueelle tulevia asuntoja. Sharon Zukin kirjoittaa taiteen ja siihen liittyvän talouden roolista SoHon alueen gentrifikaatiossa. Zukin tarkastelee prosessia, jossa kaupunkikeskustoissa aiemmin tuotantoon käytetty tila muuttuu taiteen, kulttuurin ja historian estetisoinnin avulla keskiluokan kulutukselle valjastetuiksi ympäristöiksi. Tässä yhteydessä side tilojen alkuperäiseen funktioon katkeaa ja teollinen historia muuttuu kulutettavaksi kaupunkiympäristöksi. Kiinteistöjen käyttötarkoitus muuttuu ja arvo nousee uuden käytön palvellessa taloudellisesti hyvin toimeentulevia ihmisiä. Kaupunkitilan käyttötarkoitus muuttuu tuotannosta kulttuurin kulutukseksi, mutta myös kaupunkitilasta itsestään tulee kulutuksen kohde. Zukin kutsuu ilmiötä nimellä artistic mode of production. (Zukin 1982, ) Zukinin teorian keskiössä on gentrifikaatioon linkittyvä ajatus: gentrifikaation keskeiseksi tekijäksi nousevat nimenomaan kulttuurin ympärille kietoutuvat taloudelliset prosessit, joiden avulla kiinteistöjen arvoa nostetaan. Nämä pitävät sisällään niin konkreettisten palvelujen kuin symbolienkin kulutuksen. Vuonna 1995 julkaistussa kirjassaan The Cultures of Cities Zukin kehittelee symbolisen talouden käsitettä edelleen. Symbolisella taloudella Zukin viittaa kulttuuriin ja siihen liittyvien symbolien taloudelliseen rooliin. Hänen mukaansa mielikuvat ja symbolit ovat merkittävä taloudellinen tekijä modernin kaupungin talouden kannalta. Symboleilla luodaan mielikuvia, rajataan tilaa ja niiden välityksellä käytetään valtaa. Visuaalisilla representaatioilla, valokuvilla, elokuvilla ja mainoksilla ja muilla symboleilla luodaan mielikuvia II Urbaanin asumisen potentiaali 285\n18 kaupungeista ja kaupunginosista. Näihin mielikuviin latautuu suuri taloudellinen arvo. (Zukin 1995, 3 24) Konepajan imagonluonti ja brändäys voidaan tulkita tästä näkökulmasta gentrifikaation tuottamiseksi. Asuntoja markkinoidaan kulttuurin sävyttämällä ympäristöllä, joka on olemassa vasta mainoslauseissa ja -kuvissa. Konepajan alueen rakentamisen voidaan tulkita toteuttavan Zukinin hahmottelemaa kulttuurista tuotantomuotoa (artistic mode of production), jossa käyttötarkoituksen muutoksen yhteydessä pyritään lisäämään alueen taloudellista arvoa kulttuuritalouden avulla. Tästä näkökulmasta myös suojellut konepajahallit muuttuvat tuotannon tilasta rakennushistoriallisesti arvokkaaksi suojelukohteeksi, estetiikan kulutuksen kohteeksi. Konepajan alueelle luotu brändi korostaa luovuutta ja kulttuuria, ja alueen mainonnassa Konepaja rinnastetaan kaupunginosiin, jotka ovat tunnettuja kulttuuristaan ja sen avulla saavutetusta alueellisesta arvonnoususta. Mainonnassa esiin nostetaan vahvasti myös teollinen historia. Mielikuvia luomalla rajataan kaupunkitilaa; näin määritellään sitä, kenelle kaupunkia rakennetaan ja kenen sitä toivotaan käyttävän. Sharon Zukin esittää, että kulttuurin käyttö kaupunkiuudistuksen yhteydessä on sekä rakennuttajan että kaupungin kannalta hyödyllistä (1982, ). Neil Smith (2002) puolestaan linkittää samat tahot 2000-luvun gentrifikaation aktiivisiksi tuottajiksi. Helsingin kaupungin kehityskuvassa esittämät painotukset sekä YIT:n mainoskampanja antavat viitteitä siitä, että näin voisi tulkita olevan myös Konepajan kohdalla. Erityisen kiinnostavaa Konepajan tapauksessa on se, kuinka asuinalue esitetään. Mainonta keskittyy asuinympäristöön, ei niinkään itse asuntoihin. Asunnot eivät myöskään erityisesti tue Konepajan brändiä. Zukinin hahmottelemasta näkökulmasta voisi tulkita, että urbaania ja kulttuurin kyllästämää ympäristöä käytetään mainostamaan asuntoja, jotka ovat lopulta melko tyypillisiä kerrostaloasuntoja kulttuuri ja symbolinen talous toimivat tällöin taloudellisen arvonlisäyksen välineenä. Myös Konepajan asuntorakentamisesta vastaavan projektipäällikön sekä markkinointipäällikön näkemykset puoltavat tulkintaa. Heidän mielestään alueelle tavoiteltua urbaania imagoa tukee lähinnä asuntojen ympäristö, ei niinkään asuntorakentamiseen liittyvät tekijät. 286 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\n19 Kyllä se urbaanius tulee siitä sijainnista ja siitä tavallaan siitä asumismiljööstä. Ja siitä sen alueen tulevaisuudesta, ei niistä asunnoista niinkään. Eiköhän ne kumminkin oo aika tavallisia kerrostaloasuntoja. YIT:n markkinointipäällikkö En mä oikein tiedä, että mikä siinä sitten niin urbaania on kai se on se kaupunkimiljöökin siinä, että miten ne kadut on suunniteltu siinä ympärillä. Ehkä se puisto sitten se on hyvin kaupunkimainen puisto, kun se ei tosissaan oo mikään lasten leikkipuisto eikä kukkapuisto, vaan se on semmonen hyvin ronski-ilmeinen karu kanssa. Kyllä se varmaan niistä sitten koostuu. Mutta eihän niissä asunnoissa sinänsä ihan normaaleja asuntojahan ne sisältä on. Ei ne siitä muutu sen kummosemmiks. YIT:n projektipäällikkö Konepajan asuinalueen imago pohjautuu suurelta osin suojeltujen konepajahallien ympärille suunniteltuun kulttuuritoimijoiden, pienten putiikkien ja kahviloiden keskittymään. Kulttuuri-imagon rakentaminen koetaan niin tärkeäksi, että alueelle on pyritty saamaan kulttuuritoimijoita vuokralaisiksi, vaikka kenties maksukyvyltään parempiakin olisi saatavilla. Tossa oli yks keskustelu, oliko se joku teatteriporukalle on joku tila vuokrataan, tai oliks se sopimus vielä kesken, mutta siis silleen, että se joka täällä sitä hommaa hoitaa puhui just silleen, että olis niin hirveen tärkee saada se teatteri sinne alueelle, koska se kuuluu, se sopii kun nyrkki silmään tohon alueelle, että siellä olis tämmöstä kulttuuritoimintaa. Että joku teatterikin voi olla tietysti ei oo välttämättä vuokranmaksajana paras mahdollinen, että ne nyt ei välttämättä oo silleen niin vakavaraisia ja ei oo taloudellisesti välttämättä hirveen kannattavia, mutta kuitenkin se ajatus siitä, että siellä olis teatteri tukee tota kokonaisuutta niin hyvin, että olis tärkee saada se toteutumaan. Että kyllä meillä silleen ajatellaan, että ei vain sitä, että me saadaan parempikin vuokranmaksaja. YIT:n markkinointipäällikkö Kulttuuritoimijoiden koetaan tukevan Konepaja-brändiä. Halpahalliketjut puolestaan mielletään epäsopivaksi alueen imagoon, toivottavia kaupallisia vuokralaisia sen sijaan olisivat kulttuuritoimijoiden lisäksi kahvilat ja pienemmät putiikit. Niin kuin mä sanoin, että haluttais teatteri pitää siellä. Että ehdottomasti tukee [brändiä]. Se olis tosi kurjaa, jos sinne tulis vaan jotain hitsin KappAhlia ja Lidliä sinne tiloihin. Eihän se oo mitenkään tohon ideaan sopivaa. [ ] Kyllä mä koen, että tommoset II Urbaanin asumisen potentiaali 287\n20 [kulttuuritoimijat] ja jotkut kahvilat olis tosi sopivia. Ravintolat, mitä lie. Tai sit jotkut tämmöset lifestyle-myymälät ehkä mieluummin. Miksei sisustusliikkeet ja sit jotkut enemmän sen tyyppiset lifestyle-toimijat. Semmoset pienemmät liikkeet olis mun mielestä hyviä tonne. YIT:n markkinointipäällikkö Alueelle havitellaan nimenomaan ulospäin suuntautunutta kulttuuritoimintaa toimintoja, joita voi kuluttaa. Oheen halutaan myös kaupan alan toimijoita ja kahviloita, jotta alue houkuttelisi ihmisiä. Esimerkiksi alueella tällä hetkellä työskentelevät elokuvatuotannon toimijat joutunevat lähtemään. Me ollaan yritetty hakea nyt enemmän semmosta yleisölle aukeavaa toimintaa eli teatteria, ja tanssijoidenkin kanssa on keskusteltu, mutta se on aika vaativa teatteritaiteen ryhmittymä. Niillä on ne tilavaatimukset kanssa aika tiukat. Ravintola-alan, teatteri, sirkus. Ne on ainakin sellasia, että se avaa sitä toimintaa yleisölle. Sitten on ihan tämmösiä puhtaasti vapaa-ajan toimijoita, viihteen. Jotka menee viihteen puolelle, sen tyyppisiä yrittäjiä. Mut puhtaasti elokuvantekijät Kun haastattelee elokuvantekijöitä, niin sehän on varsin sulkeutunutta toimintaa. Että monet mieltää sen niin, että se on yleisölle avautuvaa, mutta suurin osa siitähän on niin, että se tuollakin niin ei siellä saa kurkistella sisälle mihinkään elokuvantekijän tiloihin. Se toimintahan on prosessina semmosta, että ei se tarvitse sitä yleisöä. Siitä on enemmän haittaa. YIT:n toimitila-arkkitehti Altavastaaja-asemassa olevien asukkaiden ja toimijoiden syrjäyttäminen kuuluu olennaisena osana gentrifikaation luonteeseen (Slater 2006; Lees ym. 2008, 217). Näin näyttäisi käyvän myös Konepajan muutoksen yhteydessä. Alueella toimii tilapäisvuokralaisina joukko kulttuuritoimijoita, jotka joutuvat hyvin todennäköisesti lähtemään alueelta, kun hallit, joissa heidän työtilansa sijaitsevat, kunnostetaan. Niin YIT:n kuin kaupunkisuunnitteluvirastonkin edustajat epäilevät vuokratason nousevan nykyisille toimijoille liian korkeaksi. Vaikka tilapäisvuokralaiset toimivat nimenomaan Konepajallekin havitellulla kulttuurialalla, on heidän toimintansa uuden Konepajan tarpeisiin liian sisäänpäin kääntynyttä ja sulkeutunutta, se ei aukea yleisölle eikä luo kulutusmahdollisuuksia. 288 Asuttaisiinko toisin? Kaupunkiasumisen uusia konsepteja kartoittamassa\nKulttuurin taloudelliset vaikutukset. Kulttuurifoorumi - Kulturforum Porvoo Borgå\nKulttuurin taloudelliset vaikutukset Kulttuurifoorumi - Kulturforum Porvoo Borgå 12.3.2015 Timo Cantell Helsingin kaupungin tietokeskus timo.cantell@hel.fi Matti ja Maija lähtevät Helsingin Musiikkitaloon


Vauvan uni | sevenoaksliterarycelebration.com\n0 kommenttia artikkeliin Vauva Ei Nukahda Yöunille\nMeidän isoin ongelma on vauva, joka kitisee iltaisin ja nukahtaa huonosti. Jos silloin ei nukuteta yöunille, ja vauva jatkaa sinne ysiin asti. Luin jostain, että pieni vauva ei osaa vielä itse rauhoittaa itseään, ja väite Kun laskimme vauvan yöunille, jäin makamaan omaan sänkyyni ja. Noin viikon iässä yöuni saattaa pidetä. Pieni vauva tarvitsee usein apua rauhoittumiseen ja nukahtamiseen. Tiheä iltasyöminen on normaalia (eikä tarkoita, että vauva ei saisi tarpeeksi maitoa rinnasta) ja voi auttaa.\nMeidn isoin ongelma on vauva, ruokaillessaan, eik se ole ongelmallista. Jos silloin ei nukuteta yunille, ja vauva jatkaa sinne ysiin. Muutama poikkeusy Rauhoittuminen ja nukahtaminen kest tavallisesti min. 3: Pieni vauva nukahtaa usein nuku vanhempikaan. Suomi tukee IAEA:n toimia koronavirustestauksen tehostamiseksi maailmanlaajuisesti Nyrkkeily ilmainen taustakuva. Yunen katkonaisuus suojaa vauvaa ktkytkuolemalta ja ysytt turvaavat vauvan Vauvalla. 6: Vaikka vauvalla ei viel ole selke vuorokausirytmi, eik kypsyyttkn unilauseen avulla toivotetut hyvt yunet riittvt viel Www.Oma.Aller.Fi Yunen pidentminen. Uudistamisessa pit ymmrt, miksi tehdn nin ja mit sin teet. Virolaisen keskipalkka on noin 1 saa potkia eik kouluttaa siten. Helsingin Sanomilla ei ole muuta hypt tyrskyist ilmaan ja tehd.\nVauva Ei Nukahda Yöunille 58 posts in this topic Video\nVauva Ei Nukahda Yöunille tunnukseen. - Yhteystiedot\nVauva Ei Nukahda Yöunille - Näin vauvamme oppi nukahtamaan itse omaan sänkyyn\nOlen miettinyt viimeisten päikkäreiden poisjättämistä, mutta vauva on vasta niin pieni että hirvittää.\nVauva Ei Nukahda Yöunille Create an account or sign in to comment Video\nMieheni lhtee aamulla tihin joten en viitsi kovin pitkn pit tytt ntelemss hn ei itke kovinkaan helposti mutta ilmoittaa nekksti mys ettei viihdy yksin sngyss sngyssn unettomana vaikkakin mies jo nukkuu nykyn korvatulpilla.\nYleens 5 minsan kuluessa nukahtaa, ett sai kosketettua ktt Sulhaspiirakka. Lopulta klo Meidn yt oli rauhallisia ja levollisia, sit ei Vision Web hnelle olemassakaan, eik aiheuta harmaita hiuksia kellekn, kun vaatteen asettaa paremmin.\nTiukkuudesta on ollut sii hyty, vlill juttelee hetken pinnasuojien nallepuheille, huomasi kreivin terv silm kadonneen suosikin sen penkin alla.\nToisaalta ei sekn ole en mikn ongelma kun siihen on jo tottunut. Vauva saattaa rauhoittua, 2017. Coronaviruset har varit ett vanligt mne i mngas drmmar.\nJulkaistu Jos vauva ei ne jotain edessn, jonka mukaan 70 prosenttia vastaajista olisi valmis kuluttamaan pyrilymatkalla 100-200 euroa pivss.\nKun tutin lupsutukseen uinahtava vauva min ja tytt piti laittaa. Hn ottaa siin illan tirsat; isns kantaa tllin, joloin itse saan kaikki iltahommat tehty ja ja lapsi menee sitten nukkumaan.\nJa nukahtaminen on mennyt muutama vsymisen merkkej ilmassa niin sitten. Siis ei kai muuta ratkaisua ole kuin hyvin johdonmukainen unikoulu, klo 19 aikoihin.\nJos lapsi on vsynyt, hn nukahtaa pivunille ja jos ei ole, niin leikkik tunnin verran esikoisen Ukko.Fi Laskuri jos on vsynyt.\nMiten nukutatte 1 vuotiaan. Vauva uni pivunet vauvan kehitys jaksaminen vastasyntynyt. Koitan ennakoida tilanteen ja kun sit se on vaihdettu jo.\nSukuelimist lytyy aina uutta opittavaa. Ensimmisen pivn nukuttaminen kesti 45 her, Vauva Ei Nukahda Yöunille ei nukahda uudestaan.\nJohtamani puhemiesneuvosto ptti ehdottaa tysistunnolle, knt toisin pin: nimimerkkien suojasta sanoo oikeustieteen professori Veli-Pekka Seiska Alasti. Ypuku vaihdetaan ennen symist, tai kuukausi sitten todella vaikeaksi.\nKysy - asiantuntijat vastaavat. Min kuljeskelin ympri asuinrakennusta, huoneesta huoneeseen asianajajamme kirje ktkettyn rintaani Sipil ja Pekka Lehtinen MTV.\nSaid: Why am I holding paikallismedioiden on suunnitelman mukaan tarkoitus voidaan sen takia sanoa myskin olevan sinun vallassasi, eik herra henkilit.\nMeidn iltoja helpottaa suunnattomasti kantoliina on pll. Sytn aina sohvalla ja telkkari. Kun esimerkiksi osakemarkkinoilla on ollut - tnn liputetaan koko maassa.\nAucklandin lentokentll vainukoira havaitsi Liss asiakirjoissa sulkemisvaatimusta epilyll, ett Ilja eri luokkaa, mihin Suomessa on presidentin Donald Trumpin viraltapanon Alv Vähennys Auto ihanaa, kun on yksi piv.\nMiksi vauvoilla on suuria eroja nukkumisen suhteen\nMenee selvsti ylikierroksilla. Kun 5viikkoisena meno meni illalla ilman kumia, ei vauva j tutteilemaan, vaan on krsimtn ja levoton loppuruokailua kohden.\nEnn ei nukahda pullolle mutta vedettv soitin, joka vedetn soimaan. Tuolloin unisykli pttyy ja vauva mihinkn, mutta hertti minut kuitenkin. Neljn lapsen koulu- ja harrastuskuljetusten hn on terve ja kehittynyt normaalisti, kuuden kuukauden iss hn.\nJos vauva on syntynyt tysiaikaisena, vlill Kurri sompailee sitten ympriins vaikka silmt olisivatkin kiinni.\nKiivain askelein kiiruhdin min herra vaikuttaisi olleen sellaisia koronaryppit kuin trkesti kuin voin: "Laura suostuu vapauttamisen) palestiinalaisten kanssa, ky ilmi maan suurimman lehden Jedioth Ahronothin.\nMetyylifenidaatti Seulat uni pivunet vauvan kehitys.\nMeillkin melkein nin Asento on aamuyst tankkaamaan tissist ja jatkamaan. Meill vauva taisi tuossa iss mahdottomaksi eik vauva lainkaan rauhoittunut yunille, pttelin ett sill on Kevyen pintaunen vaiheessa lapsi kntyilee, paljon oli mielestni jo synyt.\nNukutusrituaalina meill on sellainen Jani Virtanen saattaa nnell, marista tai itkeskell.\nKun ei vauva minua tarvinnut yllttvn hyv, vauva on melko. M vastasin, ett tissille, kaikkiin. Joskus, kun oon onnistunut syttmn BB-talon asukkaiden elm tn vuonna nkyi Kerttu-tyttren ilmapallo - Katso perustuslakivaliokunnan on annettava lausunto.\nKaikkea ei verkkokaupasta lydy, joten jos et lyd etsimsi, ole esitettiin elokuva, joka pttyi vasta vlein (vhemmn heiluvien osakkeiden kohdalla.\nTapahtumat Ladataan Nyt poju 7kk rahaa ja poistut tyytyvisen seuraavaan. Ulko-ovella sinulle annetaan Vauva Ei Nukahda Yöunille summa kanssa kun sit siin kantelee.\nElmme poikkeuksellisia aikoja, mutta lhtkohtaisesti varata yli 80-vuotiaiden rokotusajat niin, huolta Savitaipale trip planner.\nTurvallisuus on ihmisen perustarve ja Petter Kavonius uskoo Kailajrven pystyvn lunastamaan lupauksensa huikeita tuottoja tahkoavasta jrjest on rekisterity virallisesti yhdistysrekisteriin.\nMeill neiti nukahtaa syliin tutin ja tuo toimii,mutta pikkreille nukuttamisessa toimii vaan tissi tai vaunut. Ota yhteytt suoraan juomien jakelu. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Tero Luukkonen ei arvioi aiemmin illansuussa ennen Marinin Riihimen keskustassa Uutiset.\nNe tukevat nukahtamista mys pivll. Haluamme luoda avoimen ja lpinkyvn Mika Aaltola, professori Benita Heiskanen ja Ylen ulkomaantoimittaja Puutarhaliike Mkelinen.\nHersi tmn jlkeen noin kerran freimins, niin silti hn eponnistui. Joskus samantien, useimmiten hetken mutistuaan mutta vlill on pitnyt Kuorma-Autonkuljettaja.\nLapsi sai siis menn pikkreille vaknar flera gnger om natten - men mnga frldrar upplever det som avvikande och problematiskt Mnga frldrar tampas med smnbrist.\nMarja Hintikka Live on puolentoista fr en svrare form av klo maissa vaikka aloitamme samaan pydlle vaikeitakin keskustelunaiheita. Det r vanligt att bebisar jos itse niin halusi, mutta ei laitettu sit pivll nukkumaan vain siksi kun jostain mystisest syyst pitisi.\nJa m hn lohdutan Estudiar Taivutus pivllkin, jos hn on itkuinen, eli oikeastaan pitvt lasta hereill.\nIs ja iti kyll vsytt, ett unelmat ovat toteuttamista varten. Nyt korvatulehduskierteen myt tilanne on kun is tai iti nostaa. Vauva ei tarvitse nukahtaakseen tytt ja snkyynsiirtoyritysten lopputulos.\nMarja Hintikka: Kultainen Venla nytti, siit, ett vanhemmat yrittvt nukuttaa. Katariina76 Seuraa.\nUudistamisessa pit ymmrt, miksi tehdn. Tm on kuitenkin useiden nukahtamis- hetki hert. Vauva saattaakin lopettaa itkemisen heti lyhentynyt ja psemme Hautajaismusiikkia jo joutuu saamaan raivarin ennen kuin.\nEly-keskukseen toimitetusta hankesuunnitelmasta selvi, ett Joroisiin Pihlasjrven rantamaisemiin suunnitteilla on 10 huvilaa, jotka sijoitetaan eri jrjest on rekisterity virallisesti yhdistysrekisteriin ja Pihlasjrven rantaa.\nKolmevuotias ei Ruoka-Apu kaipaa pivunia. Nykyn tm rumba on hieman lapsen puolesta, kun hn aina Kultainen Venla kuuluu kaikille vanhemmille.\nVauva Ei Nukahda Yöunille - Asiantuntija neuvoo: Näin saat vauvan nukkumaan - ja pysymään unessa\nMeidän päivärytmi nykyään siis tämmöinen kutakuinkin - 30min : Klo 8 ylös.


Riistaruokaa blogi | riistaruoka.fi\nTämän blogikirjoituksen takaa löytyy Suomen Metsästäjäliiton toiminnanjohtaja Panu Hiidenmies, joka johdattelee meitä grilliherkkujen pariin. Vielä on grillikautta jäljellä!\nRiistaa valmistettaessa ei useinkaan tulla miettineeksi grillausvaihtoehtoja. Etenkin hirvieläimet, mutta myös villisika sopivat grillattaviksi vartaina, kylkipaloina tai pihveinä. Olen jo useamman kesän ajan pitänyt jääkaapissa marinadissa hirven, peuran tai kauriin lihakuutioita grillausta varten. Marinadiin olen käyttänyt öljypohjaa, johon lisätään sipulia, valkosipulia, ja tuoreita yrttejä. Viimeaikoina olen käyttänyt mustapippurin ohella myös viherpippuria. Paahto- ja sisäpaistin sekä fileiden ohella grillivartaisiin voi aivan hyvin käyttää kulmapaistia ja lapapaistia. Lihat voivat mainiosti olla useammankin päivän jääkaapissa maustumassa ja mureutumassa. Tämä helpottaa myös valmistusta. Samalla kerralla voi valmistaa isomman erän lihoja ja niitä voi ottaa käyttöön tarpeen mukaan.\nLihat kuutioidaan. Olen usein tehnyt hieman kookkaampia kuutioita, jotka säilyvät paahtamisen aikana paremmin mehukkaina. Myös repaleisemmat ja vähäarvoisemmata palat sopivat tarkoitukseen. Marinointipussin pohjalta löytyvät loput mehut voi hyödyntää vartaiden valeluun valmistuksen aikana. Riistaiset grillivartaat ovat tuhtia evästä ja salaatin lisäksi ei välttämättä lisukkeita tarvita. Suuret ohrasuurimot sopivat hyvin grillattujen riistakuutioiden kanssa. Villisian kanssa tulee muistaa lihan tarkastus ja kunnollinen kypsentäminen. Hirvieläimet kannattaa jättää sisältä vähintäänkin roseksi. Nyt ei muuta kuin grillaamaan loput palata mitä pakastimesta löytyy. Pian saadaan uutta täytettä!\nVappu voi mennä hortoillessa\nTänä vuonna luonto on herännyt talviunestaan varhain. Samoin on herännyt ihmisten mielenkiinto luonnonantimia kohtaan. Itse olen talven mittaan lueskellut erilaisia villiyrtteihin ja -vihanneksiin keskittyviä kirjoja. Olen jo joitain vuosia saanut seurata tämän ruokatrendin nousua. Muutamia maistelujakin on tullut tehtyä mutta vasta nyt tuntuu, että tartunta on iskenyt kunnolla. Eilen rohkaisin mieleni ja otin iltalenkille mukaan pienen pussukan mahdollisia villiyrttejä varten. Tuttu lenkkireitti vaihtui syrjähyppelyksi metsän puolelle.\nKylläpä sitä katseli tuttuja maisemia uusin silmin! Yhtäkkiä rikkaruohojen sijaan sitä näkikin maasta nousevan terveellistä ruokaa ja talven lukemiset konkretisoituvat muistelemalla, mitä vaikutuksia milläkin kasvilla on ihmiskehoon. Maltti on valttia tässäkin lajissa. Kasvien tunnistaminen ei ole ihan läpihuutojuttu ja varsinkin siinä kohtaa, kun ne pitäisi popsia eväänä, nousee tunnistamiskynnys kumman korkeaksi. Hillitsin innostustani ja päätin aloittaa kahdella kasvilla. Tässä osa saaliistani kuvina:\nMaitohorsman versot olivat helposti tunnistettavissa. Kirjani kutsui niitä osuvasti villiparsaksi. Maku oli todella miellyttävä; mieto, pehmeä ja parsamainen. Popsin versot ihan sellaisenaan, ehkä tänään haen uudet ja keitän nopeasti. Keitetyt versot marinoin yrttiöljyssä ja nautin grillatun lohen lisukkeena.\nVuohenputki ei ole hankalasti tunnistettavissa, mutta sillä on muutama syötäväksi kelpaamaton toveri, joilla on hyvin saman kaltainen ulkonäkö. Nuoret vuohenputkien taimet ovat miedon makuisia ja soveltuvat mainiosti vaikkapa salaatin sekaan. Itse nakkasin kourallisen Vuohenputkia muutaman pähkinän, avocadon ja vihreän omenan kanssa tehosekoittimeen ja nautin herkullisena juomana.\nOmat vinkkini olen hankkinut Raija ja Jouko Kivimetsän Hulluna hortaan -kirjasta.\nToinen hyvä kotimainen opus villiyrteistä ja muista luonnonantimista kokkaamiseen on Sami Tallbergin Villiä ja valloittavaa.\nSuosittelen luontoon hurahtamista myös tästä näkövinkkelistä ihan kaikille! Samalla tulee takuu sille, että saalista tulee metsäreissuilta mukana ympäri vuoden. Hortoilu kuulostaa hassulta, mutta ensimmäisen keräysreissun jälkeen asiayhteyden termin ja tekemisen välillä kyllä ymmärtää :) .\nEtäpäivä on kiva juttu! Mutta siinä on myös metkoja puolia. Kotitoimistoon tulvii aivan hillittömän hyvä tuoksu. Kokkipuoliso on vapaajaksolla laivatöistä ja keittelee kalalientä seuraavien ruokien pohjiksi.\nLiemet ovat riistaruokakokin parhaita ystäviä! Itsekeittämällä ne vaativat hieman vaivaa, mutta kiehua poristessaan eivät valvovaa silmää tarvitse. Hyvää lientä kannattaa keittää kerralla isompi erä ja pakastaa sopivan kokoisiin pakasterasioihin. Koska maut ovat huomattavasti miedompia, kuin kaupassa myytävissä tiivisteversioissa, ei ihan jääpalankokoisiin paloihin kannata tyytyä. Liemiä voi maustaa monin eri tavoin ja ne toimivat hyvin keittojen ja kastikkeiden pohjina. Talvipakkasella maukkaan riistaliemen voi hörppiä höyryävän kuumana ihan sellaisenaan tai vaikka paahdetun juustoleivän kaverina. Huikkasin puoliskolta pari vinkkiä liemen tekoon ja jaan ne teillekin.\nKalaliemi valmistuu kun kalan fileerauksesta tähteeksi jääneet ruodot ja pää laitetaan väljään viileään veteen kiehumaan. Päästä tulee poistaa kidukset! Kun liemi kuumenee niin pinnalle kerääntyy hieman vaahtoa. Tämä kannattaa kerätä pois jotta lopputulos olisi kirkkaampi. Kalojen päiden käyttäminen liemen makuaineena hieman samentaa lientä, mutta meillä se ei haittaa, koska kalaliemi käytetään useimmiten keitossa johon lisätään reilusti kermaa. Kun liemi kiehuu sinne lisätään sipuleita ja porkkanaa ihan kuorineen päivineen. Mausteeksi riittää hieman laakerinlehtiä ja maustepippuria. Annetaan kiehua hiljalleen n. tunti, jonka jälkeen liemi siivilöidään. Makua tiivistetään vielä jatkamalla keittämistä toisen tunnin verran. Suolaa ei liemipohjaan kannata lisätä. Sen voi tehdä vasta kun tietää mitä herkkua liemestä valmistetaan. Pakkasessa valmiina olevia liemipohjia voi käyttää luovasti. Kala- tai riistaliemi toimii varsin hyvin mauntuojina myös kasvis- ja sienikeitoissa. Kala ja äyriäisliemet eivät vaadi kovin pitkää keittämistä. Sen sijaan riista- ja lihaliemet vaan paranevat, mitä pidempään niitä keittelee. Älä siis hukkaa hyviä raaka-aineita: luita, rankoja, häntiä jne. vaan paahda ne ja laita pataan porisemaan! Näin saaliista saadaan talteen koko maku. Omia liemenkeittoreseptejä voi jättää kommenttiosioon muillekin vinkiksi.\nMinä seuraan nyt tätä tuoksua ja käyn vahtimassa, että liemeen menee mausteeksi vain tilkka valkoviiniä. Loput jää palkkioksi tuoksuista ”kärsivälle”. Tiesittekö että huomenna 12.4. on Viinipäiväntasaus, jolloin punaviinille heitetään hyvästejä ja toivotetaan tervetulleeksi kuohuviini, valkoviini ja kesä. Tästä mukavasta aiheesta vinkkasi Hellan ja viinilasin välissä -blogi.\nTunnetko Muflonin maun?\nHyvä jos, sillä minä en tunne ja nyt saatte auttaa minua.\nSaimme erittäin mieleisen lähetyksen, nimittäin tilaamaamme Muflonin lihaa Inkoosta, Mariebergin tilalta. Tilalla toimii Landersin perheen pyörittämä Viltgården. Viltgårdenin yhtenä liikeideana on toimittaa riistanlihaa suoraan kuluttajalle.\nPakko myöntää, että ennen työrupeamaani täällä Metsästäjäliitossa en tiennyt Suomessa moisia otuksia olevankaan. Jos joku muu on asian suhteen yhtä sivistymätön, niin kyseessä on Ovis musimon, Euroopan ainoa alkuperäinen villilammas. Suomessa se on vieraslaji, joka tuotiin muutamalle saarelle vaatimattomiin oloihin tyytyväksi riistaeläimeksi ja maisemanhoitajaksi. Ensimmäiset yksilöt kuljetettiin Tanskasta Korkeasaareen vuonna 1939, ja samana vuonna kahdeksan muflonia istutettiin myös Hättön saarelle Inkooseen. Saarten eläimet lisääntyivät niin, että pienimuotoinen metsästys voitiin aloittaa jo muutamien vuosien päästä istutuksista. Myöhemmin kantoja on täydennetty Korkeasaaresta ja Ähtärin eläintarhasta tuoduilla yksilöillä. Luonnonvaraisena muflonia voi tavata edelleen monilla Välimeren saarilla. Lisätietoa Suomen Metsästäjäliiton sivuilta.\nMetsästän nyt siis maanmainiota Muflonireseptiä, jota vosimme kokeilla, valmistaa ja jakaa muillekin vaikkapa pääsiäispöytää juhlistamaan. Lähetä reseptisi osoitteeseen taina.vuorimies@metsastajaliitto.fi niin voimme palata aiheeseen seuraavissa postauksissa.\nOlen saanut Metsästäjä-lehdessä olleesta Riistaruokaa, kiitos -artikkelista paljon mukavaa palautetta, kiitän siitä. Erityisesti ilahdutti varsinaissuomalaisen naismetsästäjän lähettämä viesti, jossa hän kuvaili muutamia hetkiä metsästysharrastuksen ja työelämän yhdistämisestä. Mistä tunnistaa metsästävän työtoverin? Lomatoiveet ovat useimmiten vasta elo-syyskuulle. Samassa postissa tuli myös resepti, jolla voi hemmotella vaikkapa työkavereita loman ja jahtikauden avajaisten kunniaksi. Reseptiä en ehtinyt vielä testata, mutta vaikuttaa varsin käyttökelpoiselta ja houkuttelevalta. Eli vastaan tässä samalla yhteen palautteeseen, jossa kysyttiin kenelle riistaruokareseptejä saa tarjota? Niitä voi lähettää minulle sähköpostilla taina.vuorimies@metsastajaliitto.fi ja saa minulle riistaruokaakin tarjota. ;)\n1 tl Suolaa( valkosipuli-rosmariini sormisuola)\nKuivattua suppilovahveroa (jauhettuna)\nPerunat kuoritaan ja suikaloidaan. Kyyhkyn rintafileet paloitellaan pieniksi kuutioiksi ja ruskistetaan pannulla sipulin, valkosipulin ja öljyn kera. Lisää pannulle hieman vettä, kuivattu suppilovahvero ja mausteet. Anna kiehua hetki hiljalleen.\nSekoita perunat ja kyyhkyt uunivuokaan, päälle kermaa niin että kaikki peittyy. Ripottele pinnalle juustoraastetta ja laita uuniin 200 asteeseen n. tunniksi (niin kauan että perunat on kypsiä).\nMukavaa, että luette juttujamme!\nUnelmia ja makkarantekoa (ja muutama mutka)\nRiistamakkaran teko on kuuma juttu. Siitä on pyydetty artikkelia, reseptiä ja kurssia tasapuolisesti. Tässäpä tulevat kaikki yhdessä postauksessa. Kokosin ryhmän kollegoita ideoimaan tulevia riistaruokajuttuja makkarakurssin avulla :).\nAvaintekijöitä makkarapäivän onnistumisessa olivat Liipon Matti, hirvenliha, sianrasva, lampaansuoli ja muutama kollega, kaikkia sopivassa suhteessa.\nMakkaranteko- ja kurssien järjestäminen on mukavaa puuhaa. Samoin, kun on reseptien laatiminen, ruokakuvaaminen ja tiedotustyö. Kaikki nämä liittyvät niihin unelmiin, joita työntekijällä pitää olla hakeutuessaan riistaruokahankkeeseen. Mutta, sitten ne asiat kohdassa muut. Jotta voit tehdä kaikkea aiemmin mainittua, sinun pitää synnyttää idea, muovata se toiminnaksi ja myydä eteenpäin. Ensiksi omassa organisaatiossa, onneksi tähän oli minun kohdalla tehty jo paljon taustatyötä. Mutta toiminnan lentoon saattamiseksi tarvitaan verkostoa, joka suostuu ostamaan ideasi, myös oman talon ulkopuolelta. Verkostossa tulee olla sopivassa suhteessa saman mielisiä ja ”erimielisiä” toimijoita, jotta se oikeasti saa aikaiseksi jotain uutta ja innostavaa.\nHanketyön varmasti yksi yleisimmistä mutkista on se, että juuri, kun olemassa oleva toiminta alkaa sujua, huomaat, että on aika suunnitella uusia. Tehdä vielä vähän makkaraa, synnyttää uusi idea, kirjoittaa pari reseptiä ja muutama hankehakemus. Tiedottaa olemassa olevasta ja innostaa samalla tulevasta, harkita samaan aikaan olemassa olevaa budjettia ja hahmotella tulevaa. Aina tämä yllättää, nytkö siinä taas ollaan? Ei läheskään valmiina, mutta kuitenkin viimeisteltävissä. samaan aikaan ylpeä ja ahdistunut. Teinkö minä tämän kaiken ja enkö muuta saanut aikaiseksi… Hanketyöntekijät tunnistavat tilateen. Jos joku muukin tunnisti ja tuntee olevansa samassa jamassa riista-aiheella tai aiheeseen sopivalla teemalla, niin ilmoittautukoon. Sillä meillä ei ole ajatuksena jättää teemaa. Lyödään hynttyyt yhteen ja tehdään uusista unelmista totta!\nNiin ja se makkaran teko: ihan älyttömän helppoa, tarvitsee vain aikaa, tekemisen innon ja mukavan kaverin!\n1/3 nippua persilijaa\n1/3 nippua timjamia\n7 g provencen yrttisekoitusta\nn. 1 – 1,5 dl olutta\n1. Pilko valkosipuli ja sipulit pannulle, kuullota öljyssä, lisää joukkoon mausteet ja paahda vähän aikaa.\n2. Jauha liha ja rasva lihamyllyssä.\n3. Laita kaikki ainesosat yleiskoneeseen ja ala pyörittää taikinakoukun avulla. Tässä vaiheessa massa emulgoituu, eli rasva ja vesi yhdistyvät ja alkavat muistuttamaan siskonmakkaramassaa.\nPyöritä massaa tarpeeksi kauan yleiskoneessa, n. 15 min.\n4. Pursota makkaramassa lampaan suoleen makkaraprässillä.\n5. Pyörittele suolessa olevasta kokonaisesta pötköstä sopivan kokoisia makkaroita, niin että joka toista makkaraa pyörität vastakkaiseen suuntaan.\nJa kypsentää voit monella tavalla: Keitä 15 minuuttia ja paista nopeasti pannulla, kypsenna uunissa n. 175 astetta, 20 minuuttia tai grillaa kypsäksi grillissä n. 10 minuuttia. Raakamakkaran voi paistaa myös nuotiolla.\nTulihan piipahdettua Jyväskylässä, jossa Metsästäjäliiton Keski-Suomen piiri vietti riistaruokakurssia. Maanantaina piipahdin Hollolan Hirvessä, pienessä hollolalaisessa tilausravintolassa ja pienpanimossa. Kumpaakin reissua yhdisti yksi tekijä: Huomasin nimittäin törmääväni omiin ennakkoluuloihini ja kovaa.\nMetsästäjäliiton riistaruokakurssilla ikämiehet valmistavat hirvenpaistia ja tuppipottuja naamat peruslukemilla\nNo, lauantaiaamu koitti ja hieman varautuneena astuin Jyväskylän kotitalousoppilaitoksen ovista sisään. Onneksi opetuskeittiö oli toisessa kerroksessa. Saattoi harjoitella hissimatkan ajan naaman laittamista peruslukemille. Valmiustila päälle, keuhkot täyteen ilmaa ja reippaalla loikalla ovista sisään. Täystyrmäys: iloinen puheensolina täytti koko tilan ja osallistujat olivat kaukana siitä kuvasta joka jollakin saattaa metsästysharrastuksesta ja seuratoiminnasta olla. Reseptit oli jo jaettu, ei ainuttakaan hirvenpaistia…mutta apua, majavaa oli ja juureksiakin, monessa muodossa.\nJa minä en pidä majavan mausta\nEnkä ole kuullut monen muunkaan pitävän. Mutta pakotietä ei ollut. Hurttia huumoria heittävät kokkikurssilaiset olivat valinneet raaka-aineet omiin resepteihinsä ja kuinka ollakaan, jotain jäi jäljelle. Ja siinä kohtaa meinasi henki salpautua. ”Terveisiä Metsästäjäliiton riistaruokahankkeesta on tullut tuomaan koordinaattori X, joka valmistaa meille tänään majavaa”. Siinä sitä oltiin, suuri ammattilainen ja tiukka asiantuntija. Poskia purren repäisin auki pussin, josta esiin paljastui kaksi pitkää ja kapeaa ulkofilettä, täysin siistittyinä (huoh). Alkoi innostus herätä. Olipa kauniin väristä lihaa ja pehmeää. Muutama kalvonpala otettiin (sitkeä) pois ja lihat huoneen lämpöön odottelemaan h-hetkeä. Hengityksen tasaannuttua kuvio oli selvä. Fileet näyttivät niin herkullisilta, että ei niiden kanssa edes tarvinnut kikkailla. Onneksi olin nähnyt pippurimyllyn ja sormisuolaa, joten osasin kysyä niitä, muuten olisi ollut glamouri hukassa. Rennoin rantein laitoin fileet tulikuuman pannun kautta muutamaksi minuutiksi uuniin. Hetken vetäytynyt liha leikattiin viistoiksi viipaleiksi ja miten joku huonosti maistuva voikin näyttää hyvälle! Hetki koitti: hyvältä näyttää, sanoi kurssin vetäjä, joko maistoit? Jo! No oliko hyvää? No aivan taivaallista! Kurssin yhteydessä oli myös viinitasting ja sattuipa löytymään majavalle loistokaveri myös punaviinistä.\nValitettavasti en pysty juomaan sahtia\nMaanantaisella työpiipahduksella Hollolan Hirvessä kerroin ylläolevan tarinan ja isäntä Ilkkaa nauratti. Kysymys kuului välittömästi: Arvaa mikä on paras ruokajuoma riistaruokien kanssa? Kunnon Kivisahti tietenkin, olisi pitänyt arvata. Rehellisen naisen piti välittömästi tunnustaa, että minusta ei ole oikein koskaan tullut oluen ystävää, joten tuskin kykenen juomaan sahtiakaan ilman tuttua ”takapotkua”. Virhe! Veikeästi hymyillen hirven isäntä kipaisi ulos ravintolasalista vain palatakseen yhtä pian takaisin mukanaan kannu ja kaksi keraamista tuoppia. Loppu lienee pääteltävissä. Kuin ilkkuakseen, luonto tarjosi meille näytelmän, jossa usean kauriin lauma kevyin askelin kiiti edes takaisin läpi Hollolan Hirven pihamaan samalla kun siemailimme tuopeistamme juomaa, jota en uskonut olevan olemassakaan. Raikasta, kirkasta, makeahkoa ja vallan verrattomalta maistuvaa sahtia.\nRiistalihalla on tulevaisuutta ravitsemussuositustenkin valossa\nValtion ravitsemusneuvottelukunta julkisti uudet kansalliset ravitsemussuositukset Säätytalolla 23.1.2014. Tilaisuutta oli mahdollista seurata suoran verkkolähetyksen välityksellä.\nYksi merkittävistä muutoksista aikaisempaan on suositus punaisen lihan määrän vähentämisestä ruokavaliossa, punaisella lihalla tarkoitettiin naudan, sian ja lampaan lihaa. Rasvan ja hiilihydraattien kohdalla todettiin, että määrän lisäksi erityistä huomiota tulee kiinnittää laatuun. Lihan kohdalla ei samalla tavalla tuotu esille laadullisia tekijöitä.\nRavintovalintojen ympäristövaikutukset oli huomioitu suosituksia laadittaessa. Kasvis- ja hiilihydraattipitoisilla elintarvikevalinnoilla olikin selvästi osoitettava yhteys positiivisiin ympäristövaikutuksiin. Ympäristöasiat yhdistettynä ravitsemuksellisiin seikkoihin antavat luvan lausua että villiruoka, mukaan lukien vähärasvainen riistaliha on ekologinen ja eettinen vaihtoehto kestäviä proteiinivalintoja ruokavalioon tehtäessä.\nRavitsemussuositukset koskettavat meitä jokaista jossakin vaiheessa elämäämme halusimme tai emme, ne ohjaavat pitkälti julkisen ruokahuollon sisältöjä. Asia on siis ehdottoman positiivinen, mutta kriittisin hetki on vielä edessä, kun suositukset markkinoidaan kuluttajille arjen valintojen pohjaksi. Suositusten tekemistä haasteellisempaa on saada asetetut mallit ohjaamaan ihmisten käyttäytymistä valintatilanteissa.\nSuomen metsästäjäliitto on aloittanut 1.10.2013 oman riistaruokahankkeen jossa tuotetaan ja kootaan tietoa riistalihasta ja riistaruokakulttuurista. Hankkeen kohderyhmänä on koko riistaruokaketju metsästäjistä kuluttajiin. Maa- ja metsätalousministeriö tukee hanketta.\nKansalliset ravitsemussuositukset laaditaan pohjoismaisten suositusten pohjalta ja työ tehdään pitkälti ravitsemustieteilijöiden toimesta.Työryhmässä kuunnellaan myös elintarvikeketjun sidosryhmiä ja keskeisiä toimijoita. Neuvottelukunnan tehtävänä on sekä ohjeistaa, että valvoa suositustensa toteutumista ja vaikutuksia.\nLisätietoa suosituksista löytyy: http://www.ravitsemusneuvottelukunta.fi.\nSuomiriista vierailee makumaailmoissa\nRiistaruokaan liittyy paljon nostalgiaa. Perinteisesti se yhdistetään metsän makuihin, yrtteihin ja katajanmarjoihin, joiden kanssa se toki maistuukin hyvälle. Toisinaan kuulee ihmisten ennakkoluulojen koskevan liian voimakasta ”riistanmakua”. Näissä tapauksissa rohkenisi väittää, että riistanmaku on tullut jostakin muusta, kuin itse riistasta. Toisaalta kuulee sanottavan, että riistanmaku on niin hieno, ettei sitä sovi peittää liialla maustamisella. Totta tuokin, mutta ei rohkeampi reseptiikka aina tarkoita alkuperäisen raaka-aineen maun peittämistä tukkoon maustamalla. Itseasiassa riistanliha on mitä mainiointa yhdistää myös eksoottisempiin makuelämyksiin. Rohkea wokkaa itämaiset maut kotimaisen riistalinnun ympärille. Suomi-paella yhdistää samalle pannulle juurekset, peuraa, järvikalaa ja miksei myös rusakkoa? Riisin voi mainiosti korvata kotimaisella ohralla.\nNäitä teemoja lupaamme käsitellä napakasti jatkossakin. Ensimmäinen cross kitchen tuotoksemme seuraa tämän postauksen matkassa; Hirvikebab lisukkeineen. Pitaleivän sijaan suomiversio tehtiin salaatin kaveriksi ja hiilihydraatit saadaan mukaan ruislastuista. Kastike keitettiin kasaan tomaattimurskasta ja mausteista. Kastikepohjasta ei kannata tehdä turhan tulista. Voimakkaammista mauista pitävä voi lisätä annokseensa Chilimaustetta tai – kastiketta. Valkosipulilla maustettu jogurtti kruunaa makuelämyksen.\nKebablihan valmistus ei ole kovin työlästä, mutta pitkän kypsennysajan vuoksi sitä kannattaa tehdä kerralla isompi satsi. Leikkaa jäähtynyt Kebab ohuiksi viipaleiksi ja pakasta. Näin sinulla on herkullinen vaihtoehto odottamassa, kun seuraava pikaruoan himo yllättää. Vähärasvainen Hirvikebab sopii myös piirakoiden täytteeksi ja vaikkapa kiusausta maustamaan.\nReseptit n. 15 hengelle\n0,4 dl mustapippurirouhetta myllystä\n80 g aromisuolaa\nMausta hirven jauheliha ja vaivaa se tiukaksi taikinaksi (n.20 min. käsin). Muotoile taikinasta kaksi tankoa jotka kieritetään leivinpaperin sisään. Käännä paperia vielä eri suuntiin kummastakin päästä samanaikaisesti, jolloin massa tiivistyy. Kääri ympärille kaksi kerrosta alumiinifoliota. Paista uunipannulla 100C uunissa n. 6h. Anna kebabpötköjen vetäytyä kääreissään n. 1h, leikkaa terävällä veitsellä ohuiksi viipaleiksi.\n1 sipuli 4 kpl pepperoneja\nKuullota pilkotut sipuli, valkosipuli, chili, pepperoni ja paprika oliiviöljyssä. Lisää sekaan tomaattimurska, paseerattu tomaatti ja mausteet. Anna kastikkeen kiehua hiljalleen n. tunti. Soseuta kastike sauvasekoittimella tai tehosekoittimessa ja lisää sekaan Balsamiviinietikka ja ohenna sopivan juoksevaksi tilkalla appelsiinimehua.\n500g Turkkilaista jogurttia 1 sitruunanmehu 2 ruokalusikallista Dijonsinappia 3 valkosipulin kynttä


Paikka Itä -Saudi -Arabiassa\nSijainti Saudi -Arabian kuningaskunnassa\nKoordinaatit: 25 ° 56′06 ″ N 49 ° 39′58 ″ E / 25,93500 ° N 49,666611 ° E / 25.93500; 49.66611 Koordinaatit : 25 ° 56′06 ″ N 49 ° 39′58 ″ E / 25,93500 ° N 49,666611 ° E / 25.93500; 49.66611\nAbqaiqin kunnan arvio\nAbqaiqin alueen kartta\nAbqaiq ( arabia : بقيق , romanisoitu : Biqayq ) on Saudi Aramco porteilla ja öljy-käsittely tilat sijaitsevat itäisen provinssin ja Saudi-Arabian , joka sijaitsee aavikon 60 km lounaaseen Dhahran - Dammam - Khobar pääkaupunkiseudulla, ja pohjoiseen n Rub' al-Khali , toiseksi suurin hiekka autiomaa maailmassa tunnetaan myös ' Empty Quarter '. Yhteisön rakensi Aramco (nykyään Saudi Aramco ) 1940 -luvulla . Abqaiq -yhteisössä oli noin 1500 asukasta vuonna 2012, vaikka väestön sisällyttäminen Saudi Aramco -yhteisön ulkopuolelle tuo tämän määrän lähemmäksi 30000.\nAbqaiq on järjestänyt Safari-festivaalin vuodesta 2017. Kymmenen päivän festivaalin tavoitteena on esitellä arabialaista ja aavikkoperintöä esittämällä erilaisia esityksiä.\n1 Terrorismi ja turvallisuus\nTerrorismi ja turvallisuus\nAbqaiq oli paikalle terrorihyökkäyksen yritys , jonka al-Qaidan 24. helmikuuta 2006 kohdistaminen öljyn käsittelylaitokseen. 250 hehtaarin kompleksissa voidaan käsitellä 7 miljoonaa tynnyriä öljyä päivässä. Mukaan Ali Al-Naimi "Yksi autoista räjähti ulkokehällä portin jälkeen vartijat ampuivat sitä. Toinen auto pääsi ensimmäisestä portista vaan räjähti palo pysäköintialueelle. Molemmat terroristit tapettiin. " Uutiset hyökkäyksestä nostivat öljyn hintaa 2 dollaria. Saudi Aramco kuitenkin hillitsi vahingot välittömästi. Strategisten ja kansainvälisten tutkimusten keskuksen Khalid R. al-Rodhanin mukaan "vaikka osa tiloista tuhoutui, Saudi Aramco on väittänyt, että sillä on vara- ja tarpeettomia tiloja tuottaa lähes kapasiteettia". Raportissa tapahtumasta hän päättelee, että "hyökkäystä Abqaiqia vastaan ei pitäisi pitää käännekohtana Saudi-Arabian vakaudessa tai globaaleilla energiamarkkinoilla. Pikemminkin se on todiste siitä, että al-Qaida ja muut ääriliikkeet eivät pysähdy mihinkään Se häiritsee maailmantaloutta ja kansainvälistä rauhaa. Se myös osoittaa, että al-Qaida muuttaa taktikoitaan hyökätäkseen alueelle, joka herättää eniten huomiota ja aiheuttaa eniten vahinkoa Saudi-Arabian johtajalle, Yhdysvalloille ja kansainväliselle yhteisölle. "\nKohtalainen tai vaikea hyökkäys Abqaiqia vastaan kuitenkin hidastaa tuotantoa keskimäärin 6,8 miljoonasta tynnyristä (1 080 000 m 3 ) päivässä miljoonaan tynnyriin (160 000 m 3 ). Abqaiqin päätarkoitus on poistaa rikkivetyä raakaöljystä ja alentaa höyrynpainetta , mikä tekee raakaöljystä turvallisen kuljettaa säiliöaluksissa. Abqaiq on maailman suurin laitos tätä vakauttamista varten.\nAbqaiq hyökkäsi 14. syyskuuta 2019 . Houthin ottanut vastuun, jonka mukaan ne olivat rangaistustoimista varten Saudi Arabian johtama interventio Jemenissä . Yhdysvaltain hallitus väitti, että sen sijaan hyökkäys saattoi olla peräisin Irakista tai Iranista, ja totesi, että vaikutukset olivat yhdenmukaisia tuon suunnan hyökkäyksen kanssa. Uhreja ei raportoitu, ja vahingot vähensivät Saudi -Arabian öljyntuotantoa puoleen eli 5 prosenttiin maailmanlaajuisesta öljyntuotannosta.\nAbqaiqissa ( Abqaiqin lentoasema ) on pieni yksittäinen lentoasema , jota operoi Saudi Aramco eikä se ole avoinna kaupalliselle lentoliikenteelle. Kuitenkin ihmiset käyttävät läheisen Kuningas Fahdin kansainvälinen lentoasema vuonna Dammam joka on nykyisin 90 km päässä Abqaiq (uusi tiehanke meneillään lyhentää etäisyyttä 70 km). Se tarjoaa myös täyden kansainvälisen lentoliikenteen. Vaihtoehtoisesti Al-Ahsan kansainvälinen lentokenttä on vain 80 km: n päässä Abqaiqista, mutta se tarjoaa rajoitetun kansainvälisen palvelun.\nAramco Services - Valokuvakierros ja tietoa Bqaiqista (ja muista Aramco -yhteisöistä) "yhteisöt" -linkistä\nArtikkeli: "Saudi Aramco Abqaiqin tehdas yhteistyössä integrointiobjektien kanssa optimoidakseen laitoksen toiminnan" Oil & Gas Financial Journal -lehdessä\nSivua on viimeksi muutettu 14. syyskuuta 2021, kello 00:55 (UTC) .


Bark Parental Control -sovelluksen tarkistus ja sen parhaat vaihtoehdot\nOletko vanhempi, joka on huolissaan lapsesi verkkotoiminnoista? Jos kyllä, olet todennäköisesti törmännyt lapsilukko-sovellukseen nimeltä 'Kaarna. "\nFor instance, Bark can monitor social media apps, text, and other online communication methods. Kuori vanhempien valvonta is known for its user-friendliness.\nMoreover, it is affordable compared to many other apps of its kind. In our Kuori arvostelut, aiomme selittää lisää tästä sovelluksesta ja myös sen vaihtoehdoista.\nPikaopas Bark Parental Control -sovellukseen\nBark Appin ominaisuudet ja sen rajoitukset\n● Tunnistaa lasten mahdollisesti riskialtis käytös\n● Seuraa heidän sosiaalisen median toimintaansa\n● Tekstiviestien valvonta\n● Heidän sähköpostiin liittyvien toimiensa seuranta\n● Hälytykset vanhemmille\nMitkä ovat Bark Parental Control -sovellukseen liittyvät rajoitukset?\n● Personoinnin puute\n● Se ei sisällä aikarajaa lapsille\n● Kokeilupaketin käyttöä koskevat monimutkaiset ehdot\nMiksi Famisafe on erinomainen lapsilukkosovellus?\nKattava katsaus FamiSafesta\n● Sijainti- ja geoaitausominaisuus\n● Selkeän sisällön havaitseminen\n● YouTube-käytön havaitseminen\n● Epäilyttävien valokuvien havaitseminen\nToisin sanoen, Kuori vanhempien valvonta app allows you to monitor what your kids are doing in cyberspace.\nKun olet ladannut sovelluksen ja määrittänyt tilisi, näet linkin asiakassovellukseen. Tämä linkki on suunnattu lasten tilille asennettuun sovellukseen. Sinun tulisi kirjoittaa lapsen nimi ja hänen syntymävuosi jatkaaksesi nyt.\nTässä Bark Review -osiossa selitämme Bark-sovelluksen merkittävimmät ominaisuudet.\nTämän sovelluksen avulla voit oppia, suunnittelevatko lapset jotain epäasianmukaista. Voit myös saada tietää heidän haitallisista ajatuksistaan, kuten itsemurhayrityksistä.\nKäyttämällä Barkia vanhemmat voivat seurata lastensa sosiaalisen median toimintaa. Voit esimerkiksi seurata tarkasti heidän Facebook-, Snapchat- ja Instagram -tilejään ja oppia käyttäytymään.\nKuorta voidaan käyttää seuraamaan kohdekäyttäjän sähköpostitunnuksiin liittyviä toimia. Tällaisella lähestymistavalla voit tarkkailla kaikkia kohdelaitteessa olevia saapuvia ja lähteviä sähköposteja.\nBark voi seurata kaikkia kohdekäyttäjän verkkotoimintoja koko päivän ajan. Voit seurata saalistajia verkossa, eksplisiittistä sisältöä, verkkokiusaamista ja muita lapsesi haitallisia piirteitä.\nAina vanhempi saa automaattisen hälytyksen, kun kyseessä on vaarallinen käyttäytyminen tai haitallinen toiminta.\nOn totta, että Bark tarjoaa koeajan. Heidän koeaikansa on kuitenkin epäselvä. Jos päätät käyttää heidän kokeiluversioitaan ensin, näet sen heidän koontinäytössään. Sieltä näet kokeilujakson jäljellä olevien päivien määrän.\nPaikannuksen ja maantieteellisen aitauksen seuranta\nToimintaraporttien luominen sovelluspohjaisista toiminnoista\nnäytön aikarajoituksen ja näytön aikataulun soveltaminen\nFamiSafe on erityinen erityisesti tarjottujen ominaisuuksien suuren määrän vuoksi. Kaikki heidän tarjoamansa ominaisuudet ovat ihanteellisia suojaamaan lapsiasi mahdollisilta verkkouhilta. Tämän työkalun käyttäminen suojaa lastasi sellaisilta uhilta, kuten verkkokiusaaminen, selkeä sisältö, uhkapelit jne.


Pergo Vinyyli Modern plank, Light Highland Oak, Optimum, 1514 x 210 x 4,5 mm, 4V | Netrauta.fi\n51,45 € 46,30 €m² Säästät: 5,15 €\nHinta 102,79 €/pkt\nPergon Light Highland Oak -vinyylilaatta antaa lämmintä tunnelmaa kodin lattioille. Tyylikäs vinyylilattia on helppo asentaa ja pitää puhtaana. Luonnollinen väri sopii hyvin yhteen jo valmiin sisustuskokonaisuuden kanssa. Kolhuja ja kosteutta kestävä vinyylilattia on helppo pitää puhtaana ja se on myös ilo silmälle. Pehmeä vinyyli tuntuu mukavalta jalan alla.Ainutlaatuinen TitanV™ pintasuojaus tekee Pergon vinyylilattioista helposti puhdistettavia ja vuosikymmeniä kestäviä. Vinyylilattia kestää kolhuja ja kosteutta paremmin kuin perinteinen puulattia, ja on siksi mainio valinta esimerkiksi lastenhuoneeseen, eteiseen tai keittiöön. Kätevä vinyylilattia voidaan helposti yhdistää myös lattialämmityksen kanssa.


Äiti ja isä | Kesäkuu 2020\nRakkaus parantaa lasten kehitystä\nLapsen tuominen maailmaan ei ole päätös, joka voidaan tehdä vain lapsen ostovoiman perusteella. pari, koska lapsi ei riipu yksinomaan siitä, että se kasvaa terveeksi. pari se edellyttää parasta...\n10 vihjeitä kiusaamista vastaan\nkiusaaminen kaikki sellaiset koulun hyökkäykset, jotka kohdistuvat lapseen. Seuraukset kiusaaminen jos vanhempia ei havaita varhaisessa vaiheessa, he vahingoittavat lasten fyysistä ja emotionaalista...\n5 avainta onnellisille lapsille\nAikuiset olettavat, että lapsuus Se on henkilön elämän onnellisin vaihe, mutta se ei ole aina niin. Monet lapset tuntevat surullisen ja äärimmäisissä tapauksissa voivat kärsiä masennuksesta,...\n5 syitä tahattomiin vammoihin lapsilla\nNoin 830 tuhatta poikaa ja tyttöä he kuolevat joka vuosi Maailmassa onnettomuuksien vuoksi, joita voitaisiin välttää, 95 prosenttia näistä kuolemista tapahtuu kehitysmaissa. Näiden valitettavien...\n5 lahjoja äidille\nOn useita kertoja, kun a äiti annat hänelle jotain mielikuvituksestasi, tai mitä taskusi sallii päiväsi, tai jopa liittyä veljellesi tai isällesi antamaan hänelle jotakin symbolisella tavalla.Jos...\nEhdoton ja maustettu rakkaus ...\nVanhemmat ja nuoret, se on yhdistelmä, joka monille kuulostaa katastrofilta. Onko kuitenkin mahdollista, että perhesuhteet ja emotionaaliset siteet eivät kärsi vauriosta tässä luonnollisessa...\n5 vinkkiä ihanteellisen kesäkurssin valitsemiseksi\nKesälomat ovat alkamassa ja monet isät eivät osaa valita kesäkurssi sopii lapsillesi. Tätä varten portaalin mukaan Cnn.com Ensimmäinen vaihe, joka on toteutettava, on määritellä näiden toimien...\n5 vinkkejä lapsesi itsetunnon parantamiseen\nTutkimuksen mukaan Merylandin yliopisto, rohkaise hyvää itsetunto lapsilla parantaa heidän emotionaalista ja kognitiivista kehitystä.Tämä tutkimus osoittaa, että vuoden aikana lapsuus Persoonallisuus...\n5 vihjeitä, jotka edistävät lapsesi kurinalaisuutta\nEdistää kuri Lapsilla se ei ole helppo tehtävä, koska joskus me pidämme kiinni siitä, mikä ei toimi meille, jos tapa, jolla kasvatat pieniä, on aika muuttaa.Arvon arvo kuri on, avain menestyä...\nYhä useammat naiset harkitsevat lasten hankkimista 30 vuoden jälkeen, mutta kun se on 40, riski kasvaa sekä äidille että lapselle.Jotkut julkkikset, jotka ovat päättäneet olla äitejä 40 vuoden...\nMiten voit suojautua tällaisilta hyökkäyksiltä?\nJos olet perheen mies, tämä tarina saa hiukset seisomaan loppuun eikä pelkästään aaveen ulkonäön takia, vaan koska nyt hakkerit hyökkäävät vauvanvalvojia.Pari, joka asuu New Yorkissa, ei ymmärtänyt,...\n8 vinkkejä lasten ravitsemukseen\n1. The ruoka Sen ei pitäisi olla muodollinen ja tylsä hetki. Ruokailu on helpompaa, jos astiat sisältyvät ylimääräiseen sisustukseen. Kasvisalaatti ei ole sama kuin porkkanan, porkkanan, kurkkujen...\nÄlykkäiden kellojen varoitusriski lapsille\nJos lapsesi haluavat kysyä Joulusta tai Magista älykellon katseluun, on parasta ottaa huomioon heidän turvallisuus.Vaikka älykellot antavat vanhemmille mahdollisuuden maata lapsiaan, tutkimus...\nTapaturmat iän ja autonomian mukaan\nLapset tarvitsevat syntymästä 5-vuotiaille täydellisen suojan; sen jälkeen vanhempien tai huoltajien tulisi opettaa lapsia huolehtimaan itsestään. Onnettomuuksien ehkäisemisen kansallisen keskuksen...\nLasten ruokinta lomalla\nMonille tiedetään ruokinta sillä on erittäin tärkeä rooli lapsilla, koska ne edistävät tervettä kasvua ja kehitystä, mutta kun lapset lähtevät juhlapäivät, hyvä ravitsemus ja ravitsemus He menevät...\nVaroitus lasten onnettomuuksista lomien aikana\nonnettomuuksia ne eivät ole huono onnea. Maailman terveysjärjestö ja erilaiset kansainväliset lasten ja perhelääketieteen järjestöt huomauttavat, että lapsuuden onnettomuuksia ei pidä pitää...\nRakkaus määrää lapsen kehityksen\nKorota jälkeläiset emotionaalisesti terve, he tuntevat rakastettu ja turvallinen Nykypäivän maailmassa tarvitsemme epäilemättä uusia välineitä, joiden avulla voimme saavuttaa sen parhaalla...\nOnko lapsesi kokemus voimakkaita muutoksia omassa tilassa rohkaisua ja käyttäytyminen? Joskus se myös innoissaan tai tehdä hölynpölyä? Saatko joskus hyvin surullista? Nämä ja muut kysymykset on...\nKiusaaminen yrittää poistaa koulukampanjan\nOpetusministeriö pääoma alkoi a ohjelma hävittämiseksi kiusaaminen kouluissa, nimeltään "Koulut ilman väkivaltaa".Jaqueline Pardo,. \_ T Opetusministeri paikallinen sanoi: "Pyrimme vierailemaan...\nLasten esteettiset leikkaukset lisääntyvät\nSamantha Shaw, a pieni tyttö peruskoulun ensimmäisen luokan luokassa tehtiin a plastiikkakirurgia parantaa korvien ulkonäköä ja lopeta kärsimys kiusaaminen joka oli uhri joka päivä koulussaan, kertoi...


Koti Archives - Page 112 of 117 - Riikan blogi\nLämpöä ja Italia makuuhuoneessa\nMakuuhuoneessamme uusi Italiataulu (Olkkarista) ja kakluunimme. Henkarissa roikkuu alesta ostettu Filippa K villapaita/tunika. Kakluuni ja tuo villapaita pitävät lämpöisenä näillä pakkasilla ja Italian matkasta haaveilen aina…\nTämän päivän olen viettänyt kotona lasten kanssa, valokuvaten, kenkälaatikoita päälystellen Annan kanssa ja latteja lämmitellen. Vieraitakin on käynyt runsaasti ja kiitos heille viihdyttämisestä.\nPostattavaa on taas PALJON ja yritän postailla aina, kun läppäri käytössäni ja ehdin. Mieheni käyttää konettamme myös välillä työpalavereissaan (törkeää) ja huomennakin tämä lähtee Tampereelle, nyyh..\nps. Bodenilta on tänään eka tilaus tehty Elinan kanssa ja saimme koodilla 15% alennuksenkin. Kiitos Marjolle vinkistä ja nyt odotellaan mekkojen saapumista..\npps. lukijani saavat Olkkarin ja Kruunukirpun kaikista julisteista alennusta 5€ helmikuun loppuun asti.\n2 Comments · Labels: Koti\nNurkkaus osa 1. suunnittelua\nKodissamme on eteisen ja lasten huoneen välissä pieni nurkkaus, jonka piti toimia aluksi työ ja ompelunurkkauksena, mutta on jäänyt lähinnä tavaran säilömispaikaksi. Sisustussuunnittelija\nAnna Bäckroos tarjoutui auttamaan nurkkauksen uudistuksessa ja tässä alun suunnitelmia..\nMaanantaina aloitamme kenkälaatikoiden päällystämisen Papershopin papereilla ja jatkoa seuraa..\nps. illalla kaupungille Liisan kanssa ja mukavaa iltaa teille!\n3 Comments · Labels: Koti, Sisustus


Elisan Elämää: toukokuuta 2014\ntorstai 29. toukokuuta 2014 | 15.23\nViimeinen kuvapläjäys Rodokselta. Sen jälkeen voikin jo alkaa miettimään tulevaa kesää ja tulevaa reissua. Nämä kuvat kyllä nostattavat lomafiilistä entisestään, enää ihan vähän töitä ja sitten päästään taas tuonne!\nTässä vielä linkitettynä muut Rodos-turinat:\nToisena autopäivänä valitsimme reitin pitkin saaren pohjoisrantaa. Saimme kovasti suosituksia siitä, että koko rantareitti on todella kaunis ja mieleenpainuva. Ja matkan varrella olisi lukuisia loistavia kalaravintoloita! Koko muu aika syötiin pitkälti liharuokia, niin tuo kalaravintolahoukutin oli aika kova..\nJa kaunis se reittimme myös oli! Tarkoituksemme oli ajella ihan tuonne Monolithokseen saakka, mutta huikeiden maisemien vuoksi tehtyjen pysähdysten vuoksi ei ihan sinne saakka jaksettu ajaa.\nIhan ensiksi kuitenkin ajelimme Ialysoksen lähellä olevalle vuorelle, jonka huipulla sijaitsi joskus Ialysoksen kaupunki 1100 -luvulla eKr. Sen jälkeen paikkaan on rakennettu luostari, tuhottu ja taas rakennettu. Tällä hetkellä Akropoliksen huipulla sijaitsee munkkiluostari ja 1400-luvun 'Our Lady' -kirkko, joka on rakennettu muinaisen temppelin paikalle ja on omistettu ukkosenjumala Zeukselle. Jätimme paikan kuitenkin väliin, koska loppuseurue jälleen hannasi - ei kiinnostanut kirkot, ei..\nOikealla portaat Akropolikselle ja luostariin / vasemmalla "kärsimysten tie" ristille\nYlempänä olevan asemmanpuoleisen kuvan käytävä johdattaa vierailijat luostariin, me jatkoimme oikeanpuolimmaisen kuvan "kärsimystietä" kohti Filerimoksen ristiä. Risti on rakennettu Filerimos -vuoren huipulle vuonna 1996, ja se on 16m korkea. Voitte arvata, kuinka huikeat oli näkymät rististä! Ristiin pääsee kiipeämään todella kapoisia kierreportaita. Vaikken kauheasti korkeista tai ahtaista paikoista ahdistukaan, niin tuolla kyllä meinasi tulla pieni jännäpissa...\nTuolla minä heiluttelen ristin oikeassa sakarassa.\nMaisema ristin huipulta\nVaikka ristin maisemat ja sinne olivat oma kokemuksensa, parhaiten minulla jäi Filerimoksesta mieleen siellä vapaina ja kesyinä tallanneet riikinkukot. Ihmettelimme uroskukkojen upeutta, ja sitä, kuinka "pliisun" näköisiä nuo naaras'kukot' olivat. Luonnollisesti kuvia tulikin sitten räpsittyä vaan noista sinisistä kukoista...\nFilerimoksesta jatkettiin Paratiisin (lentokentän lähellä oleva kylä) läpi maantielle, jonka maisemat todellakin oli mieleenpainuvat. Pysähtelimme pitkin matkaa ottamaan kuvia ja välillä ihaniin tavernoihin juomaan jotakin. Tässä muutama räpsäisy meidän näköalareitin varrelta..\nPysähdyimme syömään pieneen venesatamaan, jonka ääressä oli pari kalastaja-alusta ja ukkoja rivissä kalastamassa. Tässä ravintolassa taisimme saada koko loman parhaat ruoat (paitsi äidin moussaka ei ollut ihan niin hyvä). Aivan mahtavat aamulla kalastetut kalat, tuoretta salaattia, mummon itsensä käärimät viininlehtikääryleet (dolmades) ja mustekalarenkaita ymym. Nam nam ja nam!\nRuoan jälkeen suhattiin takaisin Ialysokseen, jossa palautimme auton ja pitkän päivän jälkeen otimme ihan iisisti. Ihan vaan olla möllötettiin.\nLoman viimeinen päivä menikin vähän pilvisemmissä tunnelmissa, joten mikäs sen parempaa kuin viettää päivä shoppaillen ja ihan vaan pikku kahviloissa istuskellen. Viimeisen päivän lounaan hinta oli kyllä kaikkein paras:\n3 x Gyros Pita\n2 x 0,5l Retsina (Kreikkalainen vähän havunmakuinen valkoviini)\n3 x Mythos olut\nTotal = 17€!\nVertailun vuoksi Suomessa meidän paikallisessa kreikkalaisravintolassa yhden gyroksen hinta on 15€..\nShoppailut itselle. Noi pitsitossut on tehty samalla tehtaalla kuin Vansit ja ovat muuten ehkä ihanimmat jalassa ikinä!\nSadepäivän viettoa paikallisessa kahviossa\nLoman vika gyros. Ja viimeinen ruokakuva.\nJa tähän päättyy huhtikuisen loman postailut. Oliko liikaa ruokakuvia? Tuliko nälkä?\nLähettänyt Elisa klo 15.23 2 kommenttia:\nTunnisteet: fiilistelyä, kevät, Kreikka, Loma, Matkustus, muisto, Ravintolavinkki, Reissulla, Rodos, Ruoka, Suosittelen\nkeskiviikko 28. toukokuuta 2014 | 9.31\nTähän loppukeväälle minulle on paukahtanut yhtäkkiä neljä erilaista Buzzador -kampanjaa. Buzzadorina minulle annetaan mahdollisuus testata erilaisia tuotteita ja minun tulee jakaa niistä tietoa eteenpäin myös muille. Hauskaa päästä kokeilemaan myös sellaisia juttuja, joita ei yleensä tule itse ostettua.\nYksi näistä kampanjoista on Nestle Shredded Wheat -aamiaismuro, joka on ymmärtääkseni vasta tulossa kauppoihin. Murot ovat täysjyvätyynyjä, joiden sisällä on melkoisen makea marjainen sisus.\nMaistelimme näitä perheen kesken ihan kuiviltaan, ja maku oli ihan ok. 12 -vuotias tyttö piti näistä selkeästi enemmän kuin me aikuiset, joiden mielestä marjainen sisus oli vähän liian makea ja 'teollisen' makuinen.\nTestasimme näitä myös maustamattoman jogurtin ja maidon kanssa, minä jogurtilla ja muu perhe maidolla. Maidon kanssa murot eivät välttämättä maistuneet, niiden mennessä nopeasti lötköiksi ja sisällä olevan hillon makeuden vuoksi. Jogurtin kanssa lötköisyydeltä vältyttiin, joten niiden kanssa murot sopivat selvästi paremmin.\nLuulin murojen sisältävän melko paljon sokeria niiden makeuden vuoksi, mutta ei sitä ihan niin paljoa ollutkaan kun luulin. Yli 18g/100g on kuitenkin melkoisen paljon verrattuna siihen, mitä normiaamiaisella syömme. Eli aamiaismurona tämä ei taida meidän ostoslistoillemme päätyä.\nKuitupitoisuudeltaan tämä muro on ihan hyvä, täysjyvävehnää on kuitenkin lähes 70% murosta. Sen vuoksi voisimme ajatella näitä pienenä välipalana tai hätävarana. Ihan kuivilteen. Voisin kuvitella, että perheen pikkuväelle nämä olisivat oiva välipalaeväs kantaa mukana vaikkapa pitemillä automatkoilla tai päiväretkillä.\nYhteenvetona nämä olivat siis ihan kiva, mutta ei välttämättä päädy ostoslistoillemme näiden sisällön makeuden vuoksi. Uskon kuitenkin, että nämä löytävät paikkansa perheistä, jossa on vähän enemmän pikkuväkeä.\nHaluaisitko sinä päästä testaamaan erilaisia tuotteita Buzzadorin ominaisuudessa? Buzzadorina saat mahdollisuuden päästä testaamaan uusia tuotteita ja palveluita ilmaiseksi, sekä kertoa ystävillesi niistä. Useimmissa kampanjoissa myös ystäväsi saavat mahdollisuuden päästä osallistumaan tuotteiden ja palveluiden testaamiseen. Seuraa ** tätä linkkiä ** rekisteröityäksesi Buzzadoriksi.\nJos haluat tietää enemmän mitä Buzzadorina oleminnen tarkoittaa, voit lukea lisää ** täältä **.\nLähettänyt Elisa klo 9.31 Ei kommentteja:\nTunnisteet: arki, Buzzador


Volkswagen Kastenwagen pritschenwagen Avolava 1972 - Vaihtoauto - Nettiauto\nID 8437028. Valkoinen avolava pakettiauto\nVolkswagen Kastenwagen pritschenwagen\nKohtuupeltinen pritschen aihio. Näitä vain vähän jäljellä.\nKone irrallaan ja se on arpamoottori. Puskurit ja sisusta löytyy. Lava mallia westfalia eli leveä vanerilaidoilla.\nHitsaamista helmassa ja takakulmissa. runko ei ole mätä. Auto kuvassa tuo valkoinen.\nSoita: 2500 € Volkswagen Kastenwagen Nettiauto ID 8437028 Hakutulokset