Lauri Meriä. Sähköiset taloushallinto-ohjelmat. Kyselytutkimus Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksille - PDF\nLauri Meriä. Sähköiset taloushallinto-ohjelmat. Kyselytutkimus Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksille\nDownload "Lauri Meriä. Sähköiset taloushallinto-ohjelmat. Kyselytutkimus Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksille"\n1 Lauri Meriä Sähköiset taloushallinto-ohjelmat Kyselytutkimus Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksille Opinnäytetyö Kevät 2013 Liiketalouden yksikkö Liiketalouden koulutusohjelma\n2 2 SEINÄJOEN AMMATTIKORKEAKOULU Opinnäytetyön tiivistelmä Koulutusyksikkö: Liiketalouden yksikkö Koulutusohjelma: Liiketalouden koulutusohjelma Tekijä: Lauri Meriä Työn nimi: Sähköiset taloushallinto-ohjelmat, kyselytutkimus Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksille Ohjaaja: Erkki Kytönen Vuosi: 2013 Sivumäärä: 42 Liitteiden lukumäärä: 2 Opinnäytetyön tarkoituksena oli tutkia sähköisten taloushallinto-ohjelmien käyttöä Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksissä. Opinnäytetyön aihe muodostui, kun toimeksiantaja ehdotti kyselyä sähköisistä taloushallinto-ohjelmista. Tutkimuksen avulla kohdeyritys hyötyy saaduista tutkimustuloksista ja voi käyttää tietoja jatkotutkimuksiin. Tilannetta tarkasteltiin kahdenlaisten yritysten kannalta: niiden, joilla jo oli sähköinen taloushallinto-ohjelma käytössä ja niiden, joilla ei ollut. Opinnäytetyön teoriaosuudessa tutkitaan sähköistä taloushallintoa yleisesti ja siihen liittyviä osa-alueita. Tutustuttiin myös sähköisiin taloushallinto-ohjelmiin ja siihen, mitä yrityksen olisi syytä ottaa huomioon sähköistä taloushallinto-ohjelmaa hankittaessa. Työn empiirinen osuus koostuu kyselytutkimuksesta, joka lähetettiin yrityksille, jotka löytyivät Seinäjoen seudun elinkeinokeskuksen sivujen yritysrekisteristä ja joiden sähköpostiosoitteet olivat sivujen kautta löydettävissä. Yritysrekisterissä oli yritykset Ilmajoelta, Jalasjärveltä, Kauhavalta, Kurikasta, Lapualta ja Seinäjoelta. Kysely suoritettiin kvantitatiivisena tutkimuksena. Kyselylomake oli pääosin strukturoitu, mutta mukana oli myös muutamia avoimia vastausvaihtoehtoja sekä kyselylomakkeen lopussa vapaa sana osio. Aineiston keräys suoritettiin helmikuussa Tulokset osoittavat, että sähköiset taloushallinto-ohjelmat ovat käytetympiä suuremmissa yrityksissä, siinä missä pienemmät yritykset eivät koe asiaa vielä niin tarpeelliseksi. Sähköisiin taloushallintopalveluihin ollaan pääosin hyvin tyytyväisiä ja useat yritykset, joilla ei vielä ole sähköisiä talousohjelmia käytössään, ovat kuitenkin harkinneet ohjelmiston hankkimista. Avainsanat: sähköinen taloushallinto-ohjelma, sähköinen taloushallinto, verkkolasku, pilvipalvelu\n3 3 SEINÄJOKI UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Thesis abstract Faculty: Business School Degree programme: Business Management Author/s: Lauri Meriä Title of thesis: Electric financial management services, survey for small and medium enterprises in South Ostrobothnia Supervisor(s): Erkki Kytönen Year: 2013 Number of pages: 42 Number of appendices: 2 The purpose of this thesis was to study the use of electronic financial management services in small and medium-sized enterprises in South Ostrobothnia. The topic of the thesis was found when the employer suggested a survey about electronic financial management services. The employer will benefit from this study and can use its results for further studies. The situation was analysed from the point of view of two types of enterprises, those who already had electronic financial management services in their companies and those who did not. The theoretical part of the thesis focuses on electronic financial management generally and related topics. Also electronic financial management services and what a company should consider when they are acquiring an electronic financial management service are dealt with. The empirical part included a questionnaire survey, which was sent to companies that were found in the company register on the webpage of Seinäjoen seudun elinkeinokeskus and whose addresses were found on the webpage. There were companies from Ilmajoki, Jalasjärvi, Kauhava, Kurikka, Lapua and Seinäjoki on the page. The questionnaire survey was completed as a quantitative survey. The survey was mainly structured, but there were also two open-ended response options and, at the end, there was a free text section. The research material was collected in February The results show that electronic financial management services are more used by bigger companies, whereas smaller companies feel that the issue is not so necessary yet. Companies are mainly very satisfied with electronic financial management services, and many companies that do not have electronic financial management services yet have, however, considered the acquisition of the service. Keywords: electric financial management program, electric financial management, e-invoice, cloud computing\n4 4 SISÄLTÖ Opinnäytetyön tiivistelmä... 2 Thesis abstract... 3 SISÄLTÖ... 4 Kuvio- ja taulukkoluettelo JOHDANTO Työn taustaa Työn tavoitteet Työn rakenne SÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO JA SÄHKÖISET TALOUSHALLINTO-OHJELMAT Sähköisen taloushallinnon määritelmä Sähköisen taloushallinnon edut Sähköisen taloushallinnon kehittämiskohteet ja haasteet Verkkolasku ja sen edut ja haasteet Sähköiset taloushallinto-ohjelmat ja järjestelmät Millainen ohjelmisto yritykselle? ERP-järjestelmät Pilvipalvelut KYSELYTUTKIMUS SÄHKÖISESTÄ TALOUSHALLINNOSTA JA SEN OHJELMISTA Tutkimusmenetelmä ja yritysten valinta Kysymyksien laatiminen Tutkimustulokset Ristiintaulukointi Johtopäätökset YHTEENVETO LÄHTEET LIITTEET... 42\n5 5 Kuvio- ja taulukkoluettelo Kuvio 1 Yhtiömuoto (n=69) Kuvio 2 Toimiala (n=67) Kuvio 3 Yrityksen ikä (n=72) Kuvio 4 Liikevaihto (n=72) Kuvio 5 Onko käytössä sähköinen taloushallinto-ohjelma (n=71) Kuvio 6 Harkinnut sähköisen taloushallinto-ohjelman hankkimista (n=41) Kuvio 7 Paljon valmis maksamaan ohjelmasta vuositasolla (n=42) Kuvio 8 Kulut vuositasolla (n=44) Kuvio 9 Tyytyväisyys hinta-laatusuhteeseen (n=35) Taulukko 1 Liikevaihdon vaikutus ohjelman kuluihin (n=44) Taulukko 2 Ohjelman kulujen vaikutus hinta laatusuhteen tyytyväisyyteen (n=42)32 Taulukko 3 Liikevaihdon vaikutus taloushallinto-ohjelman käyttöön (n=70)\n6 6 1 JOHDANTO 1.1 Työn taustaa Sähköinen taloushallinto on tehnyt tuloaan jo jonkin aikaa, mutta edelleen iso osa yrityksistä on aiheen ulkopuolella. Sähköisyys on edelleen yksi merkittävimmistä puheenaiheista tämän hetken taloudessa ja suuret yritykset ovatkin ottaneet suuria harppauksia tuottavampaan suuntaan sähköisten taloushallinto-ohjelmien ansiosta. Nykyään ohjelmia osataan käyttää niin, että niistä saadaan paras hyöty irti ja turha työ vähenee. Tutkimuksen tekeminen sähköisten taloushallintopalveluiden käytöstä tuli ajankohtaiseksi, kun asiaa pohdittiin yhdessä toimeksiantajan kanssa. Kohdeyritys antoi aiheen, koska he kokivat siitä olevan hyötyä heille yrityksenä. Tutkimuksen ansiosta kohdeyritys saisi tietoa yritysten halukkuudesta ottaa sähköinen taloushallintoohjelma käyttöönsä. 1.2 Työn tavoitteet Työn tavoitteena oli selvittää Etelä-Pohjanmaan alueella toimivien pk-yritysten sähköisten taloushallintopalveluiden tarvetta ja tämän hetkistä käyttöä. Tavoitteena oli saada kokonaiskuva sähköisten taloushallintopalveluiden yleisyydestä ja selvittää, mitä yritykset ajattelevat sähköistymisestä ylipäätään. Tutkimuksessa käydään yleisesti läpi myös, mitä sähköinen taloushallinto on ja millaisia osaalueita siihen sisältyy. Toimeksiantajana toimiva yritys tarjoaa sähköistä taloushallinto-ohjelmaa yrityksien käyttöön ja tämä tutkimus tuo tietoa siitä, mikä tilanne tällä hetkellä Etelä- Pohjanmaalla on ja miten paljon sähköisille palveluille olisi tällä hetkellä tarvetta. Tutkimuksen avulla toimeksiantaja saa tietoa pk-yrityksien kiinnostuksesta ja tarpeesta taloushallintopalveluita kohtaan. Tutkimuksessa ilmenneiden tietojen perusteella toimeksiantaja pystyy kartoittamaan mahdollisia uusia asiakkaita.\n7 7 1.3 Työn rakenne Työ koostuu neljästä eri osa-alueesta. Alkuun on määritelty johdanto, jossa pohditaan työn tavoitteita ja sitä, miksi juuri tämä aihe on valittu. Myös tutkimuksen taustaa käydään läpi. Toinen osa pitää sisällään teoreettisen tutkimuksen aiheesta. Siinä käsitellään niin sähköisen taloushallinnon käsitettä yleisesti kuin sen eri muotojakin. Teoriaosuudessa tuodaan esille alan kirjallisuutta ja tehdään läpileikkaus käsiteltävään aiheeseen. Kolmas osa koostuu kyselytutkimuksen taustoista sekä varsinaisista tutkimustuloksista. Taustoissa määritetään tutkimuksen menetelmä sekä kerrotaan, miten yritykset on tutkimukseen valittu. Käydään läpi myös kysymyksien laatimisen idea ja kyselylomakkeen rakenne. Tuloksien havainnollistamiseksi on luotu kuviota ja taulukoita, joita analysoidaan ja tutkitaan. Neljäs luku käsittää työn yhteenvedon eli siinä käsitellään informaatiota, joka on kyselytutkimuksesta saatu. Tässä osassa pohditaan myös tutkimuksen luotettavuutta.\n8 8 2 SÄHKÖINEN TALOUSHALLINTO JA SÄHKÖISET TALOUSHALLINTO-OHJELMAT Tämä luku käsittää teoreettisen osuuden liittyen sähköiseen taloushallintoon ja sen tuomiin hyötyihin ja haasteisiin. Tutustutaan verkkolaskuun sekä tuodaan esille sähköisten taloushallintopalveluiden käsitteet ja eri yrityksille sopivat palvelut. Käsittelyssä on myös pilvipalvelut ja sen eri muodot. 2.1 Sähköisen taloushallinnon määritelmä Lahden ja Salmisen (2008, 17 18) mukaan digitaalisuus kattaa sähköisessä muodossa olevan tiedon käsittelyn, siirtämisen, varastoinnin sekä esittämisen. Useimmiten tieto sijaitsee erilaisissa tietokannoissa ja tietoa muokataan tai lähetetään eteenpäin sovelluksilla tai ohjelmilla. Tietoa voidaan jakaa perinteisen langallisen menetelmän tapaan myös langattomana. Digitaalisella taloushallinnolla tarkoitetaan taloushallinnon kaikkien tietovirtojen ja käsittelyvaiheiden automatisointia ja käsittelyä digitaalisessa muodossa (Lahti & Salminen, 2008, 19). Sähköisessä taloushallinnossa kirjanpito ja sen kaikki osaprosessit tapahtuvat ilman paperia. Koko sähköisen taloushallinnon kulmakivi on automatisointi. (Sähköinen taloushallinto [Viitattu ]). Tämä tarkoittaa useita eri osa-alueita, kuten tiliotteiden ja viitesiirtojen sähköistä vastaanottoa, viranomaisilmoituksien lähettämistä ja laskujen lähettämistä ja vastaanottamista sähköisessä muodossa. Kun nämä kaikki toimivat yhdessä saumattomasti, voidaan puhua automaatiosta ja silloin sähköisestä taloushallinnosta saadaan suurimmat hyödyt esiin. 2.2 Sähköisen taloushallinnon edut Sähköisen taloushallinnon suurimmat edut ovat sen tehokkuus ja nopeus. (Lahti & Salminen, 2008, 27 28) Paperiseen tuotantoon verrattuna sähköisen järjestelmän avulla säästyy myös arkistointitilaa, se vähentää inhimillisiä virheitä ja on myös\n9 9 ekologista. Inhimillisten virheiden seurauksena saattaa aikaa tuhlaantua turhaan kun virhe pitää etsiä ja paikallistaa. Mitä myöhemmin virhe huomataan, sitä kauemmin sen etsimiseen tietysti menee aikaa. Sähköisessä arkistoinnissa ongelma ei ole näin suuri, sillä sieltä virheet on helpompi havaita. Ohjelmat myös yleensä ilmoittavat itse, mikäli sinne syötetään epäloogisia tietoja ja näin virheet pystytään korjaamaan ennen kuin ne ovat syntyneetkään. Lahti ja Salminen (2008, 27) toteavat, että organisaatioiden tehokkuuden on myös todettu parantuneen siirryttäessä sähköiseen taloushallintaan. Tehokkuus koko taloushallinnossa on parantunut yrityksillä %, mutta yksittäisissä prosesseissa prosenttiluku on vielä suurempi, jopa 90 %. Näin suuret parannukset tehokkuudessa tarkoittavat automaattisesti huomattavia rahallisia säästöjä. Lahti ja Salminen (2008, 28) mainitsevat eduksi sen, että yrityksen materiaaliin pääsee käsiksi missä päin maailmaa tahansa. Jos halutaan tarkastaa vaikka jokin yksittäinen lasku saman tien, se riittää, kunhan käsillä on pääte sekä Internetyhteys. Laskut ovat myös huomattavasti mukavammassa muodossa sähköisessä järjestelmässä ja ne löytyvät sieltä helpommin kuin tavallisista paperikansioista. 2.3 Sähköisen taloushallinnon kehittämiskohteet ja haasteet Vaikka sähköinen asiointi on kasvanut huimasti, suuri osa yrityksistä toimii silti paperisena. Yritysmaailman keskinäinen toimiminen nopeutuisi ja helpottuisi, mikäli kaikilla yrityksillä olisi sähköiset valmiudet käytössään. Mäkinen ja Vuorio (2002, 40 41) toteavat, että paperisten tositteiden skannaaminen on oma ongelmansa. Kun tosite skannataan, se muuttuu koneella vain kopioksi, eikä sen sisältämä data ole digitaalisesti käytettävissä. Suorittamalla pelkästään skannaus, tietokone ei pysty tunnistamaan esimerkiksi laskun loppusummaa tai käsittelemään euromääriä ilman ihmisen apua. Kurki (2010, 43) toteaa riskin piilevän myös sellaisessa järjestelmässä, joka ei ikinä maksa itseään takaisin. Tämä voi johtua siitä, ettei järjestelmiä osata käyttää,\n10 10 sillä ei saada valjastettua toimintaa tarpeeksi tehokkaaksi tai järjestelmä ei ole luotettava. Yrityksen on myös tärkeä pohtia, riittääkö yrityksen kompetenssi ohjelmien tuottavaan käyttöön vai pitääkö yritykseen palkata erikseen tietokone-ohjelmista vastaava henkilö. Yrityksen kannalta haastavaa on löytää oikea ohjelmisto juuri omalle yritykselle. Kun kartoitetaan eri ohjelmistoja ja neuvotellaan myyjien kanssa, yleensä käy niin, että ostajan ja myyjän ajatukset eivät kohtaa, he siis puhuvat tavallaan eri kieltä (Kurki, 2010, 47). Ongelma kiteytyy siihen, että laitteen tarjoajat tuntevat vain oman ohjelmistonsa ja osaavat kertoa siitä it-kielellä, mutta ostavan yrityksen liikeelämää voi olla vaikea hahmottaa. Yrityksen kannalta tärkeä, usein myös halpa investointi, on toimiva virusturva. Tietokoneilla säilytetään yrityksen kannalta tärkeää tietoa, joka pitää säilyttää visusti yrityksen sisällä. Tästä syystä muutaman kymmenen euron arvoinen sijoitus turvaohjelman hankintaan on ensiarvoisen tärkeää. Tietoturvan riski piilee yrityksen kannalta myös mahdollisissa etätyöpisteissä (Kurki, 2010, 99). Kun yrityksessä työskentelevä henkilö tekee töitä kotoaan, hänellä on myös oltava ajantasainen virusturva ja palomuuri käytössään. Tämä seikka unohdetaan yrityksissä helposti, kun mietitään vain järjestelmän toimivuutta etäpisteessä. 2.4 Verkkolasku ja sen edut ja haasteet Sähköisessä muodossa lähetettävää ja vastaanotettavaa laskua kutsutaan verkkolaskuksi. (Mikä on verkkolasku? [Viitattu ]). Verkkolaskussa on kaikki samat tiedot kuin normaalissa paperilaskussakin, verkkolaskussa tiedot ovat vain tietojärjestelmien kautta helposti käytettävissä ja muokattavissa. Termit verkkolasku ja sähköinen lasku saattavat mennä helposti sekaisin, mutta kyseessä on kuitenkin kaksi eri asiaa. (Mikä on verkkolasku? [Viitattu ]). Verkkolaskun tavoite on olla täysin sähköisessä muodossa koko sen laskutuksen ajan, aina asiakirjan laatimisesta arkistointiin. Sähköisessä laskussa joudutaan usein skannaamaan lasku arkistoitavaksi perinteisin keinoin.\n11 11 Yksi tärkeimmistä eduista verkkolaskua käytettäessä on sen nopeus. Verkkolasku saadaan asiakkaalle saman tien, kun perinteisen paperilaskun matkassa voi kestää useita päiviä. Verkkolasku on myös helppo tapa sekä lähettäjälle että vastaanottajalle pulmatilanteissa, koska heidän välillään kontakti on jo luotu ja esimerkiksi vastaanottajan on ongelmatilanteessa helppo vastata lähettäjälle sähköpostin välityksellä. Lähettäjän kannalta tämä on selkeää, koska pystytään saman tien näkemään, mistä asiakkaasta ja laskusta on kyse. Verkkolaskut säästävät luontoa, koska paperia ei tarvita, joten ylimääräinen tulostus ja paperin ostaminen poistuu käytöstä. Verkkolaskun ja tavallisen laskun välillä on tehty hintavertailuja, jotka kertovat selkeää kieltä siitä, että erityisesti suuret laskun vastaanottajat saavat isot säästöt verkkolaskutuksen avulla. (Bo Harald usuttaa yrityksiä torjumaan paperiset laskut [Viitattu ]). Esimerkiksi Valtionkonttori on laskenut, että paperinen lasku maksaa vastaanottajalle keskimäärin 30 euroa. Finnair on laskenut summan olevan 40 euroa ja Electrolux 50 euroa. E-laskun käsittely taas maksaa korkeintaan noin 10 euroa. Jos tapahtumaketju on täysin automatisoitu, kustannukset ovat yhden euron luokkaa. Näin ollen säästöjä voidaan saada jopa muutamia prosentteja yrityksen liikevaihdosta. Jotta yritys voi siirtyä verkkolaskun käyttöön, täytyy henkilökunta saattaa sille tasolle, että kaikki ymmärtävät, miten järjestelmät toimivat. Jos yrityksessä on työntekijöitä, joilla ei ole paljoa kokemusta tietokoneista ja järjestelmistä, saattaa tämä vaihe viedä paljonkin aikaa. Sähkökatkoksiin ja järjestelmien kaatumisiin on myös syytä varautua. 2.5 Sähköiset taloushallinto-ohjelmat ja järjestelmät Koko sähköisen taloushallinnon mahdollistaa toimivat ja käytännölliset ohjelmat. Eri ohjelmat saattavat näyttää ja ollakin sisällöltään erilaisia, mutta tärkeää on ymmärtää niiden toimintatapa edes jollain tasolla. Tämä mahdollistaa sen, että uuteen ohjelmaan siirtyminen käy helpommin ja vaivattomimmin. Aina ei voi luottaa, että olisi saman ohjelman kanssa tekemisissä, vaan muutoksia voi tulla esi-\n12 12 merkiksi työpaikan vaihtuessa tai yksinkertaisesti silloin jos yritys haluaa uuden, modernimman taloushallinto-ohjelman. Nykypäivän ohjelmat on toisaalta suunniteltu niin hyvin, että omaa luovuutta niiden kanssa ei tarvitse paljon käyttää, vaan ohjelma itsessään osaa tehdä lähes kaiken, kunhan ohjelmaan vain syötetään oikeat tiedot. Granlund ja Malmi (2003, 31) toteavat, että taloushallinto-ohjelmistojen sovelluskehitystä ei enää juurikaan tapahdu. Tärkein syy kehityksen lopahtamiseen on valmissovellusten tarjonnan valtavassa kasvussa. Muita syitä ovat yhteensopivuusongelmat ohjelmistoissa, tietotekniikan osaajien vähyys ja mahdolliset ylläpito-ongelmat, joita aiheutuu, kun sovellusten kehittäjät vaihtavat tai jättävät organisaation Millainen ohjelmisto yritykselle? Kun yritys on siirtymässä taloushallinto-ohjelmiston käyttöön, täytyy sen tehdä selvitys, millainen ohjelmisto olisi juuri tälle yritykselle sopiva. Isojen yritysten vaatimukset poikkeavat reilusti vasta aloittavien yritysten kanssa. Aloittavan pienen yrityksen ei välttämättä heti edes kannata ostaa valmista ohjelmistoa, vaan tutustua Internetistä löytyviin ilmaisohjelmiin. Kun pääsee sisään ilmaisohjelmiin ja ymmärtää niiden toimintatavan, on tämän jälkeen helpompi siirtyä isompien ohjelmistojen pariin. Pk-yrityksille on olemassa ns. standardiohjelmistoja, joista löytyvät kaikki tarvittavat perustoiminnot. (Kurki, Lahtinen & Lindfors 2011, 33) Nämä sisältävät mm. laskutuksen, kirjanpidon sekä osto- ja myyntireskontrat. Riippuen alasta, ohjelmistoihin voi liittyä eri sovelluksia, esimerkiksi varastokirjanpito. Standardipakettiin voidaan myös liittää alakohtia tarpeen mukaan. Kurki ym. (2011, 34) nostavat esille tilanteen, jossa yrityksen käyttämä ohjelma on sellainen, ettei siihen voida hankkia esimerkiksi valmista verkkolaskujen lähettämiseen ja vastaanottamiseen tarvittavaa ratkaisua. Tällöin edessä on joko uuden ohjelman hankkiminen tai verkkolaskujen ulkoistaminen.\n13 13 Ennen ohjelmiston valintaa yrityksen kannattaa miettiä tarkoin oman yrityksensä tilannetta. Granlund ja Malmi (2003, 127) tuovat esille, että ohjelmiston valinnassa kannattaa ottaa huomioon mm. oman organisaation rakenne, toimiala, koko, raportointitarpeet, taloushallinnon organisaatio, ohjelmiston hinta ja investointiin varattu budjetti. Loppujen lopuksi ratkaisevaa kuitenkin on yrityksen tilanne ja tarpeet (Lahti & Salminen, 2008, 32). Tarpeet vaihtelevat reilusti maailmanlaajuisesti toimivan ja pelkästään kotimaassa toimivan yrityksen kesken. Ison yrityksen vaatimukset ovat laajat ja moninaiset kun pienempi yritys selviää suppeammilla ja enemmän standardoidulla ohjelmistolla. Lahti ja Salminen myös toteavat, että yrityksien koon lisäksi tarpeet saattavat poiketa toisistaan runsaasti, riippuen yrityksen toimialasta ERP-järjestelmät ERP-järjestelmät eli toiminnanohjausjärjestelmät ovat erityisesti suurten yritysten suosiossa. (Lahti & Salminen, 2008, 36). ERP-järjestelmä koostuu toisiinsa liitetyistä erilaisista sovelluksista, joilla on käytössä sama keskitetty päätietokanta. Yleisesti ERP-järjestelmissä on eri moduulit myyntiin, tuotantoon, projektinhallintaan, henkilöstöhallintoon, logistiikkaan, materiaalihallintoon sekä taloushallintoon. Näistä etenkin taloushallinto on tärkeässä asemassa, koska usein eri projektit lähtevät liikkeelle nimenomaan taloudenhallintomoduulista. Taloushallinnon perustiedoissa määritellään ohjaustiedot, jotka vaikuttavat useimpiin muihin moduuleihin ja sovelluksiin. ERP-järjestelmiä on tullut viime vuosina lisää ja panostusta on kohdennettu erityisesti pk-yrityksille sopivien ohjelmistojen suuntaan (Lahti & Salminen, 2008, 37). ERP-järjestelmät myös eroavat toisistaan toiminnallisuutensa kautta. Toisilla ohjelmistoilla tietyt osa-alueet ovat toisia vahvempia. Esimerkiksi joissakin ohjelmissa taloushallinnon toiminnallisuudet saattavat olla hyvinkin eroavaisia keskenään.\n14 Pilvipalvelut Pilvipalveluille ei ole määritelty vain yhtä määritelmää. (Pilvipalvelut ja Internet, voiko tähän luottaa? [Viitattu ]). Pilven käsitettä käytetään, kun puhutaan Internetistä. Heino (2010, 33) toteaa pilvipalveluiden olevan Internetistä hankittua tietokoneen suorituskykyä, sovelluksia ja alustoja. Hänen mukaansa pilvipalveluiden voidaan ajatella olevan toimintamalli, jonka avulla kyetään luopumaan fyysisistä konesaleista. Pilvipalveluiden perusajatus ei juuri poikkea tavallisesta Internetistä. (Nettipilvestä uusia palveluita. [Viitattu ]). Pilvipalveluissa tiedostot ja ohjelmat tallennetaan erilliselle palvelimelle, josta tietoihin pääsee käsiksi mistä tahansa, kunhan on pääte käytössä. Internetistä löytyy ilmaisia ja helppokäyttöisiä pilvipalveluita esimerkiksi ryhmätöiden tekoon. Palvelu voi tarjota käyttäjille esimerkiksi yhteisen sähköpostin, kalenterin ja taulukkolaskentaohjelman. Pilvipalvelut on jaettu kolmeen päätyyppiin sen perusteella, mikä niiden tekninen toteutustapa on (Heino, 2010, 50). Tyypit ovat IaaS, PaaS ja SaaS-palvelut. IaaS (Infrastructure as a Service) tarkoittaa infrastruktuuria palveluna. Tässä palvelussa asiakas hankkii tarjoajan laitteiston resurssit käyttöönsä (Salo, 2010, 25). IaaS eroaa tavallisesta ulkoistamisesta sen joustavuudessa, resurssien yhteiskäytössä, itsepalvelussa, automaatiossa ja laskutuksessa. IaaS-palvelua hankittaessa ei tehdä etukäteen maksusopimuksia, vaan palvelun käyttö on tarkkaan mitattua, jolloin laskutus perustuu pelkästään käytettyihin resursseihin. IaaS on palveluna hyvin itsenäinen, joka tarkoittaa, ettei asiakkaan ja palveluntarjoajan välillä välttämättä ole minkäänlaista kontaktia. Salo (2010, 26) kertoo, että IaaS-palvelun liikkumavapaus on suurempi kuin PaaSja SaaS-vaihtoehdoissa. Liikkumavaraa on runsaasti ja asiakkaan mahdollisuudet määritellä IaaS-tarjoomaansa ovat suuret. Heinon (2010, 52) mukaan tämäntyyppisessä palvelussa palveluntarjoaja ylläpitää virtuaalisia konesaleja ja antaa sieltä asiakkaan käyttöön ennalta määriteltyjä osa-\n15 15 alueita. Näiden osa-alueiden sisään asiakas pystyy luomaan käyttöjärjestelmän ja sen päälle omat sovellukset. PaaS (Platform as a Service) tarkoittaa sovellusalustaa palveluna (Salo, 2010, 28). Ne tarjoavat alustan, jonka päälle sovelluksia voidaan tuoda ja jossa niitä voidaan kehittää, ylläpitää ja testailla. Kehitystyö helpottuu, kun ei tarvitse huolehtia infrastruktuurista ja suuri osa toiminnallisuuksista on saatavilla valmiina moduuleina. Kun yritys ottaa käyttöönsä sovellusalustan, kehitystyö nopeutuu, työstä tulee kustannustehokkaampaa ja lopputulos linkittyy suuriin käyttäjämääriin asti ilman minkäänlaista lisätyötä. Salon (2010, 28 29) mukaan sovellusalustan käyttämisen palveluna huonot puolet ovat uudet osaamisvaatimukset kehitystyössä ja ylläpidossa, tietoturva sekä pelko lukittumisesta valittuun palveluntarjoajaan. Erityisesti lukittumispelko standardoimattomaan PaaS-sovellukseen on huolena aiheellinen. Myös tietoturvariskit ovat olemassa vahvana, kun sovellukset ja niiden sisältämä tieto sijaitsee palomuurin ulkopuolella palveluntarjoajan tiloissa. Salo kertoo, että välitön hyöty, jonka yritys sovelluskehitysalustasta saa, on sen mahdollisuus kehittää omia sovelluksiaan tehokkaasti, nopeasti ja turvallisesti kapasiteetin aiheuttamista rajoituksista huolimatta. Heinon (2010, 51) mukaan PaaS soveltuu parhaiten yrityksille, jotka rakentavat itse haluamansa sovellukset. SaaS (Software as a Service) tarkoittaa sovellusta palveluna. Tässä mallissa asiakas hankkii itselleen pelkän sovelluksen ja kaikki muu on tarjoajan vastuulla (Heino, 2010, 53). Asiakkaan ei siis tarvitse huolehtia ohjelman päivityksestä, ylläpidosta tai muista sovelluksiin liittyvistä asioista. SaaSin hyvä puoli asiakkaan kannalta on, että palveluntarjoaja on todennäköisesti rutinoitunut hankaliinkin sovelluksen ylläpitämistä koskeviin asioihin, joihin käyttäjän ei näin tarvitse osallistua. Kun asiakas haluaa vuokrata sovelluksia, maksetaan palvelusta aikaperusteen tai käyttäjä- tai konekohtaisen maksun mukaan. (Salo, 2010, 29) Tavanomaista lisenssimaksua ei siis ole. SaaSin hyviä puolia ovat erityisesti seuraavat: alentaa ohjelmistoihin ja niihin liittyvään laitteistoon sitoutuneen pääoman määrää sekä poistaa kokonaan ylläpidon ja päivityksien tarpeet ja täten yrityksen resursseja\n16 16 voidaan käyttää tuottavampiin toimiin. Myös monikäyttäjyys on yritykselle tarpeellinen eli samaa sovellusta voi käyttää suurikin määrä asiakkaita.\n17 17 3 KYSELYTUTKIMUS SÄHKÖISESTÄ TALOUSHALLINNOSTA JA SEN OHJELMISTA Tässä luvussa tuodaan esille tutkimusmenetelmä sekä selvitetään, miksi tutkimus suoritettiin juuri tällä tavalla. Käydään läpi myös kyselylomakkeen laatiminen ja sen rakenne. Kyselylomake löytyy kokonaisuudessaan liitteenä työn lopussa (liite 2). Analysoidaan tutkimustuloksia sekä pohditaan niitä kuvioiden ja taulukoiden avulla. Lopussa on myös johtopäätökset. 3.1 Tutkimusmenetelmä ja yritysten valinta Kyselytutkimuksen menetelmätavaksi valikoitui kvantitatiivinen eli määrällinen tutkimus. Tähän päädyttiin siksi, koska vastauksia haluttiin mahdollisimman paljon. Kysely vietiin läpi sähköpostin kautta toimitettavan kyselyn avulla. Perinteisen postin kautta toimitettavaa kyselyä harkittiin, mutta siitä päätettiin luopua, johtuen yritysten suuresta määrästä Etelä-Pohjanmaan alueella. Yritysten sähköpostiosoitteet löytyivät Seinäjoen seudun elinkeinokeskuksen (SEEK) Internet sivujen yritysrekisteristä. Yritykset ovat sivuilla aakkosjärjestyksessä, joten niitä pystyi käymään loogisesti läpi. Hakualue, joka oli käytössä, kattoi Ilmajoen, Jalasjärven, Kauhavan, Kurikan, Lapuan ja Seinäjoen alueet. Useimmilla yrityksillä ei ollut ollenkaan kotisivuja, tai ainakaan niitä ei ollut päivitetty elinkeinokeskuksen yritysrekisteriin, joten näiden yrityksien sähköpostiosoitteisiin ei kyselyä lähetetty. Kysely lähetettiin sellaisille yrityksille, joilla oli omat kotisivut ja sitä kautta sähköpostiosoite oli saatavilla. Koska kyseessä on vahvasti taloushallintoon nojaava aihe, pyrittiin kyselylomakkeet toimittamaan ensisijaisesti talouspäällikölle tai toimitusjohtajalle. Kaikilla yrityksillä tällaisia nimikkeitä ei tietystikään ole, joten näissä tapauksissa kysely toimitettiin siihen sähköpostiosoitteeseen, joka oli ilmoitettu. Sähköpostiosoitteita lähettäessä pyrittiin välttämään suoraan asiakaspalveluun meneviä sähköposteja, koska silloin on pienempi todennäköisyys sille, että kyselyn saa täytettäväkseen yri-\n18 18 tyksen asioista ja kokonaisuudesta parhaiten perillä oleva henkilö. Pyrittiin siis saamaan suora kontakti tiettyyn henkilöön, ilman välikäsiä. Kysely haluttiin lähettää yrityksille sellaiseen aikaan, jolloin mahdollisimman moni olisi päätteen ääressä ja täyttäisi kyselyn heti sen nähtyään. Jos yrityksen sähköpostiosoitteeseen tulee tämänkaltainen kysely, eikä siihen vastata heti, on suuri todennäköisyys, ettei siihen enää palata, vaan asia unohtuu. Tämän johdosta viikonpäivistä vältettiin maanantaita, koska yrityksissä on silloin yleensä tavallista kiireellisempää, johtuen viikonlopun tilauksista, palautteista ja muista viesteistä ja kysely saattaisi helposti hukkua kiireellisempien asioiden alle. Myöskään perjantaina kyselyä ei haluttu lähettää, sillä silloin saatetaan joissakin yrityksissä lopettaa työt hieman aikaisemmin tai toisaalta halutaan viimeistellä jokin työ ennen viikonloppua ja aikaa kyselyiden täyttämiseen ei välttämättä löydy. Niinpä kyselyn lähettämispäiväksi valikoitui tiistai ja kellon ajaksi Kysely lähetettiin yrityksille helmikuussa Kaikille yrityksille ei välttämättä ole selvää, mitä tarkoittaa sähköinen taloushallinto tai sähköinen taloushallintoohjelma, joten kyselylomakkeen mukaan liitettiin saatekirje, joka antaa muutamia esimerkkejä sähköisestä taloushallinnosta ja sen ohjelmista. Saatekirje löytyy kokonaisuudessaan liitteistä (Liite 1). Kaiken kaikkiaan yrityksiä, joille kysely lähetettiin, oli 951. Kuitenkin 29 yritystä oli sellaisia, joiden sähköpostiosoitteet eivät olleet voimassa tai yrityksen yhteyshenkilö ei ollut muutoin tavoitettavissa. Näin ollen yrityksiä, jotka kyselylomake tavoitti, oli 922. Vastauksia saatiin 73, jolloin vastausprosentiksi muodostui kyselylomakkeen tavoittaneista 7,9 %. Kysely lähetettiin näin suurelle määrälle yrityksiä, koska oli oletettavaa, että vastausprosentti jää suhteellisen matalaksi tutkimuksen luonteen huomioon ottaen. Lähettämällä kysely suurelle joukolle varmistettiin, että vastauksia saadaan mahdollisimman paljon.\n19 Kysymyksien laatiminen Kyselytutkimuksen kysymykset laadittiin osittain yhdessä toimeksiantajan kanssa. Kyselyn alkuun haluttiin laittaa muutama yleinen, kaikille helposti vastattava kysymys. Viidennestä kysymyksestä eteenpäin alettiin selvittää taloushallintopalveluiden käyttöä yrityksissä. Kyselylomakkeeseen luotiin eri reittejä sen mukaan, mikä tilanne yrityksessä on. Näin ollen vastattavia kohtia yksittäiselle yritykselle tuli tilanteesta riippumatta kahdeksan. Kyselylomake haluttiin pitää tietoisesti niin lyhyenä ja yksinkertaisena kuin mahdollista, ettei vastaajia karkotettaisi pitkällä ja vaikeaselkoisella lomakkeella. Kysymykset olivat pääosin strukturoituja eli kysymys sekä vastausvaihtoehdot olivat suljettuja. Myös muutama tekstikysymys otettiin mukaan. Viimeisessä kysymyksessä haluttiin selvittää yrityksen yleinen kanta sähköisistä taloushallintoohjelmista ja tämä kohta toimi vapaa sana osiona. 3.3 Tutkimustulokset Ensimmäisissä neljässä kysymyksessä selvitettiin yritysten taustatietoja ja lähtökohtia. Ensimmäisessä kuviossa yritykset on jaoteltu yhtiömuodon mukaan. Tähän kysymykseen jätti vastaamatta neljä vastaajaa. Jäljellä jääneistä 69 vastaajasta enemmistö oli osakeyhtiöitä (62 %). Toiseksi yleisin yhtiömuoto oli toiminimi, joita oli 29 % vastaajista. Avoimia yhtiöitä tai kommandiittiyhtiöitä oli 9 % vastaajista. Kyselyssä oli vastausvaihtoehtona myös osuuskunta, mutta kenelläkään vastaajista ei ollut yhtiömuotona osuuskuntaa.\n20 20 70% 60% 62% 50% 40% 30% 29% 20% 10% 0% 9% Osakeyhtiö Avoin yhtiö / kommandiittiyhtiö Toiminimi Kuvio 1 Yhtiömuoto (n=69). Kuviossa 2 selvitettiin vastaajien toimialat. Apuvälineenä käytettiin Tilastokeskuksen toimialaluokitusta vuodelta 2008 (Toimialaluokitus 2008). Toimialaluokitus havainnollistaa yrityksien jakautumista toimialojen välillä. Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta sekä teollisuus olivat selvästi yleisimmät toimialat ja niiden joukkoon kuului lähes joka toinen vastaajista. Tukku- ja vähittäiskaupan sekä terveysja sosiaalipalveluihin piiriin kuului lähes joka neljäs vastaajista. Loput toimialoista kuuluivat viimeiseen neljännekseen ja saivat vain hajaääniä. Tähän kysymykseen jätti vastaamatta kolme vastaajaa ja kolmen vastaajan vastaukset piti hylätä niiden epäselvyyden vuoksi.\n21 21 Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta Teollisuus Tukku- ja vähittäiskauppa Terveys- ja sosiaalipalvelut Informaatio ja viestintä Hallinto- ja tukipalvelutoiminta Muu palvelutoiminta Kiinteistöalan toiminta Taiteet, viihde ja virkistys Kuljetus ja varastointi Rahoitus- ja vakuutustoiminta Rakentaminen Sähkö-, kaasu- ja lämpöhuolto Majoitus- ja ravitsemistoiminta 1% 1% 1% 1% 1% 3% 3% 3% 4% 6% 10% 13% 22% 27% 0,0 10,0 20,0 30,0 Prosenttia Kuvio 2 Toimiala (n=67). Kolmannessa kuviossa selvitettiin, kauanko vastaajayritykset ovat olleet toiminnassa. Vastaajien tuloksista selviää, että kyselyyn osallistuneista suurin osa, 64 %, on ollut toiminnassa yli 10 vuotta vuotta toimineita yrityksiä oli 11 % ja neljännes eli 25 % oli yrityksiä, jotka ovat olleet toiminnassa alle 5 vuotta. Kysymykseen jätti vastaamatta yksi vastaaja. 25% Alle 5 vuotta 5-10 vuotta 64% 11% yli 10 vuotta Kuvio 3 Yrityksen ikä (n=72).\n22 22 Neljännessä kuviossa tarkasteltavina olivat yrityksien liikevaihdot. Liikevaihdot jakautuivat melko tasaisesti kaikkien vaihtoehtojen kesken. Yrityksistä 63 %:lla liikevaihto oli euroa tai enemmän euron sekä yli euron liikevaihdot jakautuivat keskenään lähes tasan. Alle euron liikevaihdon yrityksiä oli hieman yli viidennes (21 %) sekä euron yrityksiä oli 17 %. Kysymykseen jätti vastaamatta yksi vastaajista. 30% 31% 32% 20% 21% 17% 10% 0% alle yli Kuvio 4 Liikevaihto (n=72). Viidennessä kuviossa havainnollistettiin, onko vastaajayrityksillä sähköistä taloushallinto-ohjelmaa käytössään. Kyllä vastaukset saivat pienen enemmistön saaden 51 % vastauksista. Kaksi vastaajaa jätti vastaamatta tähän kysymykseen. 49% Kyllä 51% Ei Kuvio 5 Onko käytössä sähköinen taloushallinto-ohjelma (n=71).\n23 23 Kuudennessa kaaviossa selvitettiin, onko yritys harkinnut sähköisen taloushallintoohjelman käyttöönottoa. Tähän kysymykseen pyydettiin vastaamaan vain niitä, joilla ei ole taloushallinto-ohjelmaa vielä käytössään. Yrityksistä lievä enemmistö eli 58 % ei ollut harkinnut sähköisten taloushallintopalveluiden käyttöönottoa. 60% 58% 40% 42% 20% 0% Kyllä Kuvio 6 Harkinnut sähköisen taloushallinto-ohjelman hankkimista (n=41). Ei Taulukossa 7 selvitettiin, paljonko yritys olisi valmis maksamaan sähköisestä taloushallinto-ohjelmasta. Tämä kysymys oli suunnattu siis niille vastaajille, joilla ei vielä ollut taloushallinto-ohjelmaa käytössään. Selvästi suurin osa (60 %) oli halvimman taloushallintaohjelman kannalla ja oli valmis maksamaan ohjelmasta enintään 200 euroa vuodessa. Lähes joka neljäs vastaajista oli valmis maksamaan ohjelmasta yli 200 euroa, mutta kuitenkin alle tuhat euroa vuodessa. Korkeintaan 3000 euroa maksavia ohjelmia oli valmis maksamaan vain 14 % vastaajista. Yli 3000 euroa ei ollut kukaan vastaajista valmis maksamaan.\n24 24 80% 60% 60% 40% 26% 20% 14% 0% alle 200 euroa euroa euroa yli 3000 euroa 0% Kuvio 7 Paljon valmis maksamaan ohjelmasta vuositasolla (n=42). Kahdeksannessa kysymyksessä tarkasteltiin sähköisen taloushallinto-ohjelman kuluja vuositasolla ja sitä havainnollistaa kuvio 8. Kysymys oli kohdistettu yrityksille, joilla oli jo sähköinen taloushallinto-ohjelma käytössään, mutta kysymykseen vastasi kuitenkin myös yrityksiä, joilla ei ole taloushallinto-ohjelmaa. Heidän vastauksiaan ei otettu kuvioon mukaan, koska se olisi vääristänyt tuloksia. Yritysten vastaukset jakaantuivat pääosin kolmen ensimmäisen vastausvaihtoehdon kesken ja nämä kolme vaihtoehtoa kattoivat yli 90 % kaikista vastauksista. Huomioitavaa on, että halvinta vaihtoehtoa, alle 200 euroa, käytti vain joka neljäs vastanneista yrityksistä. Kalleinta vaihtoehtoa, yli 3000 euroa vuodessa, käytti myös muutama yritys.\n25 25 40% 37% 30% 31% 23% 20% 10% 9% 0% alle 200 euroa euroa euroa yli 3000 euroa Kuvio 8 Kulut vuositasolla (n=44). Viimeisessä valmiit vastausvaihtoehdot sisältäneessä kysymyksessä selvitettiin vastaajien tyytyväisyys omaan ohjelmaansa ja sitä kuvataan yhdeksännessä taulukossa. Tavoitteena oli selvittää, ovatko yritykset tyytyväisiä taloushallintoohjelmansa hinta-laatusuhteeseen. Tämä kysymys oli suunnattu yrityksille, joilla oli taloushallinto-ohjelmisto käytössään, koska he pystyvät arvioimaan hintalaatusuhdetta omalta kohdaltaan. Vastauksia tuli myös yrityksiltä, joilla ei ollut käytössään taloushallinto-ohjelmaa, mutta heidän vastauksiaan ei otettu kuviossa huomioon, koska ne olisivat vääristäneet todellista tilannetta. Suurin osa yrityksistä oli tyytyväisiä nykyisen taloushallinto-ohjelmansa hintalaatusuhteeseen. Joka viides yrityksistä oli kuitenkin sitä mieltä, että jotain parannettavaa olisi.\n26 26 20 % Kyllä Ei 80 % Kuvio 9 Tyytyväisyys hinta-laatusuhteeseen (n=35). Viimeisessä kysymyksessä yritykset saivat itse kirjoittaa tuntemuksiaan sähköisistä taloushallinto-ohjelmista. Palautteita tuli niin puolesta kuin vastaan ja näin ollen vastaukset jaettiin kahteen listaan. Toinen lista suhtautuu taloushallinto-ohjelmiin myönteisemmin ja toisella listalla taloushallinto-ohjelmilla ei nähdä niin suurta merkitystä. Joitakin vastauksia jouduttiin muokkaamaan luettavuuden ja selkeyden parantamiseksi. Suurimmat pelot, joita sähköisen taloushallinto-ohjelman käyttöönotossa oli, liittyivät mahdollisiin teknisiin vaikeuksiin ja vaatimuksiin tai se koettiin olevan liikaa aikaa vievää alussa. Monet myös arvostavat kirjanpitotoimiston työtä ja luottavat heidän ammattitaitoonsa ohi sähköisten palveluiden. Muutamat yritykset eivät uskoneet saavansa rahallista säästöä nykyiseen verrattuna. Osa yrityksistä oli niin pieniä, etteivät he kokeneet sähköistymistä viisaaksi heidän kannaltaan.\n27 27 Tässä muutamia esimerkkejä heidän vastauksistaan, jotka eivät käytä taloushallinto-ohjelmaa säännöllisesti tai muutoin kertovat sen kehitettävistä puolista: - Tällä hetkellä riittää pelkkä laskutusohjelma. - Ohjelman toimimattomuus ajoittain kiireisinä aikoina. - Käyttöönotto pitkähkö prosessi, yhteensovitus hankalaa ei-sähköisten järjestelmien/käyttäjien kanssa. - Paljon yhteensopivuusongelmia mm. sähköisessä laskutuksessa, vaikka pitäisi olla standardi. - Perinteinen postin kautta laskutus yksinkertaisempi ja selvempi. Liikaa hienostelua mielestäni. - Emme ole vielä tarvinneet itse, koska vaihtomme on pieni. - Ei tällä hetkellä tarvetta. Lähetän itse laskut pankin laskutusohjelmalla ja maksan laskuni itse (1-5 laskua kuukaudessa). Kaiken muun hoitaa kirjanpitäjä kohtuullisella korvauksella. - Kirjanpitotoimisto on tehnyt kirjanpitoni, eikä vielä ole tullut ajankohtaiseksi. Tapahtumia on aika vähän. Varmaan olisi hyvä järjestelmä, jos itse tekisin koko kirjanpidon. - Sähköinen taloushallinto-ohjelma ei tuo mukanaan osaamista, toisin kuin osaava kirjanpitoyritys. - Toiminimi-yritykselle riittää varsin hyvin pankin kanssa tehty tili, jossa on pankkilaskutus-ohjelma = sen kautta hoituu e-laskut ja verkkolaskujen lähetys/vastaanotto. - Lisää tunnuslukuja, uusia ohjelmia opeteltavaksi ja riippuvaisuus tietokoneesta ja verkoista lisääntyy. - Koska me painamme paljon nimenomaan lomakkeita ja kirjekuoria, olemme periaatteesta lähettäneet omat laskumme paperisina. - Pienille asiakasyrityksille sähköisistä taloushallinto-ohjelmista ei ole juurikaan hyötyä. Verkkolaskuja ei pysty lähettämään kovin monille asiakkaille tai asiakkaiden asiakkaille. Sähköisistä palveluista oikeastaan hyötyvät lähinnä isommat asiakasyritykset. - En tarvitse pienen kirjanpidon ja salassapitoasioiden takia. - Voi hidastaa toimintaa, jos ohjelma ei toimi ja helpdesk ei auta nopeasti. Virheiden korjaaminen voi olla vaikeampaa.\n28 28 - Ohjelmistoyritykset rahastavat sikana. - Haittana riippuvaisuus tekniikan ja laitteiden toimivuudesta. - Sopii suurempiin yrityksiin. - Kulut ja oma työmäärä kasvaa. Kirjanpitäjän työmäärä oletettavasti pienenisi, mutta laskisiko myös kustannukset? - Päivityksiä liian usein ja kehitys sähköistämisessä liian nopea. - Vaikeutena on vaatimus melkoisesti perehtyä systeemin kokonaisuuteen. Tekniikka tuntuu aluksi monimutkaiseltakin. Oma taito päästä tarvittaviin tietoihin kehittyy pikku hiljaa, mutta alkuvaiheessa on itsellä jonkinlainen "hallitsemattomuuden" tunne. - Ohjelman opetteleminen aikaa vievää. - Ohjelman hitaus hitailla verkkoyhteyksillä. - Verkkoyhteyden kaaduttua työt lakkaa. Myönteiset kannanotot sähköisistä taloushallinto-ohjelmista liittyivät pääosin sen nopeuteen, helppokäyttöisyyteen, ajan ja paperin säästöön sekä postikulujen säästöön. Hyötyinä mainitaan myös virheiden vähentyminen, reaaliaikaisuus sekä yrityksen tunnuslukujen helpompi seuranta. Monet myös totesivat, etteivät tulisi ilman ohjelmaa enää toimeen. Tässä muutamia esimerkkejä heidän vastauksistaan, jotka kokivat sähköisen taloushallinnon myönteisenä asiana: - Hyötyinä ajattelen mm. ajan ja paperin säästöä, virheiden vähenemistä, kun ei tarvitse näppäillä moneen paikkaan. - Useilla asiakkaillamme sellainen on ja suosittelemme sähköistä reaaliaikaista ohjelmistoa aina, kun asiakkaamme ovat vaihtamassa järjestelmää. - Ihan jees, jos laskutettavaa ja maksettavaa on paljon kappalemääräisesti. - Sähköinen taloushallinto poistaa riippuvuuden vuorokaudenajoista, postin kulkemisesta yms. Nopeuttaa myyntilaskun maksatusta, poistaa postikuluja, vähentää turhaa kulkemista postitoimistoon, kaikki pelaa mukavasti omasta työhuoneesta.\n29 29 - En vaihtaisi pois ja yritän saada kaikki asiakkaat käyttämään mahdollisimman laajasti sähköisiä palveluja. Parhaimmillaan hyötyjä ovat ajantasainen taloushallinto, sama järjestelmä sekä tilitoimiston että yrittäjän käytössä. - Kirjanpidon nopeus asiakkaan ja tilitoimiston välillä. - Nopeus, helppokäyttöisyys, reaaliaikaisuus. - Aivan ehdoton. Kaikkien pitäisi ottaa sähköinen taloushallinto käyttöön! - Nopeuttaa asioiden käsittelyä. - Vapauttaa itse yrittäjän kädet ja aikaa ns. kentällä tehtävään työhön - Olemme olleet erittäin tyytyväisiä taloushallinnon ohjelmiimme. Täydellinen ratkaisu pk-yrityksille. - Ilman sitä ei enää tulisi toimeen. - Vaikuttaisi oikovan mutkia, turha käsityö jäisi pois - Tarpeellinen, ilman ei enää nykyään pärjää. - Säästö paperinkulutuksessa ja postituskuluissa. - Nykyaikaisia ja helppokäyttöisiä. - Hyötynä nopeuttaisi tiettyjä asioita ja pystyisi palvelemaan ehkäpä useampaa asiakasta lyhyemmässä ajassa. - Paperitulosteet vähentyneet. - Helpottavat huomattavasti työtä, vähentää paperinkulutusta. - Edullisuus. - Ohjelma on linkitetty pankin, yrityksen ja kirjanpitäjän välille joten asioitten hoito tehostuu ja helpottuu. Vaikka ohjelma maksaa jotain kuukaudessa, niin ohjelman tehokkuuden myötä kirjanpitäjän maksut vastaavasti pienenee. - Nopeus ja helppokäyttöisyys - Kokonaisvaltaisuus on hyvä asia. Eri sektorit linkittyvät yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Hyvät raportit säännöllisesti auttavat seuraamaan yrityksen tilannetta. Ratkaisu on vaivaton aina viranomaisilmoituksia myöten. - Nopeuttaa. - Vähentää paperiliikennettä yrityksen ja tilitoimiston välillä. - Raportit saa suoraan ohjelmasta erilaisin hakuehdoin. - Reaaliaikainen tuloslaskennan ja taseen seuraaminen helpompaa. - Asiointi tilitoimistossa vähenee. - Paperityötä vähemmän ja postituksen itseltä pois, koska palvelu pilvessä.\n30 Ristiintaulukointi Ristiintaulukoinnin avulla pystytään havainnoimaan asiaa tarkemmin ja monipuolisemmin kuin yksittäisillä kuvioilla ja pystytään vertailemaan useampaa kohtaa samanaikaisesti. Taulukossa 1 tehtiin ristiintaulukointi liikevaihdon ja ohjelmasta aiheutuneiden kulujen kesken. Alle euron liikevaihdolla toimivat yritykset käyttivät vain kahta halvinta vaihtoehtoa, mutta kuitenkin hieman enemmän kaikkein halvinta vaihtoehtoa. Toiseksi pienimmät eli liikevaihdoltaan euron yritykset käyttivät palveluita hieman tasaisemmin ja vastaukset jakaantuivat lähes tasan kolmen ensimmäisen kuluvaihtoehdon kesken. Tätä hieman suuremmat yritykset, liikevaihdoltaan euroa, käyttivät eniten halvinta ohjelmavaihtoehtoa. Puolet näistä yrityksistä ilmoitti käyttävänsä halvinta vaihtoehtoa ja toinen puolikas yrityksistä käytti pääosin toiseksi ja kolmanneksi kalleinta kuluvaihtoehtoa. Yli euron liikevaihdon omaavat yritykset eivät juurikaan käyttäneet halvimpia ohjelmistoja, sillä niitä käytti vain 14,3 % yrityksistä. Yli 70 % kyselyn suurimmista yrityksistä käytti toiseksi ja kolmanneksi kalleinta kuluvaihtoehtoa eli euron ja euron ohjelmistoja. Myös kalleinta tarjolla ollutta vaihtoehtoa käytti muutama yritys. Kun tehdään khiin neliötesti, saadaan p-arvo, jonka avulla havaitaan, että ohjelmien kulujen ja liikevaihdon välillä ei ole tilastollisesti merkitsevää riippuvuutta (χ2 = 10,218, df = 9, p-arvo = 0,333).\n31 31 Taulukko 1 Liikevaihdon vaikutus ohjelman kuluihin (n=44). Ristiintaulukointi: Liikevaihto * Ohjelman kulut Ohjelman kulut Liikevaihto Yhteensä alle euroa euroa euroa yli euroa ohjelmien kulujen välillä olisi riippuvuutta (χ2 = 9,100, df = 3, p-arvo = 0,028), mutalle 200 euroa euroa euroa yli 3000 euroa Yhteensä Määrä Prosenttia 66,7% 33,3% 0,0% 0,0% 100,0% Määrä Prosenttia 28,6% 42,9% 28,6% 0,0% 100,0% Määrä Prosenttia 50,0% 20,0% 20,0% 10,0% 100,0% Määrä Prosenttia 14,3% 38,1% 38,1% 9,5% 100,0% Määrä Prosenttia 31,8% 34,1% 27,3% 6,8% 100,0% Taulukko 2 havainnoi ristiintaulukoinnin avulla ohjelman kulujen vaikutusta tyytyväisyyteen hinta laatusuhteessa. Alle 200 euroa sähköisiin taloushallinto-ohjelmiin käyttävät yritykset ovat pääosin tyytyväisiä tuotteensa hinta / laatusuhteeseen, tyytyväisiä oli 76,9 % vastaajista. Yritykset, jotka maksavat sähköisestä taloushallinto-ohjelmastaan euroa, olivat todella tyytyväisiä tuotteensa hinta laatusuhteeseen. Hieman yli 93 % vastaajista oli tyytyväinen ohjelmaansa. Ainoastaan yksi yritys ei ollut tyytyväinen hinta laatusuhteeseen. Yritykset, jotka maksavat taloushallinto-ohjelmastaan euroa jakaantuivat kaikista tasaisimmin tyytyväisyyden suhteen. Pieni enemmistö (54,5 %) ei ollut tyytyväinen ohjelmansa hinta laatusuhteeseen. Yli 3000 euroa ohjelmastaan vuodessa maksavat yritykset ovat olleet tyytyväisiä palvelunsa laatuun. Yli 3000 euron yrityksistä kukaan ei ollut tyytymätön hinta laatusuhteeseen. Khiin neliötestin p-arvo osoittaa sen, että tyytyväisyyden hinta laatusuhteessa ja\n32 32 ta koska vertailussa oli mukana liian paljon pieniä frekvenssejä, riippuvuutta ei voi luotettavasti yleistää. Taulukko 2 Ohjelman kulujen vaikutus hinta laatusuhteen tyytyväisyyteen (n=42). Ristiintaulukointi: Ohjelman kulut? * Tyytyväisyys hinta / laatusuhteeseen Ohjelman kulut vuositasolla? Yhteensä alle 200 euroa euroa euroa yli 3000 euroa Tyytyväisyys hinta / laatusuhteeseen Kyllä Määrä Prosenttia 76,9% 23,1% 100,0% Määrä Prosenttia 93,3% 6,7% 100,0% Määrä Prosenttia 45,5% 54,5% 100,0% Määrä Prosenttia 100,0% 0,0% 100,0% Määrä Prosenttia 76,2% 23,8% 100,0% Ei Yhteensä Taulukko 3 kertoo liikevaihdon vaikutuksen siihen, onko yrityksessä käytössä sähköinen taloushallinto-ohjelma. Pienistä, alle euron liikevaihdon yrityksistä selkeä enemmistö ei käytä sähköisiä taloushallinto-ohjelmia. Ainoastaan hieman alle 30 % näistä yrityksistä käyttää palveluita yrityksessään. Hieman suuremmista eli euron liikevaihdollisista yrityksistä sähköisten taloushallintoohjelmien käyttö jakaantui tasan vastanneiden kesken euron liikevaihdolla toimivista yrityksistä enemmistö ei käyttänyt sähköisiä taloushallintopalveluita toiminnassaan. Prosenttiosuuden mukaan yrityksiä, jotka eivät käyttäneet sähköisiä ohjelmistoja, oli hieman yli 60 %. Kyselyssä suurimmat, eli yli euron liikevaihdolla toimivat yritykset käyttivät sähköisiä palveluita reilulla enemmistöllä. Lähes 80 %:lla näistä yrityksistä on käytössään sähköinen taloushallinto-ohjelma.\n33 33 Khiin neliötestin p-arvo osoittaa, että sähköisen taloushallinto-ohjelman käytön ja liikevaihdon välillä on riippuvuutta (χ2 = 11,062, df = 3, p-arvo = 0,011). Riippuvuutta voidaan siis pitää tilastollisesti merkitsevänä. Taulukko 3 Liikevaihdon vaikutus taloushallinto-ohjelman käyttöön (n=70). Ristiintaulukointi: Liikevaihto * Sähköinen taloushallinto-ohjelma käytössä? Sähköinen taloushallintoohjelma käytössä? Liikevaihto alle euroa Yhteensä euroa euroa yli euroa Kyllä Ei Yhteensä Määrä Prosenttia 28,6% 71,4% 100,0% Määrä Prosenttia 50,0% 50,0% 100,0% Määrä Prosenttia 38,1% 61,9% 100,0% Määrä Prosenttia 78,3% 21,7% 100,0% Määrä Prosenttia 51,4% 48,6% 100,0% 3.5 Johtopäätökset Kyselytutkimuksessa haluttiin selvittää, missä mittakaavassa Etelä-Pohjanmaan alueen pk-yritykset käyttävät sähköisiä taloushallintopalveluita työssään ja selvitettiin yrityksien halukkuutta siirtyä sähköiseen järjestelmään. Kyselyn vastaanotti yhteensä 922 yritystä ja vastauksia saatiin 73. Palautusprosentiksi muodostui 7,9 %. Palautusprosentin pienuudesta johtuen tästä tutkimuksesta ei voida vetää suoria johtopäätöksiä Etelä-Pohjanmaan pk-yrityksien taloushallinto-ohjelmien käyttöön. Tavoitteena oli ottaa yhteys kaikkiin saatavilla oleviin yrityksiin ja kuten osiossa Tutkimusmenetelmä ja yrityksien valinta mainitaan, kysely suoritettiin aiemmin mainituin keinoin sähköpostin avulla. Kysely lähetettiin kaikille Etelä-Pohjanmaalla\n34 34 sijaitseville pk-yrityksille, joiden kotisivut ja sitä kautta yhteystiedot eli tässä tapauksessa sähköpostiosoitteet, löytyivät Seinäjoen Elinkeinokeskuksen (SEEK) sivuilta. Sähköpostiosoitteiden etsimisessä onnistuttiinkin ja tavoite täyttyi siltä osin. Tästä kertoo yrityksien suuri lukumäärä, joille kyselylomake lähti. Tämän jälkeen pallo oli yrityksillä ja vastauksia toivottiin mahdollisimman paljon. Vastauksia ei kuitenkaan tullut kovin suurta määrää, mikä söi hieman tutkimuksen luotettavuutta. Tutkimuksesta pystyy kuitenkin tekemään yksittäisiä havaintoja siitä, missä tilassa sähköisten palveluiden käyttö Etelä-Pohjanmaalla on. Kuten kuvio 4 kertoo, vastauksia saatiin jokaisesta liikevaihto-luokasta, mikä tarkoittaa, että niin pienet kuin suuretkin yritykset osallistuivat tutkimukseen ja näin ovat keskenään vertailtavissa. Tutkimukseen osallistuneet yritykset jakautuivat puoliksi niiden kesken, joilla on sähköinen taloushallinto-ohjelma käytössään ja niiden, joilla ei ole (Kuvio 5). Tämä oli hyvä asia tutkimuksen kannalta, sillä näin saatiin runsaasti näkemyksiä puolesta ja vastaan. Pystyttiin tuomaan esille sähköisten taloushallinto-ohjelmien hyviä ja huonoja puolia suoraan käytännön tasolta. Kuviossa 6 selvitettiin sitä, ovatko yritykset, joilla ei vielä sähköisiä taloushallintopalveluita ole, harkinneet ohjelman käyttöönottoa tulevaisuudessa. Näistä yrityksistä 42 % oli harkinnut ottavansa sähköisen taloushallinto-ohjelman käyttöön. Luku on kaikkiaan hyvä ja kertoo siitä, että sähköistyminen on toden teolla tulossa yhä laajemmalti myös pienten yritysten käyttöön. Jäljellä jäänyt 58 %, jotka eivät ole harkinneet sähköisiä palveluita, toisaalta kertoo, että kaikkia, yleensä pieniä muutaman hengen yrityksiä, ei ole vielä saatu sähköisen taloushallinnon kelkkaan mukaan, eikä aivan lähitulevaisuudessa näin tule tapahtumaankaan. Tämä johtuu pitkälti siitä, että toimistoasiat on totuttu tekemään käsin ja paperia käyttämällä, eikä tietokone välttämättä ole tutuin väline työasioissa. Tällaisella periaatteella toimivia yrityksiä on vaikea vakuuttaa sähköisyyden eduista ja siinä piileekin lähitulevaisuuden suurin työsarka sähköisyyteen siirryttäessä. Kuvio 7 kertoo, mitä yritykset, joilla ei vielä sähköistä taloushallinto-ohjelmaa ole käytössään, olisivat valmiita ohjelmasta maksamaan. Kuten oletettavaa, suurimmat vastausmäärät osuivat halvimpiin vaihtoehtoihin. Kaksi halvinta vaihtoehtoja,


Miehenkin jaloille: Salvequick -kuorintasukat | Stylefellow\nDIY Miehenkin jaloille: Salvequick -kuorintasukat\nTyylimies on kenkämies ja huoltaa jalkineitaan säännöllisesti. Jalat, jotka kenkiin sujautetaan, jäävät kuitenkin usein luvattoman vähälle huomiolle. Valtaosalle miehistä jalkojen huoltaminen tarkoittaa kynsienleikkuuta ja suihkun yhteydessä tapahtuvaa pesua – tällöinkin puolihuolimattomasti.\nJalkojen hyvinvointi on kuitenkin tärkeää. Liikunnallisen ja paljon kävelevän miehen jalat näyttävät valitettavan usein tietyömaalta railoineen, kovettumineen ja karheuksineen. Nämä vaikuttavat pahimmillaan jopa askellukseen ja ovat halkeillessaan tulehduksille altistava tekijä. Sanomattakin on selvää, että myös sukat ja kengät kärsivät kovettumia täynnä olevista jaloista.\nSäännöllinen kovettumien raspaus ja jalkavoiteen käyttö tekevät ihmeitä, mutta etenkin ennen kesää ja loaferkelejä saatetaan tarvita järeämpääkin aseistusta. Jalkahoitoloiden tarjoama kuorinta on mahdollista tehdä myös kotona. Tyyliniekka testasikin Salvequickin valmistamat, hyvinvarustetuista marketeista saatavat kuorintasukat.\nSalvequick-kuorintasukat ovat maito- ja AHA-happojen kuorintavaikutukseen perustuva kotikuorintaratkaisu jaloille. Vaikka valmistaja ilmoittaa tuotteen sopivan kokoon 43 asti, sujahti testaajan kapea 44,5 (UK 10 E/F) jalka sukkaan vaivatta, ollen toki koon ehdottomalla ylärajalla. Etenkin leveämpijalkaisten kannattaa jalkojen suuremman tilavuustarpeen vuoksi pysyä valmistajan suosituksessa.\nItse tuote muistuttaa sukan sijaan hivenen jalan mukaan muotoiltua muovipussia. Ohjeiden luova lukeminen on käytettäessä tärkeää – koko yläosan auki leikkaaminen vaikeuttaa kiinnitystä huomattavasti. Paremman tuloksen saa aikaan leikkaamalla takaosasta eteenpäin vain sen verran kuin tarvitsee jalan sisään saamiseksi. Jotta vaikuttava aine tulisi kauttaaltaan ihokontaktiin, kannattaa kuorintasukkien päälle vetää vielä tavalliset sukat.\nMikäli tavoitteena on sileät jalat jotakin tilaisuutta tai esim. matkaa varten, kannattaa käsittely tehdä väh. 3 viikkoa ennen tapahtumaa. Aktiivisen vaikutuksen kesto on n. 10-15 päivää, jonka aikana kuoriutuminen on voimakasta.\nHuom! Kuvasarjassa esiintyy vuosikymmenten kamppailulajiharrastuksen ja yleisen hoitohuolettomuuden kaltoinkohtelema jalkapari. Emme suosittele jatkamista heikkohermoisille!\nLähtötaso. Jalat ovat karkeassa kunnossa. Kantapää muistuttaa Jura-vuoristoa yli viiden millimetrin kovettumineen.\nVarpailla ei mene sen paremmin. Huomautettakoon, että jalat näyttävät kuvissa tosielämää paremmilta. Maailma ei ole kaunis kamppailijan jaloille.\nKuorintasukat laitetaan pestyihin jalkoihin. Pussia kannattaa leikata auki vain sen verran kuin tarvitsee. Päälle on hyvä vetää vielä tavalliset sukat, jotka pitävät vaikuttavan aineen ihokontaktissa.\nNoin kolmen päivän kuluttua kuoriutuminen alkaa. Jaloissa kannattaa pitää sukkia, koska irtonaista ihoa on muutoin kaikkialla.\nPari päivää myöhemmin pohja alkaa osoittaa kuoriutumisen merkkejä. Nahka on muuttunut harsokuvioiseksi ja on ikään kuin irrallaan jalkapohjasta.\nIhoa irtoaa melkoisesti – suurimpana hämmästyksenä on, kuinka paljon jaloissa oikein on nahkaa.\nJalkojen uuden ihon tieltä väistynyt vanha nahka on parhaimmillaan jopa…taiteellinen näky.\nParia viikkoa myöhemmin ihon alta on paljastunut lähes inhimillinen jalkapari. Näin sileät eivät pohjat ole olleet sitten syntymän. Yllätys on kieltämättä melkoinen.\nSalvequick-kuorintasukat ovat helppo tapa suorittaa jalkahoito. Skeptisesti suhtautuva koekaniini hämmästyi tehosta – lähinnä kantapäiden vuosien aikana keräämä sarveiskerros olisi tarvinnut raspauksen ennen kuorintasukkien käyttöä. Vaikutus kävelymukavuuteen oli lähes yletön ja jalkojen tuntoherkkyys parani. Samalla lensi romukoppaan takaraivoon juurtunut ajatus jalkahoidosta kauniimman sukupuolen hassutuksena.\nTyyliniekka antaa Salvequick-kuorintasukille positiivisesti yllättyneen suosituksensa!\nTeksti on toteutettu yhteistyössä Salvequickin kanssa.\nTeksti, kuvat: Jussi Häkkinen, Anu Rautalin\nEdellinen artikkeliHerrainpukimon mittapäivä Helsingissä 11. kesäkuuta\nSeuraava artikkeliTyyliniekka Firenzessä\nPR 12.6.2016 at 23:50\nSukulaismies onnistui vahingossa löytämään vastaavan kuorintatavan joskus reilu 20 v sitten. Hän nimittäin oli maatilalla tekemässä AIV-säilörehua, jonka säilöntään käytettiin oliko AIV2-liuosta vaiko muurahaishappo-pohjaista vastaavaa. Hänelläpä oli jaloissaan kangastennarit, jotka rehukasaa talikolla levitettäessä toki vettyivät… Kertoman mukaan pari päivää myöhemmin sai jalkanahat riisua kuin sukat!


Miten Internet Voi Tehdä Rahaa Youtube 2019: Ssä 10 vinkkiä – Kuinka menestyä vloggaajana?\nMiten internet voi tehdä rahaa youtube 2019: ssä, kumppanisisältöä: sofigate\nParas yritys sijoittaa bitcoin aitoja tapoja ansaita ylimääräistä rahaa kotoa paras tapa saada rahaa bittielämässä miten tehdä lisää rahaa verkossa suomi.\nOdotan innolla mitä tuleman pitää, mutta en lyö vetoa kummankaan puolesta. Youtubeen kaivataan lisää tutoriaali- ja testaussisältöjä sekä terveelliseen syömiseen liittyviä videoita. Tubettajat Roni Back vas.\nPeil on muun muassa ottanut tiiviit bullet pointit ja emojit käyttöön kerronnassaan, eikä se ole yhtään niin huono idea kuin aluksi voisi luulla. Haasteista ensimmäinen on vanha tuttu, jälkimmäinen on uudempi. Vai mietitkö Instan storyjä eteenpäin täppäillessäsi, että nyt katson videota ja nyt luen tekstiä?\nTube-yhteistöihin suhtaudutaan positiivisemmin kuin mainontaan internetissä, ulkona, elokuvissa tai radiossa.\nInternetiin kehitetään jatkuvasti uusia tapoja jakaa sisältöjä, eikä lainsäädäntö ole pysynyt kärryillä tekniikan kehityksen kanssa. Youtubella olisi suuri riski joutua pulaan tekijänoikeuden loukkauksista. Jos on sesonkiaika, silloin tienaa enemmän.\nSe tarkoittaa, että joudut tekemään enemmän töitä sen eteen, että tulet huomatuksi. Pyri jakamaan yleisösi ja kasvamaan yhdessä samanlaista juttua toteuttavien tyyppien kanssa.\nEsimerkiksi YouTuben "up and coming" listaukseen pääseminen voi tehdä ihmeitä uuden vloggaajan suosiolle. Haluamme saada ne oikein, Brittin sanoo. Youtuben mukaan siirryt toiseen palveluun on käytännössä mahdotonta selvittää, kuka omistaa oikeudet mihinkin teokseen. Etsi sopivia ihmisiä, joiden kanssa voit tehdä jotain yhdessä, vaikka miten tulla rikkaaksi pian molemmilla olisi vielä pieni seuraajakunta.\nTätä ilmaisua käytetään, kun englanninkielisessä mediamaailmassa puhutaan videoihin satsaamisesta.\nEU on viime vuosina näpäyttänyt Googlea pariinkin otteeseen eri syistä. Kaiken lisäksi alustaa käyttää jatkuvasti valtavamäärä ihmisiä! Artikla todennäköisesti myös velvoittaisi Youtuben kaltaiset alustapalvelut seulomaan niihin ladattua materiaalia ennakkoon suodatinten avulla.\nTällä hetkellä direktiivin lopullisesta muodosta neuvotellaan Euroopan parlamentin, EU-neuvoston ja komission kesken Direktiivi on määrä hyväksyä parlamentissa ennen toukokuun eurovaaleja Lähteet: Eurooppatiedotus siirryt toiseen palveluunYle Tämä artikkeli keskittyy artiklaan 13, joka näyttää olevan kaksikosta pahamaineisempi.\nNo, tänä päivänä Miten internet voi tehdä rahaa youtube 2019: ssä verkkosivuilla on taas enemmän tekstiä — toki myös videota.\nYoutube yrittää tietysti vaikuttaa vielä mielipiteisiin ja sitä kautta lakitekstin lopulliseen muotoon. Googlen Euroopan johtaja Matt Brittin. Edes nuoret eivät juurikaan kaipaa verkkoon lisää uutisvideoita. Esimerkiksi Suomen kantaa lakiehdotukseen valmistellut tekijänoikeusneuvos Viveca Still pitää mahdollisena, että artikla voisi johtaa sosiaalisen median näivettymiseen Euroopassa.\nMolemmat investoivat livevideon mahdollisuuksiin ja asteen videoihin. Mainostajat ovat kiinnostuneet videopalvelun mahdollisuuksista. Anna Juvonen.\nHanki ymmärrystä eri somepalveluiden mahdollisuuksista "YouTube on minulle ylivoimaisesti tärkein alusta, mutta on kiinnostavaa nähdä miten Facebook-videot kehittyvät seuraavien vuosien aikana. Jos kuitenkin saat luotua kanavallesi mukavan kokoisen yleisön, harrastuksesta voi tulla ajan saatossa jotain enemmän.\nLisäksi halutaan nähdä haastevideoita ja muuttuvien elämäntilanteiden rehellistä käsittelyä. Tämänhetkisen tiedon mukaan artikla 13 muuttaisi tilannetta siten, että jatkossa Youtube — ja muut vastaavat alustapalvelut — olisi ensisijaisesti vastuussa kaikesta laittomasta materiaalista. Tällä hetkellä Youtubessa on paljon sellaista materiaalia, joka on ladattu sinne ilman tekijöiden lupaa.\nUseimmiten ilmaisulla tarkoitetaan paitsi voimavarojen lisäämistä oman alustan videosisällön tekemiseen, myös tekstisisältöjen vähentämistä. Käykin toisin päin, aletaan käyttää artistin brändiä hyödyttämään tätä palvelua, Kuoppala pohtii. Hänen mielestään on mahdollista, että Euroopasta tulee sokea piste maailman internet-kartalla.\nTässä kirjoituksessa keskityn uutisvideoihin, jotka ovat oma lukunsa. Sitä on tosi vaikea murtaa. Tubettajien tuottama sisältö tavoittaa 15—vuotiaat paremmin kuin kaupallinen televisio.\nOn kyse oman valaistumiseni jakamisesta. Kesällä, alkuvuonna on hiljaisempaa ——, mutta syksy ja kevät ovat yleensä kovaa aikaa. Tv voittaa tube-sisällön 26—vuotiaiden keskuudessa. Ole oma itsesi ja tuo persoonallisuutesi esiin "Olen jakanut oman matkani seuraajien kanssa.\nOn naivia odottaa suosiota yhdessä yössä.\nSuomen suosituimpiin tubettajiin kuuluva Roni Back saa elantonsa Youtuben kautta. Ole omaperäinen "Ole omaperäinen ja luo sisältöä, jota kukaan muu ei tarjoa kanavallaan. Viveca Still pitää mahdollisena, että monet muutkin alustat alkaisivat rajata sisältöään maantieteellisesti tai lopettaisivat toimintansa.\nTv voittaa tube-sisällön 26—vuotiaiden keskuudessa.\nBrittin käyttää esimerkkinä Espanjaa, jossa Google sulki uutispalvelunsa siirryt rikas internet-sovellus ajax ja sen jälkeen palveluunkun maa otti käyttöön samankaltaista lainsäädäntöä. Älä polta itseäsi loppuun "Koska minulla ei ole pomoa, voin pitää pari päivää lomaa koska tahansa. Puhutaan valtavista korvaussummista. Parhaimmillaan kumppanuudet tuovat tietenkin lisäarvoa tubettajan sisältöihin", sanoo tiedotteessa Trootin maajohtaja Sanna Rousi.\nVastaajat listasivat Facebookin neljänneksi tärkeimmäksi mediakseen. Tekijänoikeusdirektiivin on tarkoitus suojata musiikin, kirjojen ja elokuvien tekijöiden oikeuksia internetissä.\nAinakin teoriassa on mahdollista, että nykyisen kaltainen sosiaalinen media lakkaisi Euroopassa olemasta. Minulla on varmaan enemmän menetettyjä tienestejä kuin mitä olen ansainnut, Sini Laitinen sanoo. Tubettajat tienaavat Youtube-videoillaan katselukertojen mukaan, mutta myös eri yritysten kanssa tehtävien kaupallisten yhteistöiden kautta.\nSe on pieni, mutta tärkeä askel kohti tekstijuttujen jälkeistä journalismia. Haluan puhua sosiaalisen vastuun puolesta ja saada seuraajani ajattelemaan miten kohtelemme toisiamme, eläimiä ja tätä planeettaa.\nFacebook lanseerasi vastikään hakutoiminnon videoille ja siellä julkaistut videot ovat helpommin jaettavissa. Tube-videoiden perusteella ostetaan etenkin vaatteita, kosmetiikkaa, elektroniikkaa sekä elintarvikkeita.\nUsko omaan juttuusi "Minulle videobloggaaminen on intohimo. Kuoppalalle Youtube näyttäytyy ennen kaikkea alustana, jonka kautta markkinoidaan levyä.\nMiten tehdä rahaa varastot matthew galgani miten saat rahasi pois blockchainista\nNäkökulman on oltava kokonaisvaltaisempi.\nBitcoinin varastojen luettelo fx-toimijan reuna-arvostelu, mikä on binaarinen kauppias\nTutustu muihin vloggaajiin "Yhteistyö muiden sisällöntuottajien kanssa on ollut kanavani tärkein kasvun lähde alusta saakka. Uskon, että YouTube ja Facebook tulevat olemaan tärkeimmät pelurit internet-videoiden pelikentällä, mutta kehittyvätkö ne samaan vai eri suuntaan? Tällaista kappaletta ei välttämättä kannata poistaa palvelusta, vaan sen yhteyteen voidaan sijoittaa mainos, jonka tulot jaetaan tekijänoikeuden haltijoiden ja Youtuben kesken.\nYoutuben roolina on poistaa luvaton sisältö, kun tekijänoikeuden haltijat sitä vaativat. Nykytilanteessa Youtube ei ole suoraan vastuussa luvattomasta materiaalista, vaan vastuu lankeaa lataajalle. Se on jo käsite. On tärkeää löytää oma juttusi. Seassa on kaikkea kissavideoista Hollywood-elokuviin.\nJos Youtube laittaisi lapun luukulle Euroopassa, se tarkoittaisi vaikeuksia esimerkiksi Youtuben kautta elantonsa saaville tubettajille. Youtubella on jo nyt käytössä sisällöntunnistustekniikka Content ID, jonka avulla se seuloo tekijänoikeuksia rikkovaa materiaalia pois sivustoltaan.\nMinulla on käsissäni valtava alusta, joten on tärkeää että välitän katsojille oikeanlaisen viestin ja saan heidät näkemään ison kuvan. Liiallinen kaupallisuus karkottaa Selvityksen mukaan 80 prosenttia suomalaisista nuorista aikuisista pitää erilaisten tuotteiden ja palveluiden esilletuontia tube-videoissa hyödyllisenä.\nTässä keskustelussa ei tietysti voi unohtaa algoritmeja. Onko se edelleen paras vaihtoehto maailmassa, jossa uutisten pahimmat kilpailijat tekevät kaiken toisin? Tuskin kukaan koskaan ajatteli, että hei, nyt mennään muoto edellä eikä asiakas edellä, mutta niin siinä kävi.\nYksittäinen käyttäjä ei välttämättä tuo Youtubelle euroakaan, koska kaikella Youtubeen ladattavalla sisällöllä ei ole mainosarvoa. Eivät muusikotkaan ala takomaan rahaa heti otettuaan instrumentin käteen. Kaikki sen videon tulot menivät tälle artistille. Toiset nauttivat musiikista tai hienojen efektien luomisesta.\nOikean vaikuttajan löytäminen ja sisällön tavoitteellinen suunnittelu ovat laadukkaan tekemisen kulmakivet. Palvelut ovat perusluonteeltaan sen verran erilaisia, että voidaan kysyä, onko niiden vertailu ylipäänsä hedelmällistä.\nKuten ylin kuva osoittaa, ihmiset eivät juuri kaipaa uutisiaan verkossa vain videomuodossa, kun asiasta kysytään. Vaikka tiedettiin tai ainakin olisi pitänyt tietää, että kyllä videotakin kannattaa tehdä muuallekin kuin someen, kunhan se on hyvää ja tuo lisäarvoa muihin kerrontatapoihin ansaintalogiikka on sitten toinen juttu, eli tuleeko siitä tarpeeksi rahaa.\nEsimerkiksi laittomasti ladattu musiikkikappale saattaa palvelussa kerätä nopeasti suuren määrän kuuntelukertoja. Nuoret kertoivat kiinnostuvansa, suosittelevansa ja ostavansa tuotteita herkemmin Tube-videoiden kuin Instagram- tai blogisisältöjen perusteella", Troot kertoo.\nOlen lomaillut paljon palattuania Iso-Britanniaan. Monet sosiaalisen median palvelut ovat hyviä työkaluja tunnettuuden rakentamiseen.\nKaikki on kiinni lakitekstin lopullisesta muodosta ja tulkinnasta. On naivia odottaa suosiota yhdessä yössä. Brittinin mukaan Google tapoja tehdä rahaa online-suomissa uudistuksen miten internet voi tehdä rahaa youtube 2019: ssä tarkoitusta: tekijänoikeuksien turvaamista ja sitä, että raha päätyy oikeisiin osoitteisiin, eli sisällöntuottajille.\nSyynä on se, että kun Spotify saa tulonsa sekä käyttäjiltään kerääminä kuukausimaksuina että mainoksista, Youtuben tulot pohjautuvat yksinomaan mainoksiin. Lisäksi esimerkiksi sisältöjen ennakkotarkastusvelvoite mitä ilmeisimmin edellyttäisi Suomessa perustuslain muuttamista ja erittäin tarkkaa sääntelyä, koska sillä puututaan sananvapauteen.\nTee nimeä itsellesi "Toimintaympäristö on muuttunut merkittävästi niistä vuosista kun aloitin oman urani. Yle tavoitti yhtiön Euroopan johtajan Matt Brittinin. Epäselvyys johtaa helposti siihen, että tekstiä saatetaan tulkita eri tavalla ympäri Eurooppaa.\nSpotify Etenkin musiikkiteollisuus on katsonut, että Youtube on pitänyt liikaa mainostuloja itsellään ja maksanut liian vähän muille.\nEuroopasta ei siis voisi ladata tai katsoa Youtuben sisältöjä. Jotkut pitävät editoinnista, toiset taas kuratoinnista. Hurja muutos viidessä vuodessa A-Lehtien nuorten medioiden liiketoimintajohtaja ja Tube-lehden perustaja Anni Lintula kertoo, että muutos viimeisen viiden vuoden aikana tubettamisessa on ollut hurja.\nGooglelle direktiivi voisi olla rahasampo, kun se voisi myydä patentoitua teknologiaansa kalliilla muiden käyttöön.\nSe mitä sanot ja millaista tarinaa kerrot on paljon tärkeämpää kuin kuvanlaatu. Joona Hellmanilla on 72 Youtube-seuraajaa, Papananaamalla lähes seuraajaa. Paremmin nimellä Fun For Louis miten olla binaaristen vaihtoehtojen kauppias britti matkustaa ympäri maailmaa ja videobloggaa reissuistaan. Aiheesta keskusteltiin Huomenta Suomessa keskiviikkona.\nRobotti on vapaa helppo hukkua pinnallisuuksiin, turhanpäiväisyyksiin ja itsekeskeisyyteen. Ihmismassojen tehtäväksi jäisi kuluttaa, ei tuottaa sisältöä itse. Aiemmin tänä vuonna EU-komissio tuomitsi yhtiön yli neljän miljardin euron vahingonkorvauksiin, kun se oli käyttänyt väärin markkina-asemaansa Android-käyttöjärjestelmiä käyttävissä älypuhelimissa.\nTube-yhteistöihin suhtaudutaan positiivisemmin kuin mainontaan internetissä, ulkona, elokuvissa tai radiossa. Esimerkiksi Youtuben kaikkein menestyneimmät videot ovat lähes poikkeuksetta musiikkivideoita tai elokuvatrailereita. Stillin mukaan on hämärän peitossa, mitä hyvää tilanne toisi oikeudenhaltijoille.\nPyhimys Universal -levy-yhtiön tiloissa Helsingissä. Jos olisin vaikkapa Suomessa toimivan blogialustan ylläpitäjä, geoblokkaisin sen niin, että se on saatavilla ainoastaan Suomesta.\nTällaisen järjestelmän kehittäminen on valtavan kallista.\nSaan välillä kommentteja, joissa seuraajani kertovat, että kuvanlaadun parantuessa sisältöni ei tunnu enää niin autenttiselta. Olen myös tajunnut ihmisten olevan melko kärsivällisiä — paine julkaista video, joka päivä tulee ainoastaan oman pääni sisältä. Tubettajatkin selviävät, räppäri uskoo. Samaa pätee kaikkeen luovaan tekemiseen. Jo yli miljoona -vuotiasta nuorta aikuista nauttii viikottain tubettajien tekemästä sisällöstä.\nBack kertoo tuoreen esimerkin yhdestä suosituimmasta videostaan, jolla on miehen kertoman mukaan yli miljoona katselukertaa. Jos pidät videoiden tekemisestä aloita vloggaaminen harrastuksena ja katso miten homma lähtee liikkeelle.\nPreviousMiten saada 5 dollaria verkossa\nNextBinaariasetukset demo-tili 60 sekuntia\nMitä kaupankäynnin muuntokurssi on ja | ihmisyys.fi\nEuroopan investointien hallinta oy | ihmisyys.fi\n3 tapaa ansaita ylimääräinen 500 dollaria puolella\nKymmenen miljoonaa etäkansalaista – Viro kasvaa verkossa\nArvostelut Binaarinen vaihtoehto Äänekoski: Binary Asetukset Robotti Mt4 Demo


1 Tilinpäätös toimintavuosi Tilikirjat: Päiväpääkirja Tasekirja 1/7\n2 TOIMINTAKERTOMUS KAUDELTA Yhdistys perustettiin Yhdistysrekisteriin yhdistys ja sen säännöt merkittiin Yhdistyksen rekisterinumero on Tilikausi oli yhdistyksen neljäs toimintavuosi. Yhdistyksen toiminnan tarkoitus Sääntöjensä 2 :n mukaan yhdistyksen tarkoituksena on toimialueen kaikinpuolinen kehittäminen paikallisten erityispiirteiden pohjalta, elinympäristön laadun parantaminen ja ihmisten viihtyvyyden lisääminen, Paikallistietouden lisääminen, aluehengen ylläpitäminen ja omatoimisuuden voimistaminen sekä Kaupunginosakulttuurien vaaliminen ja edistäminen Yhdistyksen vastuuhenkilöt Hallitus Yhdistyksen sääntömääräisessä syyskokouksessa yhdistyksen ja hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Tanja Karppinen. Jäseniksi valittiin kokouksessa erovuoroisten tilalle kaudeksi Seppo Aho, Päivi Maijanen-Kyläheiko, Ahti Nuottimäki ja Maarit Pimiä. Hallituksessa jatkavat (vuoden 2012 loppuun) Harri Halonen, Juha Järvinen, Toni Kailio ja Timo Kettunen. Järjestäytymiskokouksessaan hallitus päätti seuraavasta tehtävänjaosta vuonna 2012: Seppo Aho, varapuheenjohtaja Maarit Pimiä, sihteeri Ahti Nuottimäki, rahastonhoitaja ja jäsenrekisterinpitäjä Harri Halonen, jäsen Juha Järvinen, jäsen Toni Kailio, jäsen Timo Kettunen, jäsen Päivi Maijanen-Kyläheiko, jäsen Hallitus kokoontui toimintakaudella kaikkiaan 9 kertaa. Toiminnantarkastajat Vuoden 2012 tilejä ja hallintoa tarkastamaan valittiin syyskokouksessa Pertti Laine ja Kari Paajanen sekä heille yhteiseksi varamieheksi Ahti Suokas. Yhdistyksen kokoukset Yhdistyksen varsinainen kevätkokous pidettiin Kuusimäen koululla. Läsnä oli 17 henkilöä. Kokouksessa käsiteltiin yhdistyksen sääntöjen 7 :n määräämät asiat: käsiteltiin toimintakertomus tilikaudelta sekä toiminnantarkastajien lausunto, vahvistettiin tilinpäätös ja myönnettiin tili- ja vastuuvapaus tilivelvollisille ja päätettiin siirtää tilikauden ylijäämä 0,25 euroa Edellisten tilikausien ylijäämä -tilille. Kokouksen jälkeen erikoissuunnittelija, FM Anu Talka kertoi Lappeenrannan ja sen läntisen alueen historiasta kaupunkisuunnittelun ja asutuksen näkökulmasta. 2/7\n3 Yhdistyksen varsinainen syyskokous pidettiin Kuusimäen koululla. Läsnä oli 20 henkilöä. Kokouksessa käsiteltiin yhdistyksen sääntöjen 8 :n määräämät asiat: hyväksyttiin toimintasuunnitelma tilivuodelle 2013 päätettiin, että yhdistys ei peri jäsenmaksua eikä kannattajajäsenmaksua vuodelta 2013 päätettiin, että yhdistyksen hallituksen jäsenille tai toiminnantarkastajille ei makseta palkkiota hyväksyttiin talousarvio vuodelle 2013 valittiin hallituksen puheenjohtajaksi vuodelle 2013 Tanja Karppinen valittiin hallituksen jäseniksi 2-vuotiskaudeksi erovuoroisten (Harri Halonen, Juha Järvinen, Toni Kailio ja Timo Kettunen) tilalle o Maarit Aalto o Anu Hämäläinen o Toni Kailio o Irina Mineeva valittiin hallituksen jäseneksi kaudeksi 2013 uuden työpaikkansa vuoksi itsensä jäävänneen Maarit Pimiän tilalle Ahti Suokas todettiin, että hallituksessa jatkavat kaudeksi vuoden 2011 syyskokouksessa valitut o Seppo Aho o Päivi Maijanen-Kyläheiko o Ahti Nuottimäki valittiin toiminnantarkastajiksi tarkastamaan tilivuoden 2012 taloutta ja hallintoa Pertti Laine ja Kari Paajanen ja heille yhteiseksi varamieheksi Unto Bryggare päätettiin, että virallinen kutsu yhdistyksen kokouksiin julkaistaan sanomalehti Etelä-Saimaassa Seurat ja yhdistykset tiedottavat -palstalla. Kokouksen jälkeen arkkitehti Seppo Aho kertoi kaupungin suunnitelmista yhdistyksemme toimialueella. Varsinainen toiminta Sääntömääräisten kokousten (2) lisäksi yhdistys järjesti 12 omaa tapahtumaa, järjesti viikoittaisia senioriikäisten vapaamuotoisia kokoontumisia ja oli mukana kolmessa muiden järjestämässä tilaisuudessa. LASTEN LASKETTELURIEHA Maaliskuun 7. päivänä järjestettiin Kuusimäen koulu tukikohtana lasten laskettelurieha, johon vanhempineen osallistui noin 100 henkilöä. Yhdistys tarjosi lapsille ilmaiseksi myös koiravaljakolla ajelua. Yhdistys myi tilaisuudessa makkaraa, kahvia/teetä ja leivonnaisia sekä tarjosi ilmaiseksi kylmää mehua. Lasketteluriehan nettotuotto oli (pl. lehti-ilmoittelu) + 52,50 euroa. METSÄPOLKUTAPAHTUMAT (2) Toukokuun 26. päivänä ja syyskuun 29. päivänä järjestettiin polkuvaellus metsäpolkuja pitkin Kourulan Nurmelanraitilta raviradalle ja takaisin. Osanottajia on kummallakin kerralla vain LASTEN KATUMAALAUSTAPAHTUMA Kesäkuun 5. päivänä järjestettiin Nurmelanraitilla lasten katumaalaustapahtuma. Osanottajamäärä vanhempineen lähenteli sataa. Yhdistys myi tilaisuudessa makkaraa, kahvia/teetä ja leivonnaisia ja tarjosi mehua. Lisäksi yhdistys tarjosi lapsille ilmaisen poniajelun. Katumaalaustapahtuman nettotuotto (pl. lehtiilmoittelu) oli + 63,79 euroa. TAPAAMISIIN!-TILAISUUDET (7) Yhdistys järjesti huhtikuun lopulta alkaen Kesämäen Leipomon kahvion tiloissa viikoittain seniori-ikäisille tarkoitettuja Tapaamisiin!-tilaisuuksia, joista seitsemän oli ohjelmallisia. Muissa, ohjelmattomina viikkoina, järjestetyissä vapaamuotoisissa tapaamistilaisuuksissa oli vaihtelevasti osanottajia vaihdellen kesän hiljai- 3/7\n4 simman kauden neljästä syksyn vilkkaimpaan 18:een. Ohjelmalliset tilaisuudet olivat: palveluohjaaja Tuula Ihalainen IsoApu-palveluneuvontapisteestä kertoi IsoApu n senioripalveluista. Paikalle mahtui lähes 80 osallistujaa; osa tulijoista joutui tilan puutteen vuoksi kääntymään ovelta pois. Leipomo tarjosi osanottajille pullakahvit asukastoiminnan ohjaaja Anne-Liisa Lindgren den Oude Etelä-Karjalan Työ- ja Asukastupayhdistyksestä (Ekta ry) kertoi, mitä palveluja senioreille Ektalla on tarjolla mm. Sammonlahden asukastilassa ja Sampo-kirppiksessä. Paikalla oli noin 30 osallistujaa, joille leipomo tarjosi pullakahvit liikuntasihteeri Aija Rautio Lappeenrannan kaupungin Liikuntatoimesta oli kertomassa seniori-ikäisten liikunnasta ja kaupungin tarjoamista senioriliikuntapalveluista. Lisäksi paikalla olivat asiakasneuvoja Anna-Liisa Savolainen ja omaohjaaja Petteri Koskinen Etelä-Karjalan Liikuntakeskus Oy:stä kertomassa Liikuntakeskuksen senioritoiminnasta. Paikalla oli 40 henkilöä, joille leipomo tarjosi pullaa ja kaupunki kahvit puheenjohtaja Risto Manninen Etelä-Karjalan Senioripiiri ry:stä ja puheenjohtaja Tapani Kaapro Lappeenrannan Seniorit ry:stä olivat kertomassa Kansallisten senioreiden valtakunnallisesta ja paikallisesta toiminnasta. Paikalla oli 36 henkilöä, joille leipomo tarjosi pullaa ja Senioripiiri kahvit Lappeenrannan Vanhusneuvoston jäsen Nyky Vanhanen kertoi Lappeenrannan Vanhusneuvostosta. Osanottajia oli 41, joille leipomo tarjosi pullaa ja kaupunki kahvit sihteeri Helka Koskimäki ja tanssiretkien vetäjä Sirpa Jantunen Eläkeliiton Lappeenrannan yhdistys ry:stä olivat kertomassa Eläkeliiton niin valtakunnallisesta kuin paikallisestakin toiminnasta. Paikalla oli 38 osallistujaa, joille leipomo tarjosi pullaa diabeteshoitaja Tuula Pekkanen Eksotesta oli kertomassa aikuisiän diabeteksesta. Paikalla oli 54 osallistujaa, joille leipomo tarjosi pullaa ja kaupunki kahvit. KOKO PERHEEN PIKKUJOULU Marraskuun 28. päivänä järjestettiin Kesämäen Leipomon kahviossa koko perheen pikkujoulu. Tilaisuuteen osallistujia viihdyttämään ja laulattamaan oli saatu 6-miehinen Potero-orkesteri. Leipomon valmistamien puuron ja leivonnaisten sekä kahvin nauttimisen lisäksi ohjelmassa oli myös arvontaa. Joulupukkikin kävi paikalla. Paikalla oli orkesterin jäsenten lisäksi 46 osallistujaa, joista lapsia oli 7. Osallistumismaksuilla ja arpojen myynnillä tilaisuudesta saatiin yhdistyksen tyhjenemässä olleeseen kassaan (pl. lehti-ilmoittelu) euron nettotuotto. Yrityksistä huolimatta Tähtientarkkailuiltaa ei onnistuttu sateisen sään vuoksi järjestämään tänä vuonna. MUUT TAPAHTUMAT LUM:n 5.5. Kourulassa järjestämän puolimaratonin liikenteenohjaukseen osallistui yhdistyksestämme Ahti Nuottimäki. Vainikkalan kyläyhdistyksen järjestämään kylähullu-kävelytapahtumaan yhdistys haastoi Lappeenrannan kaikki asukas- ja kyläyhdistykset. Yhdistyksestämme osallistui Toni Kailio. Asukasyhdistyksemme osallistui paikallisten Kourulan yrittäjien järjestämään Rantaongintatapahtumaan Huhtiniemen rannassa vastaamalla tilaisuudesta tiedottamisesta. Onkimisen jälkeen siirryttiin ravintola CUP-Kahvilan tiloihin, joissa osallistujat saivat nauttia keittolounaan yrittäjien kustantamana. Samalla toteutettiin palkintojen jako. Palkintoja olikin niin runsaasti, että kaikki osallistujat tulivat palkituiksi. Yhdistystä edusti paikan päällä Ahti Nuottimäki. Onkikisaan osallistujia oli 24, joista puolet lapsia. Yhdistyksemme osallistui Kaupungin järjestämään Uusien asukkaiden tilaisuuteen, jossa asukasyhdistyksestämme paikalla olivat Tanja Karppinen, Toni Kailio, Timo Kettunen ja Ahti Nuottimäki. 4/7\n5 Asukasyhdistys on osallistunut Länsialueen alueraadin toimintaan. Asukasyhdistyksen edustajiksi alueraatiin valittiin vuodeksi 2012 puheenjohtaja Tanja Karppinen sekä hallituksen jäsenet Seppo Aho, Harri Halonen, Timo Kettunen, Ahti Nuottimäki ja Maarit Pimiä. Jäsenistö Tilivuoden lopussa yhdistyksellä oli 165 hyväksyttyä ja 2 hyväksymistä odottavaa jäsentä. Jäsenmäärän muutokset (hyväksytyt jäsenet) oli tilikaudella 75 uutta jäsentä. Annetut lausunnot ja tehdyt aloitteet Tammikuussa yhdistys teki aloitteen siitä, että Raitapuistosta Katajakadun alitse Puolakadulle ja sieltä edelleen Paatsamankadulle menevä ulkoilureitti valaistaisiin ja pidettäisiin auki talvella. Esitys vietiin Länsialueen raadin käsiteltäväksi, mistä se edelleen meni kaupungin käsittelyyn. Yhdistyksellemme kevättalvella nettisivujen kautta tullut aloite, jossa esitettiin, että Honkakadun liittymän vieressä olevan Helsingintien alitustunnelin talvikunnossapitoa parannettaisiin niin, ettei se olisi välillä vaarallisen liukas, välitettiin edelleen kaupungille. Kaupungin mukaan vain tunnelin pohjan lämmittämisellä tilanne saataisiin täysin kuntoon ja siihen taas ei kaupungilla ole varoja. Maaliskuussa yhdistys antoi kaupungille lausunnon asemakaavaluonnoksesta, jossa lentokentän länsipäähän oli suunniteltu mm. karting-rataa. Yhdistys esitti, että asemakaavasta poistetaan karting-rataa koskeva kortteli kokonaan. Toukokuussa yhdistys teki alueraadin kautta kaupungille aloitteen siitä, että Lavolan kaupunginosan Esikonkatu, Unikonkatu ja Keltanonkatu valaistaisiin. Toukokuussa yhdistys teki kaupungille aloitteen, että Huhtiniemen uimarannan pohjoisempaan reunaan tuotaisiin soraa noin kahden autokuorman verran rannan mutaisuuden peittämiseksi. Toukokuussa yhdistys teki aloitteen alueraadille edelleen kaupungille esitettäväksi, jonka mukaan Huhtiniemenkadun Kuusimäenkadun risteyksen suojatien turvallisuutta pitäisi parantaa rakentamalla suojatielle, kaistojen väliin, korotettu liikenteen jakaja, jolloin Huhtiniemenkatu voidaan ylittää kahdessa eri osassa turvallisesti. Kesäkuussa yhdistys antoi kaupungille lausunnon Helsingintien katusuunnitelmasta ja korosti ottamatta kantaa Helsingintien leventämisen puolesta tai vastaan alueen kevyen liikenteen sujuvien ja turvallisten yhteyksien kehittämistä, alueen melutasoa alentavien melusuojien rakentamisen tärkeyttä sekä turvallista asuinympäristöä. Yhdistys esitti myös, että kevyen liikenteen yhteyksiä kehitettäisiin nopeammalla aikataululla kuin mahdollinen Helsingintien leventäminen. Syyskuussa yhdistys teki aloitteen kaupungille Huhtiniemen laiturialueen valaisemisesta, ranta-alueen yleisvalaistuksen lisäämisestä ja turvakameroiden asentamisesta alueelle. Talous Tilikauden alussa yhdistyksen pankkitilillä oli rahaa 131,32 euroa. Kaupungin avustus oli 400 euroa. Korkotuotot olivat 0,34 euroa. Lisäksi tuli makkaran yms. myyneistä sekä arvonnasta yhteensä + 236,29 euron nettotuotto. Yhdistyksen kulut muodostuivat lehti-ilmoittelusta (559,64 euroa), yhdistysrekisterimaksusta (20 euroa; nimenkirjoittajan muutos), kokoustarjoilusta (12,80) ja pankkikuluista (41,00). Näin tilikauden ylijäämä oli 3,19 euroa ja pankkitilin saldo vuoden lopussa 134,51 euroa. 5/7\n6 Tarvikehankintoja varten yhdistys hankki Etelä-Karjalan Osuuskaupan Lappeenrannan Prismaan ja Sammonlahden S-marketiin oikeuttavan tililuottokortin, luottorajana 200 euroa. Kortin käyttö jäi olemattomaksi sen jälkeen, kun todettiin, että EeKoo käyttää laskutuslisää (5 euroa per lasku vuonna 2012). Katsauskauden jälkeiset tapahtumat Yhdistys on järjestänyt kaksi Tapaamisiin!-tilaisuutta Kuusimäen koululla. Keskiviikkona käsiteltiin Muistia ja muistin ongelmia ja paikalla oli 45 henkilöä. Keskiviikkona 6.2. käsiteltiin internetin ja tietokoneen turvallista käyttöä ja paikalla oli 41 henkilöä. Hallituksen esitys yhdistyksen kevätkokoukselle Hallitus esittää, että tilikauden ylijäämä 3,19 euroa siirretään Oman pääoman Edellisten tilikausien ylijäämä -tilille. TULOSLASKELMA Varsinainen toiminta Kulut Muut kulut Yhdistysrekisterimaksut -20,00-20,00 Ilmoituskulut -559,64-138,50 Kokoustarjoilut -12,80-12,51 Kotisivut 0,00-592,44-350,00-521,01 Kulujäämä -592,44-521,01 Varainhankinta Tuotot 690,45 176,00 Kulut -454,16 236,29-87,09 88,91 Kulujäämä -356,15-432,10 Sijoitus- ja rahoitustoiminta Tuotot Korkotuotot 0,34 0,25 Kulut Pankkikulut -41,00-40,66-17,90-17,65 Kulujäämä -396,81-449,75 Satunnaiset erät Yleisavustukset Lappeenrannan kaupunki 400,00 450,00 Muut 0,00 400,00 0,00 450,00 Tilikauden ylijäämä 3,19 0,25 6/7\n7 TASE Vastaavaa VAIHTUVAT VASTAAVAT Rahat ja pankkisaamiset 134,51 131,32 134,51 131,32 Vastattavaa OMA PÄÄOMA Edellisten tilikausien ylijäämä 131,32 131,07 Tilikauden ylijäämä 3,19 134,51 0,25 131,32 134,51 131,32 Lappeenrannassa HALLITUS Tanja Karppinen Maarit Aalto Seppo Aho Anu Hämäläinen Toni Kailio Päivi Maijanen-Kyläheiko Irina Mineeva Ahti Nuottimäki Ahti Suokas Tilintarkastusmerkintä Tilinpäätös ja toimintakertomus on laadittu hyvän kirjanpitotavan mukaisesti. Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus. Lappeenrannassa Pertti Laine Kari Paajanen HTM 7/7\nTilinpäätös 31.12.2013 5. toimintavuosi Tilikirjat: Päiväpääkirja Tasekirja 1/8 TOIMINTAKERTOMUS KAUDELTA 1.1. 31.12.2013 Yhdistys perustettiin 4.6.2009. Yhdistysrekisteriin yhdistys ja sen säännöt merkittiin\nTilinpäätös 31.12.2015 7. toimintavuosi Tilikirjat: Päiväpääkirja Tasekirja 1/8 TOIMINTAKERTOMUS KAUDELTA 1.1. 31.12.2015 Yhdistys perustettiin 4.6.2009. Yhdistysrekisteriin yhdistys ja sen säännöt merkittiin\nTilinpäätös 31.12.2014 6. toimintavuosi Tilikirjat: Päiväpääkirja Tasekirja 1/8 TOIMINTAKERTOMUS KAUDELTA 1.1. 31.12.2014 Yhdistys perustettiin 4.6.2009. Yhdistysrekisteriin yhdistys ja sen säännöt merkittiin\nTilinpäätös 31.12.2016 8. toimintavuosi Tilikirjat: Päiväpääkirja Excel-tiedostona Tasekirja 1/8 TOIMINTAKERTOMUS KAUDELTA 1.1. 31.12.2016 Yhdistys perustettiin 4.6.2009. Yhdistysrekisteriin yhdistys ja


Solut voivat olla avain parannuskeinoa astma, miksi astmakohtauksen tapahtuu?\n28-01-2018 Erno Salminen Tiede\nAstma on krooninen sairaus, jonka aiheuttaa hengitysteiden tulehdus. Kun astmakohtauksen, lihasten ympärille hengitysteihin tiukentaa ja limakalvon hengitystiet tulehtuvat esittelee siten, että ilman määrä, joka voi kulkea vähenee.\nViimeaikaiset tutkimukset osoittavat myös, että erityisen herkkä neuronit ulottuessa aivoista keuhkoihin voi olla viallinen ja siten muuttaa lääkkeiden nämä neuronit saattavat tarjota uusi tapa hoitaa joidenkin astman.\n"Tämä on jännittävä vahvistus idea, joka on ollut olemassa vuosikymmeniä", sanoo Allison Fryer, tutkija keuhkojen farmakologian Oregon Health u0026 Science University Portland, joka ei toiminut tutkimuksessa.\nMiksi astmakohtauksen tapahtuu?\nAstmakohtauksen voi aiheuttaa erilaisia laukaisee, kuten liikunta, alhaisissa lämpötiloissa, siitepölyä ja pölyä. Aikana hyökkäys, hengitysteiden henkilön tulehtuvat, limaa tukkii keuhkojen ja lihasten ympärille hengitysteihin tiukentaa. Astma on usein pidetty sairaus, koska niiden immuunijärjestelmän soluja mennä ylikierroksilla, kun ne havaitsevat mahdolliset liipaisinta ja aiheuttaa tulehduksen.\nMielenkiintoista, todettiin, että hermo, joka mutkittelee läpi kaulan ja rintakehän, Kiertäjähermo on tärkeä rooli; soluja sisältävän hallita lihasten hengitysteihin. Tutkimuksen ovat mukana eri solutyyppejä ja molekyylipoluista sisällä kylkiluun kokoonpano, on kuitenkin ollut vaikeaa, koska Kiertäjähermo sisältää useita eri soluja, jotka ovat fyysisesti toisiinsa.\nNeurobiologists Dimitri Tränkner ja Charles Zuker suoritti kokeen, jossa ne on valittu erilaista neuronien hiirissä perusteella, jotka kumpikin ilmentävät, sen sijaan fyysinen sijainti. Sitten läpi sarjan injektioita, ne allergian aiheuttama tuottamalla munanvalkuaiset astmaattisia oireita.\nAltistumisen jälkeen proteiini munanvalkuaista, useimmat hiiret tutkittu immuunireaktion ja hengitysteiden ahtautuminen, mutta hiiret, jotka oli geneettisesti hermosolujen inaktivoitu, joilla oli ohimenevä reseptorin mahdollinen vanilloidi 1 he eivät osoittaneet vaikutuksia tai komplikaatioita.\n"Jos se olisi niin yksinkertaista kuin jotkut ihmiset, jotka ovat eri TRPV1 soluja, tutkijat ovat todennäköisesti jo löytäneet geneettisiä mutaatioita, jotka aiheuttavat astmaa", sanoo Tränkner. "Meidän hypoteesi on, että sen sijaan, immuunijärjestelmä voi pysyvästi muuttaa näitä neuroneja joinakin alkuimmuunivaste."\nAllergia kehittyy mainitun Tränker, ei vain immuunijärjestelmä on valmisteltu astmakohtauksen, mutta immuunijärjestelmä molekyylit todennäköisesti myös vuorovaikutuksessa neuronien, muuttaa niiden käyttäytymistä ja reseptoria ekspressoiviin, mikä tekee niistä alttiimpia aiheuttaa kurouma hengitysteihin.\nSven-Eric Jordt neurotieteilijä Duken yliopiston lääketieteellisessä Durham, NC, sanoo myös, että hiiri tutkimus ei ole riittävän vakuuttavaa, koska hiiret eivät varsinaisesti sairastua astmaan, mutta näyttää vain oireita hengitysteiden allergia reittejä.\nSilti Fryer sanoo, että jos päätelmät ovat voimassa saattaa johtaa uusien luokkien astmalääkkeiden, että ei ainoastaan oireiden hoitoon, mutta myös palata yliherkkyys johtaa hyökkäyksiä. Voisimmeko olla edessään todellinen parannuskeino astma? Vain aika näyttää, välin Kerro mielipiteesi kanssamme!\nEdellinen artikkeli Onnen potkuja, Miten lisätä serotoniinin kehossa?\nSeuraava artikkeli Tulevaisuudessa voimme painaa kameroita grafeeni kotona\nEtsi ja julkistaa Google Plus Hangouts kanssa gphangouts.com\nGeeneissä voivat vaikuttaa tunteisiin\nOlemmeko valmistautuu singulariteetti?\nSystemaattista mammografiassa vähentää rintasyöpäkuolleisuutta\nMiksi sinun pitäisi alkaa käyttää kuntosali, sauna\nTodellinen selitys plasebo vaikutus: "Effect Care"\nTV: n katselu voi tehdä sinusta parempi ihminen\nMitkä ravitsemukselliset tekijät auttavat säilyttämään lihakset ja voimaa kuin teimme vuotta?\nHanki First Quantum ajaa ohjelman\nUudet todisteet nykyisen mallin fysiikan\nLämpö tekee meistä aggressiivinen\nJos et halua saada ärsyttävää mail Unsuscribe.com


TESTI: Kuinka paha mielensäpahoittaja olet? - Studio55.fi\nTESTI: Kuinka paha mielensäpahoittaja olet?\nStudio55.fi > Vapaalla Julkaistu 11.09.2014 07:35\nTaipuuko sinun suusi mutrulle vai hymyyn? Kuvituskuva. Colourbox.com/Instudio 68 Denmark\nMeneekö päiväsi pilalle, jos kassajono ei etene tai lempisaippuasarjan tilalla näytetään jotakin muuta? Otatko kaiken henkilökohtaisena loukkauksena vai suhtaudutko asioihin seesteisesti? Studio55.fin laatima leikkimielinen testi kertoo, mahtuuko päiviisi enemmän mielihyvää vai mielipahaa.\nTestin pääsee aloittamaan alta. Mielensäpahoittamisesta kiinnostuneille on luvassa mielenkiintoista asiaa perjantaina 12.9, kun Mielensäpahoittaja-elokuvassa näyttelevä Antti Litja tulee vieraaksi Studio55.fi-ohjelmaan. Katso lähetys klo 09.05 MTV3:lta tai Katsomosta.\nJos testi ei toimi mobiililaitteellasi, valitse täysversio sivun alalaidasta.


Kukkatunika ja luottokengät | Secret Wardrobe\nKukkatunika ja luottokengät\n4 Kommenttia helmikuu 23, 2014\nAsukuvien perusteella voisi päätellä, että minulla olisi yhdet ja ainoat talvikengät, nämä mustat paksukorkoiset nilkkurit. Eikä siinä mitään jos niin olisi, mutta kun totuus on se, että eteisen kenkähylly notkuu talvikengistä, onneksi tosin vielä maltillisesti (kesäkenkien suhteen ei sitten olekaan ihan samoin), mutta silti jotenkin päädyn aina näihin samoihin. Hassua, miten joistain vain muodostuu niitä lempparivaatteita. Etukäteen on vaikea sanoa, mitkäluottovaateasemaan pääsevät, mutta jälkeenpäin on helppo huomata, että niitä yhdistää erityinen mukavuus ja yleensä myös monikäyttöisyys. Niin on näidenkin laita, kengät ovat älyttömän mukavat jalassa ja niillä jaksaa pitkänkin päivän, sen lisäksi mustina perusnilkkureina ne käyvät melkein kaikkien talviasujen kanssa yksiin. Eipä siinä paljon muita kaipaa, vaikka varaa valita olisikin. Olen tällä viikolla ryhdistäytynyt ja yrittänyt tietoisesti käyttää myös muita kenkiäni, mutta näköjään kuitenkin taas asukuvan aikana päällä oli ne samat. Älkää kyllästykö, minkään en nimittäin vielä!\nMekko: Mango / Neuletakki: H&M / Nilkkurit: Shoeshibar / Laukku: Marc Jacobs\nhelmikuu 23, 2014 at 21:50\nTuo kukkatunika on tosi kivan näköinen ja piristävä, mutta laukkusi vasta veikin huomioni :) Todella toimiva ja hyvännäköinen kokonaisuus!\nPS. Kauneusblogissani on meneillään ison tuotepaketin arvonta, joten kauneudesta ja ihonhoidosta kiinnostuneet ovat tervetulleita myös minun blogini pariin :) Myös sinä Anna-Maria! :)\nhelmikuu 24, 2014 at 13:52\nKiitos ihana! Tämä laukku oli kyllä nappihankinta, se on tilava ja harmaa tasapainottaa kivasti tummia talviasuja, mutta sopii myös kevääseen ja kesäänkin mustaa paremmin :) Kiitos linkkivinkistä, täytyykin käydä kurkkaamassa!\nhelmikuu 24, 2014 at 01:51\nJostain syystä en ole blogissasi käynyt kunnolla tänä vuonna joten nyt vasta tajusin elämänmuutoksesi kun oli aikaa lueskella aiempiakin postauksia :) Ihan hurjan hieno ja rohkea päätös ja ihan takuulla oikea, sydämessään sen tuntee! Elämästä tulee nauttia ja sitä tulee elää pelkän suorittamisen sijaan (mahdollisuuksien ja pakollisten realiteettien rajoissa tosin) ja sinun muutoksesi kuulostaa juuri siltä!\nItsekin olen vuosikaudet tehnyt paljon töitä, tosin alalla josta sinänsä pidän ja jossa koen olevani hyvä (vaikkakin ala on myös aika ”kova”). Nyt olen ollut kesästä saakka äitiyslomalla ja todellakin nauttinut siitä että on pystynyt näkemään toistakin puolta arjesta kuin pelkkää suorittamista toimistolla… Esimerkiksi ensimmäistä kertaa syksyllä vuosiin huomasin sen miten kaunis luonto ja puut olivat syksyn väreissä, nyt päivä päivältä huomaa valoisan ajan pitenemisen, veikkaan että keväällä alkaa huomata kukkien puhkeamisen jne… Tuntuu paljon enemmän elämältä kuin toimistolla numeroiden naputtaminen koneella. Kaikella on kuitenkin aikansa mutta uskon että jatkossa en tee enää ylitöitä vaan yritän pitää leipätyöt töinä ja elää enemmän muuten (mikä tietenkin perheen kautta tulee vaatimuksena joka tapauksessa).\nhelmikuu 24, 2014 at 13:51\nKiitos kommentistasi ja ihanaa, että eksyit taas paikalle! :) Irtiotto oli kumman vaikeaa tehdää, jotenkin sitä on niin kiinni rutiineissa, vaikka mielen sopukoissa tietäisikin, ettei asiat ole sillä tolalla kuin tahtoisi. Nyt kolmisen viikkoa hypyn jälkeen on helpompi katsoa taaksepäin ja todeta, että irtioton paikka todella oli nyt ja kehokin on näinä viikkoina kertonut, että tämä todella tuli tarpeeseen!\nTunnistin niin tuon ympäristön uudenlaisen havainnoinnin! Itse olen ihastellut päivän kaarta, nauttinut maisemasta ja ollut liikkeellä päiväsaikaan imien itseeni valoa. Voin kuvitella, että keväänmerkitkin tulee havaittua ihan toistella tapaa. Ja kuten sanoit, uskon että itsellä on myös sama, tämän seurauksena osaa toivottavasti tasapainottaa työn ja arjen suhdetta paremmin, ja nauttia enemmän vapaasta! :)