VARSINAIS-SUOMI ON LINTUBONGARIN AARREAITTA - PDF\nVARSINAIS-SUOMI ON LINTUBONGARIN AARREAITTA\nDownload "VARSINAIS-SUOMI ON LINTUBONGARIN AARREAITTA"\n1 Varsinais-Suomen liiton tiedotuslehti Egentliga Finlands förbunds infotidning VARSINAIS-SUOMI ON LINTUBONGARIN AARREAITTA EGENTLIGA FINLAND ÄR FÅGELSKÅDARENS DRÖMPLATS SALOON LUODAAN UUSIA TYÖPAIKKOJA ASKEL KERRALLAAN VARSINAIS-SUOMI SAI MAAKUNTAKAAVAN\n2 SISÄLTÖ INNEHÅLL 4 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO SAI UUDEN LUOTTAMUSHALLINNON 6 MAAKUNTAKAAVA VAHVISTETTIIN VIHDOIN 7 JUHO SAVO: KASITIETÄ, SOTE-SOLMUJA JA MERITEOLLISUUTTA 8 INVEST IN SALO LUO UUSIA TYÖPAIKKOJA SALOON 10 KEVÄT VARSINAIS-SUOMESSA ON LINTUBONGARIN HAAVE 12 MERITEOLLISUUDEN TULEVAISUUS LUODAAN VARSINAIS-SUOMESSA 14 MAAKUNTASTRATEGIASSA JOKAISEN MIELIPIDETTÄ KUUNNELLAAN 16 5 PARASTA VARSINAIS-SUOMESSA JUURI NYT 17 INNOAURASSA LUOVIN YRITYS PALKITAAN 18 AULAGALLERIASSA ESITELLÄÄN IKONITAIDETTA viiri Julkaisija Varsinais-Suomen liitto PL 273 Ratapihankatu Turku Painosmäärä: 900 kpl Päätoimittaja: Jessica Ålgars-Åkerholm Ulkoasu: Antti Vaalikivi Kansikuva: Jessica Ålgars-Åkerholm ISSN-L ISSN (painettu) ISSN (verkkojulkaisu) 2 viiri\n3 PÄÄKIRJOITUS Jessica Ålgars-Åkerholm NÄMÄ OVAT GLOBAALEJA MEGATRENDEJÄ, JOIHIN VOIMME VASTATA VARSINAIS-SUOMESSA. TULEVAISUUS ON PAIKALLINEN JA GLOBAALI "Hulluutta on se, että tekee samat asiat uudelleen ja uudelleen ja odottaa eri tuloksia." Varsinais-Suomessa pohditaan nyt monipuolisesti tulevaisuutta. Maakuntastrategiaa, joka sisältää maakunnan kehittämisen tärkeimmät tavoitteet ja toimenpiteet, päivitetään laajassa yhteistyössä. Ajankohtaista on myös koulutustarpeiden ennakointi mille aloille kannattaa kouluttaa, jotta yritykset kehittyvät ja nuorille löytyy alan työtä Varsinais-Suomesta? Molemmissa prosesseissa kannattaa miettiä Albert Einsteinin sanoja yllä. Emme kai tee samoja asioita samojen ihmisten kanssa kuin aina? Tarvitsemme uudistusta, mutta sen saavuttaminen vaatii rohkeutta kokeilla eri asioita ja näkemystä siitä, mihin maailma on menossa ja mitä nykyihmiset toivovat. Globaalit megatrendit osoittavat, että nykyasiakkaat haluavat olla mukana tuotteen kehittämisessä ja markkinoinnissa, mm. sosiaalisen median kautta. Digitaalisuus on oleellinen osa arkea. Nuori kännykän käyttäjä lähettää tutkimuksen mukaan 110 tekstiviestiä päivässä! Sovelluksia löytyy joka lähtöön, varsinkin terveyteen liittyvät appsit ovat nousussa. QR -koodien käyttö laajentuu koko ajan. Tämä tarkoittaa sitä, että yhden kuvan kautta käyttäjä saa kännykkäänsä tietoa mistä vain. Nopeaan ja vaivattomaan elämänrytmiin kuuluu myös mukaan otettava ruoka ja juoma. Miten elämä oli mahdollista ennen take away -kahvia? Eettisyys ja ekologisuus ovat avainsanoja. Valveutuneet kuluttajat haluavat tietää, missä olosuhteissa tuote on tehty ja mitä ruoka sisältää. Uusi trendi on, että tuotteita ryhdytään jälleen valmistamaan kotimaassa. Näin tehtiin Ranskan La Rochellessa, jossa polkupyörien valmistus tuotiin takaisin Kiinasta, sekä Walesin työttömyyden piinaamassa Cardiganissa, jossa farkkutehdas avattiin jälleen 10 vuotta sulkemisen jälkeen. Housujen mukana tulee tagi, josta voi lukea farkkujen historiasta. Kuka walesilainen tai skotti voi vastustaa näitä housuja? Hyvinvointi lisääntyy maailmassa. Tämä tarkoittaa sitä, että keskiluokka kasvaa ja markkinat laajenevat myös Afrikkaan, Aasiaan ja Etelä-Amerikkaan. Uudet kulttuurit nostavat päätään - pian afrikkalainen vaatemuoti on ihan must. Energia on ihmiskunnan kohtalon kysymyksiä. 80 prosenttia maailman energiasta tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla ja ennusteiden mukaan öljy loppuu 30 vuoden sisällä. Kuitenkin energian tarve kasvaa. Digitaalinen arki, eettinen yrittäjyys, hyvinvointi, paikallinen kulttuuri, puhdas luonto ja uusiutuva energia. Nämä ovat globaaleja megatrendejä, joihin voimme vastata juuri Varsinais- Suomessa, kunhan olemme avoimia ja rohkeita. Ei kannata unohtaa Einsteinin tätäkään viestiä: "Tärkein asia on olla lopettamatta kyselemistä." FRAMTIDEN ÄR LOKAL OCH GLOBAL Galenskap är när man gör samma saker om och om igen och förväntar sig olika resultat. I Egentliga Finland funderar man just nu mångsidigt på framtiden. Landskapsstrategin, som innehåller de viktigaste målen och åtgärderna för att utveckla landskapet, uppdateras i omfattande samarbete. Aktuell är också prognostiseringen av utbildningsbehov till vilka branscher lönar det sig att utbilda, så att företagen utvecklas och de unga hittar arbete i Egentliga Finland? I båda processerna lönar det sig att tänka på Albert Einsteins ord ovan. Vi gör väl inte samma saker med samma människor, såsom alltid? Förnyelse behövs, men för att nå den behövs mod att pröva nya saker och insikt i vart världen är på väg och vad dagens människor önskar. Globala megatrender visar att dagens kunder vill vara med och utveckla och marknadsföra produkter, bl.a. via sociala medier. Digitalitet är en viktig del av vardagen. En ung mobiltelefonanvändare sänder enligt undersökningar 110 textmeddelanden om dagen! Applikationer hittas för varje tema, hälsobaserade apps ökar hela tiden. QR -koder används allt mer. Via dem får användaren med ett foto i sin telefon fakta om vad som helst. Till en snabb och enkel vardag hör också mat och dryck man kan ta med sig. Hur var livet möjligt innan take away -kaffet uppfanns? Etik och ekologi är nyckelord. Upplysta konsumenter vill veta i vilka förhållanden produkten är gjord och vad maten de äter innehåller. En ny trend är att man flyttar tillverkning tillbaka till hemlandet. Så gjorde man i franska La Rochelle, dit cykeltillverkningen flyttades tillbaka från Kina. I walesiska Cardigan, hårt drabbad av arbetslöshet, har man åter öppnat jeansfabriken som stängde för tio år sedan. Med byxorna får man en tag som berättar om jeansens historia. Vilken walesare eller skott kan motstå sådana byxor? Välståndet ökar i världen. Det innebär att medelklassen växer och marknaderna utvidgas till Afrika, Asien och Sydamerika. Nya kulturer sticker upp huvudet snart är afrikanskt klädmode ett måste. Energi är en av människosläktets ödesfrågor. 80 procent av världens energi görs med fossila bränslen och enligt prognoserna tar oljan slut inom 30 år. Ändå växer energibehoven. Digital vardag, etiskt företagande, lokal kultur, ren natur och förnybar energi. Dessa är globala megatrender som vi kan svara på just i Egentliga Finland, bara vi har öppenhet och mod. Kom också ihåg Einsteins ord: Det viktigaste är att man inte slutar ställa frågor. viiri 3\n4 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO SAI UUDET LUOTTAMUSHENKILÖT Varsinais-Suomen liiton luottamushenkilöhallinto huolehtii demokraattisesta päätöksenteosta ja ohjauksesta. Päätösvaltaa käyttävät maakuntavaltuusto ja -hallitus. Poliittiset voimasuhteet noudattavat kuntavaalien tulosta. Toimikausi on kunnallisvaalikausi. Uudet luottamushenkilöt valittiin maaliskuussa Maakuntavaltuusto on Varsinais- Suomen liiton korkein päättävä elin ja kokoontuu 2-3 kertaa vuodessa. Valtuusto vastaa maakunnan strategisista linjauksista, valitsee maakuntahallituksen ja ohjaa maakunnan liiton taloutta. Puheenjohtajana toimii Pekka Myllymäki (kesk. Mynämäki), 1. varapuheenjohtajana Jouko Antola (sdp, Uusikaupunki), 2. varapuheenjohtajana Minna Arve (kok. Turku) ja 3.varapuheenjohtajana Li Andersson (vas. Turku). Maakuntahallitus panee valtuuston päätökset täytäntöön. Hallitus valvoo maakunnan etua, toteuttaa kehittämisohjelmia ja maakuntastrategiaa sekä antaa lausuntoja valtion aluehallintoviranomaisille. YHTEISTYÖ JA AKTIIVINEN EDUNVALVONTA ELINTÄRKEITÄ Petteri Orpo Maakuntahallituksen puheenjohtaja Varsinais-Suomi on monien rakennemuutosten keskellä. Muutos ei välttämättä ole huono asia, sillä monesti muutosten myötä syntyy jotain vielä parempaa. Tavoite ylitse muiden on saada maakunnan alueelle työpaikkoja, jotka ovat elinehto maakunnan menestymiselle. Meidän pitää nostaa meriteollisuuden kilpailukyky kestävälle pohjalle ja Varsinais- Suomen liiton tulee tukea tätä tavoitetta vahvasti, kuten tähänkin asti. Nyt on saatu lisäaikaa, mutta toimia ei pidä jättää tähän. Myös metalli- ja teknologiateollisuuden vahvoja perinteitä tulee vaalia, sillä ne ovat edelleen erittäin merkittäviä toimialoja Varsinais-Suomessa. Liiton tulee olla myös mukana tukemassa kasvavaa biotaloutta, maaseudun elinkeinoja sekä edesauttaa maakuntaan tehtäviä investointeja. Aluekehitys on tärkeä osa liiton toimintaa, mutta sen ohella edunvalvonnalla tulee olla entistä isompi rooli. Meidän on toimittava aktiivisesti kaikilla niillä areenoilla, joilla päätetään resurssien jaosta Suomen eri osien kesken. Edunvalvonnan kärkihankkeita tulee miettiä pitkällä tähtäimellä ja laajakatseisesti. Ympäristöä ei pidä unohtaa ja liiton pitääkin jatkaa vahvaa työtä ympäristön suojelemisen eteen. Paljon hyvää on jo tehty. Tästä on esimerkkinä upea työ Itämeren suojelun ja Itämeren talousalueen kehittämiseksi. Ympäristöasioihin liittyy myös maaseutu- ja saaristoalueiden vahvuuksien kehittäminen. Meidän on hyödynnettävä enemmän hienoa maantieteellistä sijaintiamme ja luotava koko maakunnasta turistiystävällinen alue. Varsinais-Suomen liiton tulee tukea kuntia kuntauudistuksessa. Liitto voi neuvoa ja tukea kuntien oma-aloitteista hakeutumista peruskuntiin sekä esittää näkemyksensä maakunnan alueelle sopivasta kuntarakenteesta. Tämä tehdään yhteisymmärryksessä kuntien kanssa. Varsinais-Suomen liitolle on tärkeää, että maakunnan sisällä tehdään laajalti hyvää yhteistyötä. Kontaktit viranomaisiin, yrityksiin, yliopistoon ja muihin kouluihin ovat elintärkeitä. Myös yhteyksiä Helsinkiin ja Euroopan unioniin tulee vahvistaa entisestään, unohtamatta yhteistyötä Pietarin ja Luoteis-Venäjän kanssa, mikä on meille suuri mahdollisuus. On tärkeää, että liitto toimii kokoavana voimana ja linkkinä esimerkiksi ministeriön suuntaan, jotta maakunnan kannalta parhaat ratkaisut löytyisivät Positiivinen henki päälle ja täysillä eteenpäin! 4 viiri\n5 VARSINAIS-SUOMEN LIITON MAAKUNTAHALLITUS JÄSENET Alatalo Juuso, Mynämäki, sdp Haijanen Pauliina, Laitila, kok Heikkilä Lauri, Marttila, ps Kiviranta Esko, Sauvo, kesk Koskinen Talvikki, Turku, sdp Kurvinen Jani, Somero, kesk, 2.vpj Lehtinen Riitta, Somero, sdp Lehtonen Aki, Turku, kok Maaskola Mika, Turku, sdp, 1.vpj Nieminen Raimo, Salo, vas Nummentalo Juhani, Salo, kok Orpo Petteri, Turku, kok, pj Perho Tiina, Loimaa, kok Pilpola Juhani, Lieto, ps Saario Mari, Kaarina, vihr Söderlund Nina, Parainen, vas Virolainen Anne-Mari, Lieto, kok Vuola Hanna, Laitila, kesk Wallin Stefan, Turku, rkp VARAJÄSENET Hamunen Ilkka, Parainen, sdp Skyten-Suominen Irja, Kustavi, kok Aso Janne, Kaarina, ps Kaunisto Timo, Loimaa, kesk Aalto Tino, Turku, sdp Halkilahti Jaakko, Salo, kesk Virtanen Pirjo, Salo, sdp Kattelus Lauri, Turku, kok Vehniäinen Marjatta, Turku, sdp Nurmi Eija, Raisio, vas Munter Hanna, Somero, kok Siren Saara-Sofia, Turku, kok Mäki-Punto-Ristanen, Tarja, Loimaa, kok Ketonen Tuija, Loimaa, ps Andersson Janina, Turku, vihr Rasi Jarmo, Loimaa, vas Rantanen Matti, Naantali, kok Koivisto Anna-Liisa, Lieto, kesk Rinne Tarja, Parainen, rkp UUSIUTUVAA ENERGIAA TULEE HYÖDYNTÄÄ Uuden maakuntavaltuuston ja -hallituksen tärkein tehtävä on luoda tulevalle ohjelmakaudelle strategiset linjaukset, jotka ovat sekä Turun että Varsinais-Suomen kannalta mahdollistavia. Maakunnan energiaratkaisuja ei saa lukita vain muutamaan vaihtoehtoon, koska teknologiankehitys on nopeaa. Rakentamisessa tehdyt ratkaisut vaikuttavat pitkällä aikavälillä. Todennäköisesti hajautettu energiajärjestelmä on joustavin, mutta se edellyttää energian jakelun älykästä järjestämistä. Kuntien on otettava nämä asiat huomioon kaavoituksessa, rakentamisessa ja kaukolämpökysymyksissä. Kunnille on turvattava mahdollisuudet kehittyä eikä kaavoitusvaltaa tule juridisesti epämääräisin sopimuksin siirtää pois nykyisiltä kunnilta seutu- tai aiesopimustasolle. Turun mahdollisuudet ovat kilpailukykyisessä meriteollisuusklusterissa, mutta myös muulle maakunnalle soveltuvien energialaitteiden valmistuksessa. Ympäristöystävälliset laivateollisuuden laiteratkaisut tarjoavat kasvumahdollisuuksia myös asumisessa ja energiantuotannossa. Turku voisi nousta esimerkiksi energiaomavaraisten puukerrostalojen mallikaupungiksi. Kuntauudistus ja valtiontalouden kestävyysvajeen poistaminen ei saa johtaa hyvin toimivien rakenteiden rikkomiseen. Vahvoihin peruskuntiin perustuvan linjan rinnalle tulisi ottaa maakunnalliset ratkaisut kaikkein kalleimpien ja erityistä osaamista vaativien palvelujen hoitamisessa. Nykyiset sairaanhoitopiirit ovat toimiva perusta uudistamiselle. Suomen johtavat asiantuntijat pitävät asukkaan väestöpohjavaatimusta alarajana sote-uudistuksessa. Hallituksen esittämä asukasta on liian vähän. Jatkossakin tarvitaan kuntien yhteistyötä. Perustana on oltava kuntien yhteistyö, jossa huomioidaan erilaisten ja erikokoisten kuntien äänen kuuluminen. Tavoitteena pitää olla perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon sekä sosiaalipalvelujen kiinteämpi yhteistyö. Alueet ja maakunnat ovat erilaisia. On haettava ratkaisu, joka huomioi nämä erot. Pekka Myllymäki Maakuntavaltuuston puheenjohtaja viiri 5\n6 VARSINAIS-SUOMEN MAAKUNTAKAAVA VAHVISTETTIIN MINISTERIÖSSÄ Ympäristöministeriö vahvisti Loimaan seudun, Turun seudun kehyskuntien, Turunmaan ja Vakka- Suomen maakuntakaavat, jotka muodostavat yhdessä Varsinais-Suomen maakuntakaavan. Maakuntakaavat korvaavat aiemmin vahvistetut seutukaavat. Suunnittelun lähtö-kohtana on ollut Varsinais-Suomen erityispiirteisiin kuuluva ainutlaatuinen luonto ja rikas kulttuuriperintö. Maakuntakaavat ohjaavat alueensa yhdyskuntarakenteen suunnittelua ja liikennejärjestelmän kehittämistä vuoteen 2030 asti. Turun seudun kehyskuntien maakuntakaava sisältää moottoritietä koskevat varaukset valtateillä 8 Raision, Maskun ja Nousiaisen välillä sekä valtatiellä 9 Liedon ja Auran välillä. Turunmaan maakuntakaavassa tavoitteena on liikenneverkon toimivuuden varmistaminen etenkin lautta- ja yhteysalusliikenteessä sekä saariston rengastiehen liittyvän maankäytön kehittäminen. Paraisten ja Nauvon välistä yhteyttä kehitetään ensisijaisesti lauttaliikenteeseen perustuen. OSA VALITUKSISTA HYVÄKSYTTIIN Kaavoista oli jätetty 19 valitusta, joista osa hyväksyttiin. Turun seudun kehyskuntien maakuntakaavasta vahvistamatta jätettiin Omenaistenaukolta Askaistenlahdelle ja Naantalin satamaan johtavan uuden veneilyn runkoväylän merkintä. Turunmaan maakuntakaavasta vahvistamatta jätettiin muun muassa Örön uutta väylää tarkoittava merkintä. Loimaan seudun maakuntakaavasta jätettiin vahvistamatta Loimaan Niittukulman vähittäiskaupan suuryksikkömerkintä. Vakka-Suomen kaavasta ei vahvistettu Puolustusvoimien Pyhärannan Reilan ampuma- ja harjoitus-alueen melualueen merkintä. Puolustusvoimat on luopumassa alueesta ja Reilan kylä on seudullisesti merkittävä kylä. MAAKUNNAN TAHTOA OLISI VOITU KUUNNELLA Varsinais-Suomen liiton suunnittelujohtaja Heikki Saarennon mukaan vahvistuspäätöstä on odotettu. - Ministeriön vahvistamatta jääneissä merkinnöissä ei ole juurikaan yllätyksiä. Olisimme kuitenkin toivoneet, että maakunnan omalla tahdolla olisi ollut suurempi painoarvo, Saarento toteaa. - Esimerkiksi Örön väylän Natura-vaikutustenarvioinnin puutteellisuudesta voidaan olla toistakin mieltä. Maakuntavaltuusto hyväksyi Loimaan seudun, Vakka- Suomen, Turun seudun kehyskuntien ja Turunmaan maakuntakaavaehdotukset. Ne menivät sen jälkeen ympäristöministeriöön vahvistettavaksi. Kaavatyö aloitettiin vuonna 2003, maakuntakaavat korvaavat entiset seutukaavat. Maakuntakaavat yhdessä maakuntasuunnitelman ja -ohjelman kanssa muodostavat maakunnan suunnittelun ja kehittämisen kokonaispaketin. TEKSTI ALEKSIS KLAP TUULIVOIMAKAAVAN PALAUTTEET KÄSITELLÄÄN KEVÄÄN AIKANA Varsinais-Suomen tuulivoimavaihemaakuntakaavan ehdotusvaiheen aineisto on ollut nähtävillä helmikuun 15. päivään asti ja siihen saatiin palautteena 46 lausuntoa ja 46 muistutusta. Viranomaisten ja kuntien lausunnoissa huomio kiinnittyi mm. kaavaselostuksessa esitettyyn maakuntakaavan ohjausvaikutukseen, erityisesti jatkosuunnittelussa käytettävien suunnittelumenetelmien suhteen. Myös vaikutukset lähialueiden asutukselle esimerkiksi melun osalta sekä alueelliset luontoarvot nousivat esille. Muistutuksissa huomio kiinnittyi erityisesti yksittäisiin alueisiin ja niiden osalta voimaloiden aiheuttamiin melu- ja välkevaikutuksiin sekä virkistys- ja luontoarvojen turvaamiseen. Kevään aikana saatuun palautteeseen laaditaan vastineet ja järjestetään maankäyttö- ja rakennuslain mukainen toinen viranomaisneuvottelu. Kaava-aineisto on tarkoitus käsitellä maakuntavaltuustossa kesäkuussa, jonka jälkeen aineisto toimitetaan ympäristöministeriöön vahvistettavaksi. 6 viiri\n7 VT8 YHTEYSVÄLIHANKE EI VOI JÄÄDÄ TÄHÄN, VAAN TARVITAAN VIELÄ TOINEN SAMANSUURUINEN RAHOITUSPANOS. SAVO SUORAAN SANOEN Juho Savo maakuntajohtaja VUODEN ALUKSI HYVIÄKIN UUTISIA Tänään on pidetty hallituksen kehysriihi. Siihen oli ladattu viimeisen puolen vuoden ajalta kaikki avoimet kysymykset ja odotukset. Talouden säästöt, tulopolitiikka, veropolitiikka, liikenneinfran rahoitus, kuntarakenneuudistus, sote-uudistus, eri hallinnonalojen toimintamenojen taso jne Ensituloksia kuunnellessa jäi hämmästelemään, mistä kaikki hyvät päätökset ollenkaan rahoitetaan. Toki se maksupuolikin sieltä rivien välistä löytyy, kun tarkemmin tutkii. VT 8. Varsinais-Suomen kannalta konkreettisin hyvä uutinen oli se, että liikennepoliittisen selonteon 2012 kaikkien hankkeiden rahoitus turvataan. Meille tämä tarkoittaa sitä, että kevään lisätalousarviossa päätetään VT 8 Turku - Pori - yhteysvälihankkeen 100 M euron rahoituksesta ja Raisio - Masku -osuuden nelikaistaistamistöiden välittömästä aloituksesta. On tätä saatu odottaakin, mutta nyt on enää vaikea kuvitella mitään, mikä asian voisi kaataa. Selvää on kuitenkin se, että yhteysvälihanke ei voi jäädä tähän, vaan sen jatkoksi tarvitaan vielä toinen samansuuruinen rahoituspanos koko välin liikennöitävyyden ja liikenneturvallisuuden lisäämiseksi. KUNTARAKENNE- JA SOTE-SOLMUT. Kehysriihen kuntarakennelinjaus osoittaa hallituksen vahvaa uskoa omiin linjauksiinsa ja aikatauluihinsa, vaikka ulkopuolisin silmin se on jo ajat sitten valinnut umpikujaan johtavan tien. Sote-uudistuksen kohdalla näyttää siltä, että lopullista tietä ei vielä edes ole valittu, sillä niin monenlaisia himmeleitä kehysriihitiedotteessa kuvaillaan. Näitä saamme ihmetellä vielä pitkään. TUI-RISTEILIJÄT. Alkuvuoden merkittävin positiivinen uutinen Varsinais-Suomelle oli helmikuun 26. päivän ilmoitus, että STX:n Turun telakalla rakennettavana olevien kahden TUI-varustamon uuden risteilijäaluksen rakennusaikaisesta rahoituksesta on saatu sovittua TEM:n, telakan, tilaajan ja Finnveran kesken. Rahoitusasiassa oli kahden kuukauden ajan pöydällä kaikki katastrofin ainekset. Jo se, että miljardiluokan Sanctuary-risteilijätyö päästettiin joulukuussa Ranskaan, oli onnetonta, mutta jos uuden laivasarjan ensimmäiset jo aloitetut työt olisi työnnetty myös maailmalle, olisi se ollut koko Turun telakan risteilijärakentamisen loppu. VARSINAIS-SUOMEN LIITON KOKOAMA ja maakuntahallituksen puheenjohtajan vetämä telakkaryhmä teki TUI-alusten rahoituksen varmistamisessa merkittävän työn. Viikon välein pidetyt pikakokoukset saivat kaikkien puolueiden edustajien sekä telakkateollisuuden ja muiden julkisten viranomaisten toimesta aikaan niin vahvan paineen TEM:iin, että rahoitusmallin hakemiseen vakavasti ryhdyttiin. Ratkaisu, jonka osana valtio ostaa telakan maaalueen, oli täällä alueella keskusteluissa jo syksyllä. Onneksi siihen lopulta tartuttiin. Samalla se toivottavasti merkitsee valtion sitoutumista Turun telakkaan ja sen kehittämiseen. Jotta risteilijärakentaminen / meriteollisuus voi jatkossa olla täällä kannattavaa, on kaikille selvää, että alalla on tehtävä määrätietoista kehittämistyötä. Tätä työtä menneinä vuosina on selvästi laiminlyöty. VARSINAIS-SUOMEN MAAKUNTAKAAVAN neljä viimeistä seutukunta-osaa vahvistettiin ympäristöministeriössä tällä viikolla. Kaavatyöt aloitettiin maakuntavaltuuston päätöksellä kymmenen vuoden prosessi siis. Oma maakuntavaltuustomme hyväksyi nämä kaavat joulukuussa Ympäristöministeriö kruksi kaavoista pois joitakin merkintöjä, joitten osalta joudumme vielä harkitsemaan valitusta korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Tällainen oli mm. Örön länsipuolelta kulkeva meriväylä, joka on jätetty vahvistamatta käyttäen perusteena sitä, ettei ole riittävästi selvitetty väylän vaikutusta Örön Natura alueen luontoarvoihin! Tähän asti vastapuoli on ollut puolustusvoimat, joka harjoittaa alueella ampuma- ja koetoimintaa. Vahvistuspäätöksessä on muitakin vastaavia ympäristöselvitysten riittävyyteen liittyviä tulkintoja. VAHVISTUSPÄÄTÖS MERKITSEE sitä, että koko Varsinais-Suomeen on laadittu ja vahvistettu maakuntakaava. Mitä seuraavaksi? Kuten aikataulu kertoo, on kaavoitusprosessi niin aikaa vievä, että nyt voimaanastunutta kokonaiskaavaa joudutaan tarkistamaan erillistarkasteluin. Tuulivoimamaakuntakaavahan on jo niin pitkällä, että se käsitellään kesäkuun maakuntavaltuustossa. Muu tarkistustyö voidaan nyt kunnolla aloittaa, kun pohja on valmis. Kesäkuun valtuustoon tuodaan esitys koko maakunnan kattavan taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaavatyön aloittamisesta. Maakuntakaavoitustyö on siis jatkuvaa. Tavoitteena maakunnan tasapainoisen kehityksen ja vetovoiman varmistaminen ja edistäminen tuottamalla alueen erityisarvoille rakentuvaa hyvää asuin- ja toimintaympäristöä (VSL, talousarvion 2013 käyttösuunnitelma). viiri 7\n8 TEKSTI JA KUVAT JESSICA ÅLGARS-ÅKERHOLM KOVALLA TYÖLLÄ JA TALKOOHENGELLÄ SALOON SYNTYY UUSIA TYÖPAIKKOJA Jotta yritykset voivat sijoittua Saloon, pitää tietää mitä osaamista salolaisilla on. Yritysten ja osaajien välille on rakennettava kanava. Niin on tehty Varsinais-Suomen liiton tukemassa Invest in Salo -hankkeessa, joka on toiminut Salossa toukokuusta 2010 asti. Nyt on meneillään jatkohanke ja hankkeessa työskentelevällä Johanna Larssonilla riittää edelleen virtaa. - Saloon on saatava korvaavia työpaikkoja Nokian irtisanomisten jälkeen. Jokainen uusi työpaikka on kovan työn alla, mutta tärkeä. Myös pienet yritykset työllistävät ja tuovat sitä pöhinää, jota Salo tarvitsee, Larsson toteaa. Ensimmäisen hankkeen tavoitteena oli hankkia Saloon 200 uutta työpaikkaa, meneillään olevan hankkeen tavoite on jopa 1000 työpaikkaa. Invest in Salo -hankkeessa on syntynyt yhteensä 20 yritystä ja 132 työpaikkaa. Tämän lisäksi Orionille on syntymässä kesään mennessä 100 uutta työpaikkaa. - Kovien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan pienten yritysten lisäksi paljon työllistäviä yrityksiä, Larsson miettii. SALOSSA ON SYNTYNYT TALKOOHENKI Viime vuonna Invest in Salolla oli yli 100 yritysasiakasta, joiden tuloksena kaupunki sai 12 uutta yritystä. Kaksi merkittävintä ovat Orionin ja Talking People -contact centerin toimipisteet. MIKÄ ON MIELESTÄSI INVEST IN SALON TÄHÄN MENNESSÄ TÄRKEIN SAAVUTUS? - Salon eri osapuolille on syntynyt ymmärrys, että uusien työpaikkojen luominen on tärkeää. Sen eteen kannattaa yhdessä tehdä määrätietoista työtä. Salossa on nykyään hyvä tahtotila ja talkoohenki, Johanna Larsson iloitsee. MIKÄ ON OLLUT PARAS HETKI TYÖSSÄSI? - Kun kävin Talking Peoplen tilaisuudessa ja tapasin yrityksestä työpaikan saaneita salolaisia. Olen itse ollut prosessissa mukana alusta asti ja tuntui niin hyvältä nähdä ihmisiä, joiden silmät loistivat ilosta. Sain kuulla kommentteja kuten Ihanaa päästä töihin, kunpa työt alkaisivat jo! Silloin tuntui, että tätä työtä kannattaa tehdä. OSAAJAPORTAALI YHDISTÄÄ YRITYKSET JA OSAAJAT Hankkeen tärkeä saavutus on innovatiivinen verkkoportaali www. professionals.fi, johon kuka tahansa voi täyttää oman osaajaprofiilin nimettömänä. Portaali luotiin yhteistyössä Salon TE-toimiston ja Turku Science Parkin kanssa ja se on koko Varsinais-Suomen yhteinen. Aluksi sivusto oli ICT -painotteinen, mutta helmikuussa 2013 portaali uudistettiin ja laajennettiin kaikille aloille. - Sivustolla yritykset näkevät tarkalla tasolla ihmisten osaamisen ja voivat ottaa suoraan yhteyttä osaajiin. Portaalin kautta on jo tehty 1200 yhteydenottoa, Johanna Larsson kertoo. Invest in Salon myötä Saloon on syntynyt toimintamalli yritysten sijoittumiselle kaupunkiin, luotu yhteistyötä paikallisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin tahoihin, kehitetty Salon elinkeinomarkkinointia, otettu yhteyttä satoihin yrityksiin ja kehitetty kaupungin omien työntekijöiden elinkeino-osaamista. - On tässä itsekin pakosta oppinut tuntemaan softat ja hardit, Johanna Larsson naurahtaa. MYÖS PIENET YRITYKSET TYÖLLISTÄVÄT JA TUOVAT SITÄ PÖHINÄÄ, JOTA SALO TARVITSEE. HÅRT ARBETE FÖDER NYA JOBB I SALO Sedan våren 2010 har projektet Invest in Salo hjälpt företag att etablera sig i Salo och att skapa nya arbetsplatser efter Nokias nedskärningar. Varje ny arbetsplats kräver hårt arbete, säger Johanna Larsson som arbetar inom Invest in Salo. Men varje arbetsplats är värdefull. - Det pågående projektets målsättning är att skapa 1000 nya arbetsplatser ett verkligt tufft mål, som inte kan nås utan stora företagsetableringar i Salo, säger Larsson. Inom Invest in Salo har man byggt upp nätportalen www. professionals.fi, där vem som helst anonymt kan mata in sin kompetens. Här hittar företagen på en exakt nivå människor som kan det som företaget behöver. Med Invest in Salos hjälp har man lyckats locka de stora företagen Orion och Talking People till Salo, vilket är ett viktigt resultat. Överlag har man nu enligt Larsson i Salo en talkoanda där alla drar åt samma håll, för Salos bästa. - Den bästa stunden i mitt arbete var när jag träffade personer som fått jobb inom Talking People. Deras ögon lyste av iver. Då kände jag att dethär jobbet är värt att göra. 8 viiri\n9 SALOSSA ON HYVÄ YRITTÄÄ Uusia yrityksiä syntyy ja sijoittuu Saloon, usein Invest in Salo sijoittautumisneuvonnan avustuksella. Alla kolmen pienen yrityksen edustajat kertovat miksi Salossa on hyvä toimia. MARKUS MURTO, TIETOKONEIDEN HUOLTOLIIKE DATAPISTE: - Olin neljä vuotta töissä Someron Datapisteessä ja totesimme, että Salossa on markkinarako ja päätimme laajentaa toimintaamme tänne. Olen toiminut Datapisteen Salon liikkeen vetäjänä keväästä 2012 ja viihtynyt erinomaisesti. Salolaiset arvostavat hyvää palvelua ja ihmiset ovat avoimia ja iloisia. Nokian vähennysten jälkeen ihmiset ymmärtävät, että kannattaa käyttää salolaisia palveluja. Nyt ei kaikilla ole varaa ostaa uutta tietokonetta, vaan on parempi huoltaa vanha kuntoon. - Kaupungin ja Yrityssalon tuki oli korvaamaton alussa. Iilman sitä en olisi ryhtynyt yrittäjäksi. Eihän sitä paperibyrokratiaa ymmärrä kukaan. AULIS TUOMINEN, BIOTEKNOLOGIAYRITYS GLOFINN: - Korealaistaustainen yritys perusti syksyllä 2010 Saloon tytäryhtiön nimeltä Glofinn. Yhteistyö syntyi minun ja korealaisen professorin välisen ystävyyden sekä yliopistoyhteistyön myötä. - Yrityksemme tuote on PRP muoviruisku, jolla injektoidaan verihiutaleita haavaan, jolloin se paranee nopeammin luonnollisella tavalla. Tuotettamme käytetään jo sairaaloissa ja kauneudenhoidossa. Yhteydenottoja tulee ympäri maailman ja ennustan, että tästä syntyy vielä iso bisnes. PRP:n tuotanto alkaa kuitenkin Nurmijärvellä, kun Salosta ei löytynyt sopivaa muovialan alihankkijaa. - Salossa on yrittäjän hyvä toimia; täällä on tarvittavat palvelut, valmistavaa teollisuutta ja ammattitaitoista työvoimaa. Liikenneyhteydet ovat elintärkeitä. Siksi nopea Salo-Lohja-Espoo -junarata pitäisi rakentaa. PETRI MANNINEN, ÄLYPUHELINTEN JA TABLETTIEN HUOLTOYRITYS HETIHUOLTO: - Salossa on lahjakasta porukkaa. On ICT-osaamista ja täällä syntyy ideoita. Sitä pitää hyödyntää; ihmisten kannattaa tehdä yhteistyötä yli rajojen. Meidänkin firmamme syntyi, kun yhdistettiin internet, liiketoiminta- ja tekninen osaaminen. - Uskon, että pitkällä tähtäimellä ideoiden ja toteutuksen pitää syntyä täällä Salossa - emme voi odottaa pelastusta ulkoapäin. Verkkomaailma on kaikenkattava ja kynnys kokeilla uusia ideoita on madaltunut. Meidän yrityksellämme ei ole hienoja liiketiloja. Hyvät verkkosivut ovat näyteikkunamme. Niiden kautta ihmiset löytävät meidät ja palvelumme. Yrityksellä menee hyvin ja suunnittelemme jo laajennusta kansainvälisille markkinoille. Ennakkoluulottomuus kannattaa. viiri 9\n10 VARSINAIS-SUOMEN LINTUTORNIT MISSÄ SIJAITSEVAT: ympäri maakuntaa, Utöstä Laitilaan ja Saloon. Tärkeimmät lintutornit löytää paikkatietopalvelusta MIETOISTENLAHDEN LINTUTORNIT sijaitsevat n. 30 km Turusta. Helpoiten ajaa maantietä 192 Raision ja Kustavin kautta. PARAS LINTUJEN BONGAUSAIKA: maaliskuusta kesäkuun puoliväliin ja syys - lokakuussa MITÄ LINTUBONGARI TARVITSEE: kiikarit ja kirjastosta lintukirjan. Kun on kynä ja vihko, havainnot voi kirjata muistiin. 10 viiri\n11 TEKSTI JA KUVA JESSICA ÅLGARS-ÅKERHOLM MAAKUNNAN MANSIKKAPAIKKA Kartalla esitettynä Varsinais- Suomen suurimmat lintutornit. (lähde Maanmittauslaitoksen maastotietokanta) VARSINAIS-SUOMI ON LINTUBONGARIN PARATIISI Kevät ja Varsinais-Suomi - siinä vasta hyvä yhdistelmä, jos haluaa bongata lintuja. Varsinais-Suomi on Saaristomeren ansiosta erittäin linturikas maakunta. Utö on erinomainen kohde ulkosaaristossa, mutta lintuja on muuallakin runsaasti, mm. merenlahdissa ja peltoaukeilla. Lintutorneja löytää ympäri maakunnan (katso kartta). Varsinaissuomalainen lintumies ja Bongariliiton puheenjohtaja Kalle Larsson kehuu erityisesti Mynämäen rantoja. - Mietoistenlahti on yksi maamme arvokkaimmista lintuvesistä, aivan mieletön lintualue, Larsson kertoo. Luonnonsuojelualueen rannoilla sijaitsee kolme lintutornia, joista korkein on Vasikkahaan lintutorni. Komeasta tornista, metsän reunalta näkee koko Mietoistenlahden. Tornille pääsee parkkipaikalta polkua pitkin. Keskellä lahdenpoukamaa on pienempi torni lähempänä merta. Kalle Larsson kehuu myös Ruissalon lintutorneja sekä Kuusiston uutta lintutornia, jotka ovat helposti esim. lapsiperheiden saavutettavissa. Jos haluaa päästä bongauksessa alkuun, voi osallistua Turun lintutieteellisen yhdistyksen ilmaisille lintukävelyille Ruissalossa. Kävelyillä löytää samanhenkisiä ihmisiä ja ammattiopas auttaa tunnistamaan lintulajeja. EGENTLIGA FINLAND ÄR FÅGELSKÅDARENS PARADIS Egentliga Finland om våren lämpar sig perfekt för fågelskådning. Tack vare Skärgårdshavet är vårt landskap mycket rikt på fåglar. Utö är ett utmärkt mål i yttre skärgården men också annanstans finns rikligt med fåglar i havsvikar och på åkerslänter. Fågeltorn hittas runtom i landskapet. Bongariliittos ordförande Kalle Larsson berömmer speciellt Mietoisviken i Virmo, som är ett av landets värdefullaste fågelområden. På naturskyddsområdets stränder finns tre fågeltorn, det högsta är Vasikkahaan lintutorni där utsikten över Mietoisviken är hisnande. Man når fågeltornet via en stig från parkeringsplatsen. Mitt i viken finns ett lägre torn närmare havet. Kalle Larsson berömmer också Runsalas fågeltorn och det nya fågeltornet i Kustö, de är lätta att nå även för familjer. Om man vill börja med fågelskådning kan man delta i Åbo ornitologiska förenings fågelvandringar på Runsala. De kostar inget och där hittar man likasinnade personer och får hjälp av en yrkesguide. viiri 11\n12 TEKSTI PETTERI PARTANEN VARSINAIS-SUOMESSA TEHDÄÄN SUOMEN MERITEOLLISUUDEN TULEVAISUUS Hallituksen talouspoliittisen ministerivaliokunnan helmikuinen päätös TUIristeilijöiden rahoituksesta takasi Turun telakan toiminnan jatkumisen. Tehdyllä päätöksellä voitettiin aikaan kannattavan risteilijärakentamisen kehittämiseen myös tulevaisuudessa. Varsinais-Suomen liiton maakuntahallituksen puheenjohtajan Petteri Orpon vetämä laajapohjainen Varsinais-Suomen telakkatyöryhmä vaikutti osaltaan päätöksen syntymiseen. Työryhmän työskentelyllä jaettiin tietoa, tuotiin uusia elementtejä keskusteluun sekä luotiin poliittista painetta päätöksen syntymiseen. SUOMEN MERITEOLLISUUDELLA ON EDELLYTYKSET MENESTYKSEEN Kevään aikana Varsinais-Suomen telakkatyöryhmä pyrkii osaltaan vakuuttamaan valtakunnan tason päättäjät siitä, että joistakin päinvastaisista väitteistä huolimatta laivanrakennus ei ole auringonlaskun ala. Kaikki edellytykset kannattavaan suomalaiseen meriteollisuuteen ovat olemassa. Risteilymarkkinoiden ennustetaan kasvavan pitkälle tulevaisuuteen noin kuudella prosentilla vuosittain. - Meriteollisuus on menestyvä maailmaluokan huippuinnovaatioiden teollisuudenala jatkossakin, kunhan Suomessa teemme oikeat ja pitkäjänteiset ratkaisut alan kehittämiselle, sanoo telakkatyöryhmän puheenjohtaja Petteri Orpo. Meriteollisuus tarvitsee myös kilpailukykyisen Turun telakan. Lähes kaikki alan merkittävimmät yritykset ovat hakeneet kasvunsa telakan kautta. Työ- ja elinkeinoministeriön asettama Meriteollisuus kilpailukykytyöryhmä antaa esityksensä mennessä elinkeinoministerille. Työryhmän tehtävänä on mm. pohtia valtion toimenpiteitä toimialan pitkän tähtäimen aikavälin uudistamiseksi ja kilpailukyvyn kehittämiseksi. PEKKA MYLLYMÄKI SITRAN KESTÄVÄ TALOUS -FOORUMIIN Sitra kokosi syksyllä 2012 Kestävä talous -foorumin, jonka tehtävänä oli tunnistaa niitä muutosvoimia, jotka muuttavat talousajattelua. Sixten Korkmanin johtaman asiantuntijaryhmän tehtävänä oli pohtia, miten uusi ymmärrys kestävästä taloudesta muuttaa talouspolitiikkaa. Foorumin pohjalta käynnistetään yhteiskunnan päättäjille ja vaikuttajille suunnatut kestävän talouden johtamiskurssit toukokuussa Foorumi pohti kestävää taloutta monesta eri näkökulmasta ja tarjosi eri alojen ihmisille verkottumismahdollisuuksia, toteaa Varsinais-Suomen liiton valtuuston tuore puheenjohtaja Pekka Myllymäki. - Olen jakanut ryhmässä EU:n komission asiantuntijaryhmän elintarvike- ja maataloussektorin sekä Mynämäen HIN- KU-hankkeen kokemuksiani. Työskentely on ollut antoisaa. Suosittelen hakeutumista Kestävän talouden koulutukseen, kannustaa Myllymäki. Kurssilla opitaan esimerkiksi, miten talouspolitiikan välineitä voidaan hyödyntää kestävän talouden edistämiseksi. Myllymäen mukaan kestävää taloutta ei siten voida nähdä vain taloudellisen kestävyyden tavoitteen kautta, vaan kestävän talouden on oltava myös ekologisesti ja sosiaalisesti kestävää. 12 viiri\n13 BRYSSEL BONJOUR Krista Taipale Varsinais-Suomen ja Turun EU-toimiston päällikkö BRYSSELISSÄ ODOTETAAN RAHOITUSKEHYSPÄÄTÖSTÄ Miltei koko alkuvuosi on jännitetty sitä, pystyvätkö EU ja sen jäsenmaat saamaan aikaan päätöksen tulevan rahoituskauden kehyksistä. Asia on monella tapaa merkittävä: Ensi vuonna alkavat ja valmisteilla olevat unionin rahoitusohjelmat ja niillä rahoitettavat hankkeet edellyttävät rahoituskehyspäätöstä alkaakseen ajallaan. Erityisen tärkeää on viestiä siitä, että EU kykenee päätöksiin vaikeissa asioissa, jollainen rahoituskehysasia perinteisesti on ollut. Tässä taloustilanteessa, jossa jäsenvaltioiden omat budjetit ovat rajalliset, tuleva EU:n budjettikausi on ollut erityisen hankala sovittava. MUTTA BRYSSELISSÄ helmikuussa 2013 kokoontunut Eurooppaneuvosto saavutti kuin saavuttikin ratkaisun EU:n rahoituksesta vuosille Rahoituskehyksen kokonaistasoksi muotoutui pitkän ja konstikkaan neuvotteluprosessin jälkeen noin 960 miljardia euroa, mikä vastaa noin yhtä prosenttia EU-maiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta. Kun otetaan huomioon myös kehyksen ulkopuoliset erät, EU:n kokonaisbudjetti seitsenvuotiskaudelle asettuu noin 997 miljardiin euroon. EU:n budjetti supistuu ensimmäistä kertaa koko unionin historiassa, sillä tulevan kauden rahoituskehys on noin 3,5 prosenttia alhaisempi verrattuna nykyiseen. ALUEPOLITIIKAN KOKONAISTASOKSI sovittiin noin 325 miljardia euroa, josta Suomen rakennerahastorahoitus laskisi ensimmäisten arvioiden mukaan noin 1,7 miljardista eurosta reiluun 1,3 miljardiin euroon. Myönteistä on kuitenkin se, että Suomi saa jatkossakin nettomaksajamaista eniten aluetukea asukasta kohden. Maatalouspolitiikan rahoitus alenee koko EU:ssa noin 10 prosenttia. Maaseudun kehittämisrahoituksen kokonaismäärä aleni, mutta Suomessa rahoitus saataneen pidettyä lähellä nykyistä 2,1 miljardin euron tasoa. Suomi saanee maaseudun kehittämiseen perustason lisäksi myös 600 miljoonan euron kertakorvauksen. TUTKIMUKSEN JA KEHITYKSEN Horisontti ohjelman budjetti jäänee sitä vastoin noin 70 miljardiin euroon, mikä on 11 miljardia euroa vähemmän verrattuna komission esitykseen, mutta toisaalta 20 miljardia euroa enemmän kuin nykyisellä kaudella. Näinkin suuri leikkaus tutkimuksesta, innovaatioista ja tuotekehityksestä on saanut osakseen paljon kritiikkiä erityisesti Euroopan parlamentissa. Uutena kohtana budjetissa on 6 miljardin ns. nuorisotakuu, jolla pyritään taistelemaan nuorisotyöttömyyttä ja nuorten syrjäytymistä vastaan. SEURAAVAKSI NEUVOSTON ESITYS menee Euroopan parlamentin äänestettäväksi. Euroopan parlamentti on vaatinut EU:lle vahvaa budjettia ja voi äänestyksessään joko hylätä tai hyväksyä neuvoston näkemyksen. Puhemies Martin Schulz on jo tiedottanut parlamentin suhtautuvan budjettiratkaisuun erittäin kriittisesti. Vaikka Euroopan parlamentilla on valta olla hyväksymättä unionin budjettia, useista EU-lähteistä saatujen arvioiden mukaan se tuskin lähtee kaatamaan jäsenvaltioiden saavuttamaa päätöstä. Poliittinen ja taloudellinen hinta päätöksen kaatamiselle on nykyisessä taloudellisessa tilanteessa liian suuri. Euroopan parlamentti tyytyneekin vaatimaan pienehköjä muutoksia kehyksen sisällä. RAHOITUSKEHYSPÄÄTÖKSEN LISÄKSI Brysselissä on odotettu kevättä, joka on tänä vuonna myöhässä. Nyt sää näyttää tosin lämpenevän, ja jos vanhat merkit pitävät paikkansa, mangoliat ja mantelipuut ovat muutaman lämpimän päivän jälkeen täydessä kukassa. SUOMI SAA JATKOSSAKIN NETTOMAKSAJAMAISTA ENITEN ALUETUKEA ASUKASTA KOHDEN. viiri 13\n14 TEKSTI VELI-MATTI KAUPPINEN MAAKUNTASTRATEGIA SYNTYY YHTEISTYÖLLÄ Maakuntasuunnitelmaa ja -ohjelmaa valmistellaan samanaikaisesti, jolloin ne yhdessä muodostavat Varsinais-Suomen maakuntastrategian. Varsinais-Suomen maakuntasuunnitelmassa osoitetaan maakunnan tavoiteltu kehitys pitkällä aikavälillä (20-30 vuotta). Suunnitelmaa tarkentava maakuntaohjelma sisältää yksilöidyt tavoitteet, keskeisimmät hankkeet ja muut kehittämistoimenpiteet sekä suunnitelman ohjelman rahoittamiseksi. Asiakirjassa esitetään maakunnan toimenpiteet kansallisiin ja EU:n kehittämisohjelmiin sekä linjaukset kansainvälisiin kehittämiskumppanuuksiin osallistumiseksi. - Maakuntastrategian valmistelussa on tärkeää, että alueen toimijat ovat vahvasti ja laajasti mukana valmistelussa. Kysymyksessä ei ole Varsinais-Suomen liiton, vaan koko maakunnan yhteinen asia ja tahtotilan ilmaus, sanoo Varsinais-Suomen liiton erikoissuunnittelija Veli-Matti Kauppinen. TYÖTÄ TEHDÄÄN NELJÄSSÄ TYÖRYHMÄSSÄ Maakuntastrategia laaditaan yhteistyössä Varsinais-Suomen liiton, kuntien ja valtion aluehallintoviranomaisten sekä alueiden kehittämisen kannalta merkittävien yhteisöjen ja järjestöjen kanssa. Strategiatyöskentelyyn on perustettu neljä eri työryhmää. Ne ovat talous, ympäristö, osaaminen sekä arvot ja ilmapiiri. Työryhmien puheenjohtajina ovat Esa Lindqvist (ELY-keskus) (talous), Timo Hintsanen (Turun kaupunki) (ympäristö), Liisa Kairisto- Mertanen(Turun AMK) (osaaminen) sekä Olli Hietanen (Turun yliopisto) (arvot ja ilmapiiri). Kuhunkin työryhmään tulee noin kymmenen jäsentä. Maakuntastrategia on tarkoitus hyväksyä maakuntavaltuustossa kesäkuussa Strategiasta tehdään osallistumis- ja arviointisuunnitelma. Sen tarkoituksena on antaa kiinnostuneille tietoa työn vaiheista ja aikataulusta sekä vaikutusmahdollisuuksista. TEKSTI JA KUVA VILLE SANTALAHTI Expat-tapahtumassa vuorovaikutteiset pelit auttavat ihmisiä tutustumaan toisiinsa KOULUTETUT MAAHANMUUTTAJAT OVAT VÄLIINPUTOAJIEN RYHMÄ Vaikka Varsinais-Suomen voimassa oleva maahanmuuttopoliittinen ohjelma alkaa otsikolla Työperusteisen maahanmuuton edistäminen, niin expattien (tässä yhteydessä: koulutettu, työ- tai koulutusperäinen maahanmuuttaja) oma näkemys asiasta on, että Turussa kaikki maahanmuuttajat lyödään samaan kategoriaan ja palvelut expateille ovat hankalasti löydettävissä tai niitä ei ole. - Pahimpana puutteena pidetään verkostoitumismahdollisuuksien vähäisyyttä. Moni selvitys ehdottaakin niin sanottujen Expat-viranomaisten perustamista eri alueille, kertoo Expat hankkeen suunnittelija Ville Santalahti. Expat-projekti järjesti helmikuussa Turussa expat-iltaman ja keräsi ensimmäisellä yrityksellään n. 70 kansainvälistä yhteen. Tapahtumassa esiteltiin myös muita kv-toimijoita, joita Turussa ovat mm. International Rotary, International English Speaking Association Finland, Avoimet Ovet ry., Friendship programme ja Jolly Dragon konsepti. Konsepti yritetään tuoda Turkuun (www.jd-games.com) - sen avulla Helsingin seudulla on jo vuosia järjestetty tapahtumia joissa englanti on pääkielenä. - Onko mielekästä puhua kansainvälistymisestä, jos emme itse ole siinä aloitteellisia? Yleisin ongelma suomea taitamattomalla taitajalla on mitä tehdä työpäivän jälkeen?, Santalahti toteaa. 14 viiri\n15 TEKSTI ESA HÖGBLOM 120 HENKILÖÄ POHTI KOULUTUKSEN ENNAKOINTIA Varsinais-Suomen liiton, ELYkeskuksen sekä Varsinais-Suomen Yrittäjien järjestämässä Tähdet kertovat -seminaarissa pohdittiin koulutustarpeiden ennakointia. Tilaisuus houkutteli Turun Messukeskukseen noin 120 osallistujaa. Päivän pääpuhuja, professori Esko Valtaoja Turun yliopistosta kuvasi vallitsevia näkemyksiä maailman menosta ja ennakoinnista sekä erityisesti työn ja koulutuksen tulevaisuudesta. Hän rohkaisi kuulijoita uskomaan ihmisen selviytymiseen eri haasteista ja mm. hyvinvoinnin lisääntymiseen - päinvastaisista uhkakuvista huolimatta. Työn ja koulutuksen hän uskoi kokevan suuria muutoksia niin sisällön kuin yksilökohtaisen merkityksenkin osalta. Päivän muissa puheenvuoroissa korostettiin mm. koulutusorganisaatioiden ja yritysten läheisen kumppanuuden merkitystä koulutussuunnittelussa ja toteutuksessa. Lisäksi kuultiin eri maakuntien toimintamalleista koulutustarveennakoinnissa. Yhteisenä peruspiirteenä ENNAKOINTIA SISÄLTYY USEIN TYÖPROSESSEIHIN ovat toimialapohjainen verkostomainen yhteistyö ja toimijoiden säännölliset tapaamiset, jotka mahdollistavat analyysit päätöksenteon ja suunnittelun tueksi. - Toimenpiteiden onnistumisen yhtenä keskeisenä edellytyksenä on yritysten mukaan saanti prosessiin, toteaa Varsinais- Suomen liiton erikoissuunnittelija Esa Högblom. Valtaosa kuulijoista jatkoi vielä loppuiltapäivän työryhmissä ennakoivan työotteen parissa tuottaen keskustelusyötteitä maakunnalliseen koulutustarvekeskusteluun eri teema-alueilta. Lopuksi Seija Kiiskilä Keski-Suomesta houkutteli keskustelijoita tuomaan esille arkipäivän ennakointia työyhteisöissä. Ennakointia sisältyy usein työprosesseihin, vaikka sitä ei aina tiedostetakaan. TEKSTI VELI-MATTI KAUPPINEN VARSINAIS-SUOMI NOUSEE ÄLYKKÄÄLLÄ ERIKOISTUMISELLA EU:n Smart Specialisation luo kasvua, kun alueiden vahvuudet tunnistetaan tehokkaammin. Älykkään erikoistumisen strategiat ovat EU:n komission eräs keino luoda talouskasvua nykyisen talouskriisin vallitessa. Alueen vahvuudet pitää tunnistaa aiempaa tehokkaammin ja toimenpiteet kohdistaa harvempiin kehittämiskohteisiin. Älykäs erikoistuminen (Smart Specialisation) tarkoittaa alueen kansainvälisesti merkittävien kilpailuetujen ja osaamisen korostamista. Tavoitteena on vahvistaa alueellisia innovaatiojärjestelmiä siten, että aluetalous vahvistuu. Älykäs erikoistuminen on osa EU:n 2020 kasvustrategian ns. Innovaatiounioni lippulaivaa. Koska Älykkään erikoistumisen strategiat voidaan rakentaa jo olemassa alueellisten innovaatio- ja kilpailukykystrategioiden päälle, on tärkeää sisällyttää konsepti mahdollisimman varhaisessa vaiheessa Turun/Varsinais-Suomen innovaatioympäristön ja kilpailukyvyn vahvistamiseen liittyviin kehitysprosesseihin. Luontevin tapa, jolla alue voi edistää osaamiseen perustuvaa kasvua, on monipuolistaa teknologioita, tuotteita ja palveluja. Tällä hetkellä alustalle rekisteröityneitä eurooppalaisia alueita on yli 40. Älykkään erikoistumisen alustalla mukana olemisen hyötyjä ovat muun muassa kansainvälisiin verkostoihin mukaan pääseminen, parempi kilpailukyky suoraan EU:sta haettavissa rahoituksissa ja ajantasaisen innovaatiotiedon saaminen EU:sta ja muilta mukana olevilta alueilta. VARSINAIS-SUOMESSA ÄLYKKÄÄN ERIKOISTUMISEN VERKOSTOSSA OVAT MUKANA: Turku Science Park, Varsinais-Suomen liitto, Turun yliopisto, Åbo Akademi, Turun ammattikorkeakoulu, Koneteknologiakeskus Turku, Varsinais-Suomen ELY-keskus, Turun seudun kehittämiskeskus, Loimaan seutukunnan kehittämiskeskus ja Ukipolis. viiri 15\n16 Turun historiallinen keskusta kehittyy hienosti. Uutta Kirjastosiltaa rakennetaan ja Fortuna-kortteliin muuttaa uusia yrityksiä. Kesällä 2013 Fortuna-korttelissa tapahtuu taas. Nuoret lemulaiset tekivät kuntalaisaloitteen ja keräsivät nimiä, jotta saisivat kyläänsä skeittirampit. Maskun päättäjät kuuntelevat nuoria ja selvittävät nyt tosissaan skeittiramppien rakentamista. Joskus demokratia aidosti toimii! Loimaan metalliteollisuudella menee lujaa. Hitsausautomaation toimittaja Pemamek sai jälleen suuret tilaukset ulkomailta, tällä kertaa Singaporen ja Vancouverin telakoilta. Osaaminen on valttia maailmalla - Pemamekin tuotteita käytetään jo 50 maassa. Pargas utvecklar sitt centrum Malmen, med hjälp av bland annat Novias studerande och vanliga invånare. Tyck till och gör Malmen till en trivsam och levande pärla mitt i skärgårdsstaden Pargas. Kunnon talvi. Nyt kelpaa Varsinais-Suomessakin hiihtää, luistella ja lasketella. Hirvensalon hiihtokeskuksella ja Meri-Teijo skillä on riittänyt kävijöitä - vielä kelpaa skimbailla kevätauringossa. 16 viiri\n17 INNOAURASSA LUOVUUS PALKITAAN Kilpailu järjestetään nyt toista kertaa, teemana on meri ja luovuus. Kilpailussa INNOAURA Luovaa innovoimaa Varsinais-Suomesta valitaan maakunnan alueelta eniten luovuutta, luovaa potentiaalia omaava tai nk. luovien toimialojen liiketoimintaa kehittänyt yritys. Palkittavan yrityksen tulee olla toiminnassa ja ideoiden pitkälle innovoituna käytännön toteutuksina. Yrityksen kotipaikan tulee olla Varsinais-Suomessa, vaikka markkinat olisivatkin muualla. Vuoden 2013 kilpailun teemana on meri ja luovuus miten merta on hyödynnetty luovasti liiketoiminnassa? Palkintosumma on euroa. Voittajan ja mahdolliset kunniamaininnat päättää valintaraati. Kilpailun hakuaika on Kilpailun voittaja julkistetaan Varsinais-Suomen liiton järjestämällä Eurooppa-päivän vastaanotolla Vuoden 2012 kilpailun voitti turkulainen LPR-arkkitehdit Aicon-katsomotuolillaan. Kunniamaininnan saivat uusikaupunkilainen Taidetalo Pilvilinna ja turkulainen taiderahasto PaintingDB:n Arte Primo. Lisätietoja: erikoissuunnittelija Petteri Partanen, viiri 17\n18 LIITON TYÖNTEKIJÖILLE VALKOISEN RUUSUN ANSIOMERKIT Tasavallan Presidentti on myöntänyt Suomen Valkoisen Ruusun ansiomerkit Varsinais-Suomen liitossa pitkän ja ansiokkaan uran tehneille työntekijöille. Heidät palkittiin maakuntahallituksen kokouksessa , ansiomerkit ojensi puheenjohtaja Petteri Orpo. Suomen Valkoisen Ruusun ansioristi myönnettiin suunnittelujohtaja Heikki Saarennolle. Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitalin saivat toimistosihteeri Kirsi Kanerva, osastosihteeri Päivikki Lamminmäki sekä tutkimusavustaja Tiina Rantanen. IKONINÄYTTELY AULAGALLERIASSA Aulagallerian pääsiäisajan näyttely on Arja Arimaan Ikonit. Näyttely on esillä Varsinais-Suomen liiton Aulagalleriassa (Ratapihankatu 36, Turku) arkisin asti klo Kiinnostuksesta ikonien maailmaan olen maalannut ikoneja työväenopiston harrastuspiirissä ja kotonakin on tullut tehtyä muutama, Arja Arimaa kertoo. Perinteisesti puulle maalattujen ikonien aiheet Arimaa on valinnut mielenkiintonsa mukaan. -Olen tehnyt muutaman Konevitsan Jumalanäiti-ikonin, joista yhden tekstiili-ikonin, mikä on nyt mukana tässä näyttelyssä. Tekstiili-ikonin tekemisen kyllä muistan ikäni, kun tikkasin millipistoilla sädekehästä 10 cm kiinni yöpaitaan, kun innoissani ompelin sitä yömyöhään, Arja Arimaa naurahtaa. Ortodoksisessa uskonnossa ikoni on Kristusta, Jumalansynnyttäjää, Pyhää ihmistä tai Raamatun tapahtumaa esittävä puulle maalattu kuva. Perinteinen taide-esine, kuten esim. taulu, ikoni ei ole. Ikoni on uskonnon harjoittamisessa käytettävä esine. Sitä ei palvota, vaan kunnioitetaan aivan kuten ristiäkin. IKONER STÄLLS UT I AULAGALLERIET Påsktidens utställning i Egentliga Finlands förbunds Aulagalleri är Arja Airimaas Ikoner. Utställningen visas i Aulagalleriet (Bangårdsgatan 36, Åbo) till den 12 april, vardagar kl Arja Airimaa, som arbetar vid NTM-centralen i Åbo, har målat ikoner i arbetarinstitutets regi och även hemma. Ikonerna är på traditionellt vis målade på trä. - Jag har gjort några Konevitsa ikoner av gudsmodern, varav en textilikon som är med i den här utställningen. Övriga motiv har jag gjort bara ett enda av, säger Airimaa. - Jag minns nog för alltid hur jag gjorde textilikonen, då jag med millimeterstygn sydde fast 10 cm av glorian i min nattskjorta, där jag sydde i kvällens mörker, skrattar hon. I den ortodoxa tron är en ikon en bild målad på trä, föreställande Kristus, Den Heliga Modern, en helig person eller Bibelns händelser. Ikonen används när man utövar religion, den dyrkas inte utan respekteras, liksom korset. 18 viiri\n19 MALLA RANNIKKO HOITAA KUNTAYHTEISTYÖTÄ Varsinais-Suomen liitossa erikoissuunnittelija Malla Rannikko hoitaa nyt kuntayhteistyön ja kansanedustajayhteistyön tehtäviä. Vuonna 2010 Turun yliopistosta valmistunut VTM työskenteli n. kaksi vuotta eduskunta-avustajana, mm. salolaisen kansanedustajan Pertti Hemmilän avustajana. - Olen kotoisin maalta nykyisen Salon Halikosta. Muutin Turkuun opintojen perässä vuonna Työskennellessäni eduskunnassa asuin koko ajan Turussa, eli olen tottunut pendelöintiin, hän sanoo. Rannikko asuu Turun Portsassa yhdessä avopuolisonsa kanssa ja edessä on kesähäät. Hän harrastaa juoksua, kuntosaliliikuntaa ja koripalloa. - Matkustelen mielelläni ja yritän kehittää puutarhanhoitotaitojani, sillä Portsan asunnossamme on pieni oma piha, Malla kertoo. Malla Rannikko on Turussa Kokoomuksen toinen varavaltuutettu ja Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan jäsen. - Harrastan mielelläni kaikenlaista Varsinais-Suomen kehittämistä. Olin myös Turun kulttuuripääkaupungin vapaaehtoisena. VILLE GLAD KOODAA KOULUTUSTARPEIDEN SÄHKÖISTÄ ALUSTAA Projektisuunnittelija Ville Glad tekee liitossa koulutustarpeen ennakoinnin sähköisen alustan kehittämistyötä. Koulutukseltaan Ville Glad on filosofian maisteri tietojärjestelmätieteestä Turun yliopistosta. 28-vuotias Glad on kotoisin Helsingistä. - Asun Ispoisissa avovaimoni ja koirani kanssa. Tavallinen aamuni alkaa klo 6 noin tunnin kävelylenkillä viimeksi mainitun kanssa. Tykkään juosta erityisesti metsässä ja joskus kartta kädessä. Jäljelle jäävän ajan yritän katsoa futista, erityisesti Englannin Valioliigaa. HEIKKI JUVA KEHITTÄÄ UUTTA HANKEVERKKOA Heikki Juva on projektityöntekijänä kehittämässä Varsinais-Suomen seuraavaa hankeverkkoa sekä MIP-palvelua maakuntamuseolle. Työaikaa kuluu myös Lounaispaikan palveluiden ylläpitoon ja kehitystyöhön. 24-vuotias Juva on viittä vaille valmis tietotekniikan kandi pääaineena järjestelmätekniikka ja sivuaineena astrofysiikka. Hän on kotoisin Uudestakaupungista. - Asustelen Turun yo-kylässä avovaimoni kanssa, viikonloput kuluvat yleensä Uudessakaupungissa perheen parissa. Osa-aikaisen työajan ulkopuolella tulee arkipäiviä vietettyä yliopiston kursseilla ja projekteissa. - Vapaa-aika kuluu talvisin pääasiassa omien elektroniikka- ja ohjelmointiprojektien parissa. Kesällä vietän aikaa Kokemäellä, Piikajärven lentokentällä purjelentoa harrastaen. viiri 19\n20 Varsinais-Suomen liitto Egentliga Finlands förbund Regional Council of Southwest Finland\nMaakuntahallitus 25.3.2013 1. Maakuntakaavat vahvistettu kaavoitus ja suunnittelu jatkuu Ympäristöministeriö vahvisti keskiviikkona 20.3.2013 maakuntavaltuuston 10.12.2010 hyväksymät Loimaan seudun, Turun


lomakodit – Joutyn hiihtohissi, Sallanches: Talot ja muut | HomeAway\nLöysimme majoitustyypistä loma-asunnot 8 441 vaihtoehtoa – anna haluamasi päivät\nLöydä sinulle sopivin paikka – Joutyn hiihtohissi\nHae 8 441 loma-asunnon joukosta\nAsunto omakotitalossa, 2 tähden puutarha\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi, Sallanches?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi: 8 441 lomakotia, kuten Talot (398 kpl) ja Asunnot/huoneistot (5 635 kpl). Löydä paras majoitus perheellesi tai ystävillesi kohteesta Joutyn hiihtohissi.\nMikä on paras alue yöpyä lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi:\nVoinko vuokrata tämän loma-asuntotyypin läheltä kohdetta Joutyn hiihtohissi: Talot?\nTietysti. Lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi löytyvät Talot: 398 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi kuuluvat:\nAsunnot/huoneistot: 5 635 loma-asuntoa\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, läheltä kohdetta Joutyn hiihtohissi?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 1 266 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat lähellä kohdetta Joutyn hiihtohissi. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia lomakoteja hakukentän avulla.\nVoinko varata loma-asunnon suoraan verkosta tai välittömästi läheltä kohdetta Joutyn hiihtohissi?\nKyllä, HomeAwayn valikoimista löytyy 8 437 verkosta varattavissa olevaa ja 5 178 välittömästi varattavissa olevaa loma-asuntoa läheltä kohdetta Joutyn hiihtohissi. Älä jää odottamaan! Käy tutustumassa valikoimissamme oleviin lomakoteihin hakukentän avulla ja valmistaudu matkallesi lähelle kohdetta Joutyn hiihtohissi!\nTutustu kohteen Joutyn hiihtohissi lähellä sijaitseviin alueisiin\n14 610 loma-asuntoa


Retiro rautatieasema Buenos Aires - Matkailu-opas\nRetiro rautatieasema Buenos Aires\nRetiro rautatieasema Buenos Aires on kaupungin pääbussiaseman vieressä sijaitseva juna-asema, josta käsin toimivat Mitre, Belgrano, ja San Martin lähilinjat, sekä vuoroja eri puolille maata.\nRautatieasemana toimii ranskalaiseen arkkitehtuurityyliin valmistunut, brittiläisten arkkitehtien Eustace L. Conder, Roger Conder, ja Sydney G. Follet suunnittelema, nykyisin kansalliseksi monumentiksi luokiteltu rakennus, joka valmistui vuonna 1915.\nKUVA: Näkymä Retiron klassiseen julkisivuun, kuvattuna Avenida Ramos Mejía kadun varrelta, Torre Monumental rakennuksen läheltä.\nKUVA: Retiron julkisivua nähtynä kohti taustalla olevaa Retiron bussiasemaa (Terminal de Omnibus), jolta lähtee muun muassa busseja kohti Foz do Iguaçun putouksia ja São Paulon kaupunkia (Brasiliassa) kohti.\nNykyisin yksi maan liikennöidyimmistä rautatieasemista, Retiron asemaa rakennettiin vuosina 1909-1915, siten, että sen rautarakenteet valmistettiin pitkälti Liverpoolissa, Englannissa, josta ne tuotiin ja jälleenkoottiin Argentiinassa.\nRetiro on suurin kaupungin lähijuna-asema, jota käyttävät lähijunia liikennöivistä yrityksistä:\nUGOFE (Linea San Martín linja)\nTrenes de Buenos Aires (Linea Mitre linja)\nFerrovías (Linea Belgrano Norte linja)\nLähijunien ohella Retiro toimii tärkeänä liikennepaikkana kaukojunien liikenteelle varsinkin maan pohjois-ja länsi-osiin.\nKaukojunia operoivista yrityksistä asemaa käyttävät:\nFerrocentral: kaksi viikoittaista vuoroa Córdobaan ja yksi viikoittanen vuoro Tucumániin\nTrenes de Buenos Aires: yksi viikoittainen vuoro Santa Fé:hen\nFerrobaires: jokapäiväinen vuoro Juníniin


in\tBlogs Posts\ton\t December 16, 2020\t December 16, 2020\t Share\tFacebook Køge apotek viagra Propecia pitkäaikainen käyttö Email\nSatunnaiset toimeksiannot 21.10.2019 Paulvoist 21.10. Kirjaudu tilillesi. Saat viagran hinta euro cnix hvor mye koster viagra på apoteket paljon enemmän verenkiertoa kamagra penis, kiitos luonnollisen Sildenafil, voit saada erektio vaikutus tunteja.\nEnsinnäkin potilaat, joilla on vahvoja sydän- ja verisuonitauteja: sydämen vajaatoiminta, stenokardia, aivoverenkiertohäiriö, rintakivut fyysisten harjoitusten aikana, muistiongelmat jne. Ainoa ero on hinta. Kuvaus Tuote Apteekki Kamagra Super ja miten se toimii Kamagra Super Filagra Super on lääke, joka poistaa erektio- tai hyytelö- oraalisen impotenssin vaikeudet estää ennenaikaisen siemensyöksyn. Vasta-aiheet geneeristen Levitra- tablettien ottamiseen Geneeriset Levitra- vasta- aiheet ilman reseptiä ovat: yliherkkyys tai spiser flere viagra piller suvaitsemattomuus lääkkeen komponenteille, yhteys nitraattipohjaisiin viagran hinta euro cnix lääkkeisiin, nuorempi ikä. To Effect taattu ajan myötä.\nJuuri tästä syystä Italian propecia generika online-apteekki palvelee vain valtuutettuja valmistajia tai jälleenmyyjiä. Ei ole hyväksyttävää, että lääkärit lähettävät reseptejä tai diagnooseja viestin välityksellä, viagran hinta euro cnix tarvitsemme enemmän yhteistyötä ja ennen kaikkea heitä ei voida pitää korkeammassa luokassa.\nKatso, toistuuko tämä lähikuukausina, ja puhu sitten viagran hinta euro cnix gynekologillesi.\nViimeisen 25 vuoden aikana terapiaan on tullut lukuisia, rakenteellisesti viagran hinta euro cnix ja biokemiallisesti hyvin erilaisia lääkkeitä, jotka edustavat tehokkainta ja nykyaikaisinta vastetta masennukseen.\nTällaisia raportteja olivat huimaus ja ällistyneenä viagran hinta euro cnix olo, mutta ei pyörtymistä.\nOnko vasta-aiheita tai mahdollisia viagran hinta euro cnix sivuvaikutuksia? Markkinoiden tarpeiden käsittely, jolla pyritään teknologiseen, kaupalliseen ja palveluosaamiseen, on aina erottanut Bremasin Made in Italy -laatuyrityksenä. Tutkimuksen kuuden ensimmäisen kuukauden aikana potilaat jatkoivat tavanomaista paroksetiini - tai lumelääkehoitoa, kun taas seuraavien 3 kuukauden aikana heidät satunnaistettiin uudelleen saamaan lumelääkettä tai paroksetiinia.\nFurosemidi on. Julkaistut tiedot äidinmaidossa havaittavista sertraliinipitoisuuksista osoittavat, että äidinmaitoon erittyy pieniä määriä sertraliinia ja sen metaboliittia N- viagran hinta euro cnix demetyylisertaliinia.\nKan man kjøpe viagra i bulgaria uten resept Viagra uden recept på apoteket


Isla De Höyhen: syyskuuta 2014\nUus musta (68/2014)\nPiper Kerman: Orange is the New Black - Vuosi vankilassa (68/2014)\nTästä kirjasta on kuulemma joku tosihyvä telkkarisarjakii tehty. Selevä.\nIhan semmonen periaatteessa kunnollinen pimu, eli kirjan kirjottaja Piper Kerman, joutuu yhtäkkiä vankilaan. Nuoruuden hölmöilyjensä takia. Pimu on eläny jo melkee 10 vuotta ihan kunnollista elämää, huumepiireissä häslääminen on muisto vain, ku yks päivä oven takana pojottaa polliisit ja sanoo että häkki heilahtaa kohta. Ja jahka on oikeudenkäynnit ja muut hässäkät hoidettu (mihin niihinki kuluu helvetisti aikaa) ni lopulta Piper toudellakin joutuu kiven sisään.\nKuiteski ihan semmoseen "kivaan" vankilaan, missä ei oo mitää hulluja murhaajia ja väkivaltarikollisia, lähinnä huumehommien takia tuomittuja, talousrikollisia ja semmosia. Siellä meininki on ehkä vapaampaa, vankila-asteikolla määriteltynä, ja muutenki ihan sillai periaatteessa okei. Eikä Piperillä oo ku reilun vuoden jöötti lusittavana.\nIhan mielenkiintonen tarina, mikäs siinä, viihyin tän parissa eri hyvin. Vähän tylsähän tää kuiteski miun miälestä oli. Vankilastooreja aina vertaan maaliman parhaaseen telkkarisarjaan eli OZiin. Parempaa linnatarinaa ei oo viä vastaan tullu.\nLähettänyt Patzy klo 3.41 Ei kommentteja:\nIhmelapset, osa 2 (67/2014)\nRansom Riggs: Hollow City - The Second Novel Of Miss Peregrine's Peculiar Children (67/2014)\nFantastista fantasiaa. Ekan osan lukasin joku aika sitte ja tää kakkososa jatko tarinaa. Tykkäsin, vaikkei tämmönen aika nuarisolle suunnattu fantasiahomma ookkaa ihan just sitä mitä oikee hakemalla haen luettavaks. Paitsi Harry Potterit aikoinaan, hilkulla oli etten aina ollu joku velhohattu päässä uusinta osaa yäsyännä jonku akateemisen eessä jonottamassa.\nNää peculiar childrenit putoo aika lailla samaan skeneen tai ainaki kohderyhmään, luulen. Ne peculiarit on semmosia kakaroita kellä on kullaki joku erikoiskyky. Yhen vattassa asuu ampiaisia, yks osaa tehä tulen käsillään, yks on tosi vahva ja kaikkee semmosta. Yhessä ne sitte koittaa selvitä kiipelistä jos toisestaki, ku tietty jotkuu pahismöröt on niien perässä, pahoin aikein. Aikamatkaillaan ja kaikkee.\nKolmas osaki on tätä kirjasarjaa olemassa, pitäs löytää jostain, koska tää kakkososa loppu vähän klifhangerimaisesti, eli aivan kesken. Jäi vaivaamaan että kuinka tästä eteenpäin.\nKirja on kuvitettu hienoilla vanhoilla erikoisilla valokuvilla, jotka sopii tarinaan ja avaa sitä lisää.\nLähettänyt Patzy klo 9.48 Ei kommentteja:\nKalsarit hiertää, miksi? (66/2014)\nCaitlin Moran: How To Be A Woman ( 66/2014)\nOotsiä nisti? Nimittäin femi-nisti. Jos oot ni lue tää kirja. Ja lue vaikket oliskaa, oli ihan hauska. Caitlin Moran on huumorinaisii, ei mikään kiree rintsikanpolttaja-telaketjugimuli. Kirjottaa varsin räväkän läpänheiton kera siitä, millasta on olla nainen nykypäivän maailmassa.\nHienoja huomioita naisen elämästä. Esimerkiks et MIKSI helvetissä aluspöksyt senku piänenee, ja miksi myä ämmät niitä käytetään, ku ei oo kenestäkää kivaa et joku naru persvaossa hiärtää. Juu seksikäs on, en tiiä kenen miälestä mutta jonkun miälestä varmasti on. Mut ku yleensä noita kalsareita ny ei kukaan oo näkemässä, ku enimmän aikaa elämästäs et tepastele pelkissä alusvaatteissa ihmisten ilmoilla. No mut jos käy flaksi ja pääsee panee ni miähet tykkää ku on hiärtävä pitsinaru persvaossa vai? Hei oikeesti, käsi ylös miähet, kuka teistä paskaakaan välittää millaset sloggit on böönalla jalassa siinä kohin kun ollaan niin pitkälle päästy että ollaan jo sinne nivusiin menossa?\nMyä naiset ollaa aika kovia ihan itte tekemään elämästämme yhtä helvetin persettä. Helppo on määkiä että niimutku miähet sitäjatätä, mutta miulla on vähä sellanen olo että kyllä myä itte ittellemme isoimmat paineet asetetaan. Tai sitte ollaa että nii mutku akkojen lehet, vääristynyttä naiskuvaa mäkäti-mäkäti, mutta kuka niitä akkojen paskalehtiäki tekee? Naiset. Myä ollaa ihan kahelia porukkaa, jumalauta.\nEikä myä tulla koskaan pääsemään lasikaton alta, ku myä enimmän aikaa keskitytää siihen et onks tukka hyvin ja huulikiilto tän syksyn muotisävyä. Senki ajan ku käyttäis oikeitten asioitten tekemisee ni ehkä jotain alkais tapahtumaan.\nVähän överiä täs kirjas oli sellaset "maista omaa menkkavertas"-jutut mutta ehkä neki oli huumoria.\nLähettänyt Patzy klo 10.24 Ei kommentteja:


Uusi alku: Alfa Romeo Giulietta - Nettiauto\nNettiauto.com › Alfa Romeo › Artikkelit › Uusi alku: Alfa Romeo Giulietta\nLuettu 17 159\nAlfa Romeo täyttää kesällä sata vuotta. Tapausta juhlistaa merkin tärkein malli pitkään aikaan. Giulietta on enemmän kuin pelkkä 147:n seuraaja.\nGiulietta eli sisäiseltä nimeltään Projekti 940 on erittäin tärkeä Alfalle ja koko Fiat-Chrysler-konsernille. Tälle uudelle C-Evo-perusrakenteelle nimittäin syntyvät aikanaan koko konsernin keskiluokan mallit. Akseliväliä voidaan vaihdella portaittain Giuliettan 2,63:sta 2,78 metriin, joka sopii vaikka Alfa 159:n seuraajalle.\nPerusrakenne muodostaa pohjan sekä ajo-ominaisuuksille että kolariturvallisuudelle. Rakenteeseen on lisätty kolmas törmäysreitti jakamaan onnettomuudessa syntyviä voimia.\nOhjaustehostus on sähköinen, ja tehostin on asennettu hammastangon yhteyteen VW Golfin aloittamaan tapaan. VW:ltä on tuttu myös vastaohjausta avustava tehostusvoima.\nKaikki moottorit ovat turboahdettuja. Suosituimmat bensiinimoottorit ovat 1,4-litraisia tehoiltaan 88 ja 125 kW, joista jälkimmäinen käyttää MultiAir-tekniikkaa. Siinä siis moottorin ominaisuuksia ja sen saamaa ilmamäärää säädellään imuventtiilin vaihtuvalla nostolla ja ajoituksella. Huipulla on 1750 TBi, jossa on 1,7 litran suorasuihkutusmoottori teholtaan 173 kW.\nDieselit ovat 1,6- ja 2,0-litraisia (77 ja 125 kW), mutta jälkimmäisestä on tulossa vielä 103 kW:n versio.\nKuusivaihteisten käsivaihteistojen ohella tarjolle tulee molempiin 125 kW:n malleihin uusi kaksoiskytkinvaihteisto.\nHallintalaitteet kaipaavat Alfan tapaan pienen opiskelukierroksen, mutta ensivaikutelman perusteella käyttö sujuu sen jälkeen vaivattomasti.\nTM pääsi ajamaan Giuliettalla ensi kertaa jo helmikuun alussa, tuolloin tehtaan koeajoradalla Baloccossa lievästi naamioiduilla esisarjan autoilla. Sittemmin olemme päässeet myös maantielle, ja vaikutelmat ovat tarkentuneet.\nJo ensimetreillä selvisi, että puhe täysin uudesta autosta ei ole turhaa. Giulietta on hypännyt kerralla nykyaikaan, tavallaan yhden sukupolven yli 147:stä. Ilman suoraa vertailua on vaikea sanoa, missä suhteessa Giuliettan ajettavuus häviäisi luokan parhaimmistolle.\nMoottoreista erityisesti 1,4 MultiAir ja kaksilitrainen diesel tarjoavat ajamisen iloa. Kunnollista GTI-luokan suorituskykyä on luvassa 1750 TBi:n valitsevalle.\nALFAN väitteet ja tavoitteet Giuliettan suhteen eivät ole vaatimattomia, mutta ensivaikutelman perusteella niitä ei voi kyseenalaistaa. Tarkemmat testit kertovat sitten aikanaan totuuden.\nTiivistelmä TM:n Ajettua artikkelista 12/2010\nOsta ja lue koko juttu Alfa-Romeo Giuliettasta\nKäytetyt Alfa Romeo Giulietta autot\nNettiauton käyttäjien antama arvosana automallille : Alfa Romeo Giulietta\nMyytävät Alfa Romeo Giulietta -autot\nAlfa Romeo Giulietta1.4, '13, 145 tkm\nAlfa Romeo Giulietta2.0, '13, 115 tkm\nAlfa Romeo Giulietta2.0, '13, 137 tkm\nAlfa Romeo Giulietta1.4, '16, 96 tkm\nAlfa Romeo Giulietta1.4, '13, 127 tkm\nAlfa Romeo Giulietta1.4, '12, 105 tkm\nAlfa Romeo Giulietta2.0, '13, 157 tkm\nAlfa Romeo Giulietta1.4, '13, 87 tkm\nHyundai Ioniq 5 - latausteho hiipuu jo alkutalvesta\nBMW joutuu luopumaan kosketusnäytöistä - Syy alkaa olla jo kiusallisen tuttu\nMiksi kukaan ei kertonut, että Genesis on suunnitellut näin upean edustusauton? Tällainen on G90, joka haastaa saksalaiset premiumautot\nŠkoda Karoq 2022 alkaen 28 582 euroa - uusi naama ja perä tuorein moottorein


mies katsoo pornoa päivittäin, mutta seksiä harvoin . Yleensä se että jossain vaiheessa ilmaiset, että itse haluaisit lisää seksiä. Eihän sen olen pakko olla. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme Katsottu: Taitava mies nuolee ulkona naisen pillua. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme Katsottu: Kuumat pornotähdet ja erittäin onnekas mies.\nPorno ilmainen porno mies katsoo pornoa -\nOnhan naisillakin fantasioita seksin aikana. Oma pillukuva ilmainen seksivideo luvun pornotähdet ruotsin nudistirannat. Miksi siitä ei voida puhua äneen? Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme Katsottu: Taitava mies nuolee ulkona naisen pillua. mies katsoo pornoa päivittäin, mutta seksiä harvoin . Yleensä se että jossain vaiheessa ilmaiset, että itse haluaisit lisää seksiä. Eihän sen olen pakko olla. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme Katsottu: Kuumat pornotähdet ja erittäin onnekas mies.\nI thai hieronta kajaani hot pillua tarjolla thai massage turku girls sex thai hieronta oulu tuira myyn pikkuhousuja naapurin tyttöä naidaan sex shop salo tantrahieronta helsinki nainen etsii miestä oulu sihteeriopisto joensuu kotivideo naisen ejakulaatio video seksitreffit vantaa helsinki call girls milf bondage seksi mikkeli. Änestyksen perusteella Iltalehden lukijat ovat pornomyönteisiä. Nuori vaimo on aamulla yhdyntä kuvina fuckbook review. Tosi kireä pimppiä skypessä suomen parhaat nudistipaikat. Kropat ovat viimeisen päälle treenattuja. Jätä kommentti Peruuta vastaus. B DD kuppi turku moncherie kauppa Ikä:\nNaisen erektio livesexlist\nParas pano kotirouvan pillu\nGranny porn seksiä sängyssä


Vaimo nai vierasta dildon käyttö / Sydän rakkaus\nolleet aina lähinnä kiihottavia ja nautinnollisia kokemuksia. Nyt sä, huora, nuolet mun kullini ja pallini ensin puhtaaksi, sitten sä imet sitä niin kauan kun mä sanon, sitten mä nain sun suutas niin kauan kun tahdon. Miksi sitten tällaisia leluja löytyy melko harvoilta henkilöiltä? Jaanan yllätykseksi Janne sanoo Mennän syömän iltapalaa, vaikka vähän puhuukin. ..\nTeron tulisi tehdä juuri niinkuin häntä käsketän. Sanomatta mitän, Antti astui Teron eteen, työnsi puolierektiossa olevan kullinsa Teron suulle ja alkoi tökkiä kullia osoittaakseen, että olisi nuolemisen aika. Toisilla elä myös vahvana ajatus siitä, ettei muka heteromies voi nauttia peppujutuista, vaikka sehän on tietenkin täysin värä oletus.\nKäyttäytymiseen perustuva mainonta, mediatiedot, tuotteet. Tero ihmetteli hetken, koska dildo ei tuntunut ensin mitenkän epämielyttävältä, Antin kullikin oli sitä suurempi. Suunainti oli Terolle jo gay chatti seksiseuraa rovaniemi tuttua, mutta koska Tero oli täynnä vettä, jokainen liike oli ärimmäisen kivulias. Sitten Antti avasi pesuhuoneen seinällä olevan kaapin jossa oli erilaisia omituisennäköisiä tarvikkeita. Tämä tarina sisältä miesten välistä seksiä, sadomasokistisia kohtauksia, seksiin pakottamista ja väkivaltaa. Sharevibe, mutta sellaista en ole itse kokeillut. Antti astui sisän täysin alasti, ilmeisesti juuri heränneenä. Sakke tykkäsi myös naida Teroa heavy-musiikin soidessa kovaa gay chatti seksiseuraa rovaniemi taustalla. He rakastelivat usein ja intensiivisesti. Monet eivät edes uskalla ehdottaa joitain oudompia asioita kumppanillensa, koska pelkävät, miten toinen reagoi ehdotukseen. Perinteisen strap-onin käyttäminen ei sinänsä tuo fyysistä nautintoa sille, jonka pälle dildo on puettu. Myöhemmin pätimme ostaa lisäksi strap-on -dildon, sillä lantiolle kiinnitettävä tekopenis tuntui molemmista kiinnostavalta ajatukselta.\nKaikki (miehet ja naiset) eivät tietenkän nauti siitä, että anaaliin jotain työnnetän, mutta sillä ei ole mitän tekemistä seksuaalisen suuntautumisen kanssa. Voi olla, että ihan kaikki asiat eivät ehkä itseä kiihota suuresti, mutta jo pelkästän se, että toinen haluaa jotakin ja uskoo saavansa siitä nautintoa, on usein riittävä syy ainakin kokeilla. Kun asiaa kuitenkin tarkemmin ajattelee ja ehkä lukee toistenkin kokemuksia aiheesta, saattaa mieli muuttua. Ilmaiset seksivideo hieronta ei seksiä. Sähköposti, sähköposti (digi postiosoite Maistraatinportti 1 00015 otavamedia, käyttäytymiseen perustuva mainonta, mediatiedot.


Miksi Kruunuvuorensiltaa ei tule rakentaa - CLIPPI.FI\nCLIPPI.FI > Blogit > Miksi Kruunuvuorensiltaa ei tule rakentaa\nPosted by Yrjö Klippi on syyskuu 16, 2016 in Blogit\nKirjoittaja, Yrjö Klippi, on purjehtija ja on asunut Suomenlinnassa vuodesta 1982 lähtien, jonne muutti myös perheen tytär Suvi kaksivuotiaana.\nOlen asunut Suomenlinnassa vuodesta 1982 lähtien. Voin siis sanoa tuntevani Helsingin keskustan merialueen. Lisäksi voin sanoa tuntevani lauttamatkustamisen hyvää tekevän vaikutuksen ihmismieleen.\nAamulla lauttaan astuessa voi valita istuuko 15 minuutin matkan ajaksi sellaiselle penkille, jossa keskustellaan, vai hakeudunko paikkaan, jossa voin lukea tai tehdä hieman töitä läppärillä. Jos sää on hyvä ostan kahvin ja menen yläkannelle ihailemaan Helsingin merellistä silhuettia. Sää ja pilvet eivät ole koskaan samanlaisia.\nVaihtoehtoinen lautta vie Katajanokan kärkeen, mutta vain arkisin, eikä siitä voi ostaa aamukahvia.\nSuunniteltu ja nyt myös rakentamispäätöksen saanut silta on suuri virhe. Vain täysin Helsingin merellistä luonnetta ymmärtämätön ihminen voi nähdä sillan olevan paras vaihtoehto liikenteen järjestämiseksi Helsingin keskeisimmälle merialueelle.\nMieleen nousee väkisinkin takavuosien maaseutupoliitikkojen halu saada maakuntaansa itselleen sillan muodossa oleva muistomerkki.\nHelsingin keskustan merialueen liikenne tulee järjestää vesitse\nKartan punaisella viivalla merkityt ovat Suomenlinnaan nykyisin kulkevat kaksi lauttaa. Sinisellä on nykyinen vesibussiliikenne Korkeasaareen, Suomenlinnaan, Lonnaan, Vallisaareen ja lyhyt linja Särkälle. Vihreä voisi olla rengaslinja kahteen suuntaa kulkevana Katajanokan, Laajasalon ja Suomenlinnan ja vaikkapa kesäaikana (vihreä pilkullinen viiva) Vallisaaren välillä. Violetti voisi olla tulevaisuudessa Santahaminaan, jos ja kun sinnekin joskus kaupunki mahdollisesti laajenee.\nSuomenlinnassa käy vuosittain 900 asukkaan lisäksi noin miljoona matkailijaa. Siis päivittäin vesitse kulkee edestakaisin noin 2800 matkustajaa. Matkoja tehdään siis yhteensä lähes 6000. Totta on, että kauniina kesäpäivänä, kun saarille kesäpäivää viettämään tulleet kaupunkilaiset lähtevät yhtäaikaa keskustaan päin, on syntynyt jonoja.\nSuomenlinnan lauttojen lisäksi vesibussit kuljettavat matkustajia Suomenlinnan lisäksi myös Lonnaan ja kesällä avautuneeseen Vallisaareen. Olen huomannut näillä matkatessani, että ulkomailta tulleet matkailijat ovat erityisen ihastuneita tähän vesitse kulkemiseen. Vesibusseista voi ostaa kahvin lisäksi muutakin juotavaa, jota voi nautiskella esimerkiksi aluksen yläkannella maiseamaa ihaillen.\nVesiliikenne Laajasaloon pitäisi hoitaa Katajanokalta, jonne kulkee jo raitiovaunu. Sama valmis satama, josta lähtee nyt lautta Suomenlinnaan toimisi hyvin myös Laajasalon suuntaan liikennöiville lautoille. Jos lauttoja olisi kaksi, niin ne voisivat kulkea 15 minuutin välein, sillä matka on kolmanneksen lyhyempi kuin matka Suomenlinnaan. Kokemuksesta voin sanoa, että talviliikenne ei tuota ongelmaa. Matka ei kestä talvella yhtään kauempaa.\nJos Laajasaloon liikennöivien lauttojen joukkoon otettaisiin käyttöön kolmantena nykyinen Suomenlinnan huoltolautta, niin myös autoliikenne/huoltoliikenne voitaisiin toteuttaa jo olemassa olevalla kalustolla.\nVesiliikennevaihtoehdon valinta olisi Helsingin jatkokehittämisen kannalta ylivoimaisesti parempi vaihtoehto kuin silta. Tulevaisuudessa liikenne Helsingin edustan saarten välille voisi laajeta Santahaminaan ja Kuninkaan saareen sekä Vallisaareen. Siltoja näihin tuskin rakennetaan. Toivottavasti tulevat poliitikot ja suunnittelijat ovat Helsingin merellisyyttä paremmin ymmärtäviä. (YK)\nTAIDE&DESIGN: Målaren som fotograf Tukholmassa


Mietteitä taivaan ja maan väliltä: Omia kokemuksia karismaattisesta kaaoksesta\nMietteitä taivaan ja maan väliltä\nSitä sun tätä ajatusvirtaa jaan, asiasta ja asian vierestä.\nOmia kokemuksia karismaattisesta kaaoksesta\nEn tiedä mihin tämän niputtaisin, ehkä parhaiten kävisi uusapostolisen liikkeen nimike sille tielle jolle lähdin parikymppisenä seikkailemaan. Olin sitä ennen ihan tavallinen perusluterilainen nuori uskova.\nToiset eivät ehkä usko ko. liikkeeseen mitenkään outona harhaoppisena ja sit on niitä jotka ymmärtävät liikkeen alkuperän ja tarkoituksen erittäin hyvin.\nItse olin jokseenkin kiinnostunut karismaattisuudesta koska 13-vuotiaana tyttönä kuulin ja näin sellaisia asioita kuin kielillä puhumisen esimerkiksi.\nItse päädyin lähtemään helluntaiseurakuntaan kun nuorten raamattupiiri loppui kaikkien lähtiessä eri paikkakunnille opiskelemaan. En tiedä, pelkäsin jääväni ehdottoman yksin ja menin.\nSeurakunta ei kuitenkaan ollut järin ihmeellinen, vaan tavallinen seurakunta. Liikuin nuorten porukassa vuoden tai pari.\nHalusin kokea kuuluvani jonnekin ja jotain erikoisen hienoa odotin, lähes taivaallista tunnetta rakastamisesta ja hyväksymisestä.\nHalusin itsekin armolahjoja tottakai, menin eri kokouksiin yhä useammin siunattavaksi ja kaaduin monia kertoja. En kuitenkaan enää ollut vasta kääntynyt silloin. Lähtökohtani oli terveoppinen luterilainen rippileiri jossa opetettiin uskon perusasioita ja Raamatun sana.\nJa lähdin pois sitten sieltä etten olisi jäänyt tyhjän päälle.\nEhkä toimin epäuskosta siinä kohtaa, että lähdin pois kirkosta. Joka tapauksessa koin olevani "kujalla" vaikka olinkin liittynyt helluntaiseurakuntaan. Oli vaikea silti löytää paikkaansa.\nOlin jopa lähes luopio 22-23 vuotiaana. Oli ei-uskova poikakaveri ja tuli juotua jne. juttuja. Tupakoinkin silloin myös.\nSiitä se lähti että välillä uskossa ja sitten askossa, kuten ennen tavattiin sanoa.\nVälillä tuli kausia että olin kunnolla ja opiskelin ammatin, kävin seurakunnassa ja palvelin siellä, sitten taas menin maailmaan jossain vaiheessa.\nNuorena elettiin aikoja, v.1995 ja 1997 aikana kun Toronton "nauruherätys" rantautui meillekin ja kohta Pensacolakin. Itsekin sain osani kokea kun v. -97 talvella me nuoret oltiin koolla ja mentiin piiriin, rukoillaksemme. Yhtäkkiä mä koin sen kun vaan antauduin sille, humpsahdin lattialle, nauroin ja liikehdin ns. lumienkeliliikkeitä sattumanvaraisesti aikani naureskellen.\nSiitä lähti kokemuksien hakeminen. Olin astunut alueelle jossa haluttiin vain lisää ja lisää...\nSitä kesti lähes kevään loppuun asti.\nMenin jotenkin silleen siihen, että vedin taistelurukouksia ja muka koin jotain ihmeellistäkin.\nOli loppukevättä kun jotenkin väsyin ja löysin itseni paikallisesta, Ale-pubista. Väsähdin varmaan siihen.\nTuli kesä, juhannus ja ajauduin "väärään" seuraan jo 21-vuotiaana. Oli bailaamista, bailandoa....\nMutta sitä ennen hengellinen elämäni koki köyhtymisen, enää ei Raamattu ollutkaan ensisijainen asia vaan kokemukset ja sellaiset, ns. uudet ilmoitukset korvasikin muka Raamatun.\nNäin muka unia välillä hengellisistä taisteluista, toisinaan nuorten illoissa tai muissa kiljuin jne. "Hengen vaikutuksesta". Lähes karjuin joskus ( jos naisesta niin voi sanoa), totesi yksi kaveri et se on varmaan pyhää vihaa. Kerran näin unenkin silloin että leijuin niinkuin ilmassa lapsuuden kodin kulmilla ja saatana heitteli jotain ihme palloja mua kohti. Jeesuksen nimessä pääsin kuitenkin vapaaksi köysistä joihin olin sidottu. Siihen uni loppuikin sit.\nSyksymmällä en oikein ollut enää uskossakaan, niin lujaa mulla meni...\nMuistan kuitenkin hetkiä kun jotenkin koin pimeyden viehättävän mua. Olikohan joku tv-sarja joskus ollut jossa mentiin kellariin jonnekin alas kuin jossain linnassa. Koin jotain kutsuvaa ja viehätystä siinä kun se myöhemmin muistui mieleeni. Olin jotenkin masentunutkin, kun yhtäkkiä tunsinkin yksinäisyyttä perjantaisin, ei ollut menoja. En nyt sano olleeni mikään satanisti, mutta siinä vaiheessa mua ehkä yritettiin vähän siihen suuntaan menemään. Tuo aika ei ole selvänä mielessäni, mutta luulin ja koin et jokin esti mua palaamasta uskon asioihin niihin aikoihin. Koin ehkä itseni liian huonoksi enää siihen silloin. Tapasin sitten tyypin jonka kanssa aloin pyöriä silloin loppuvuodesta. Päädyimme sit jonkinlaiseen suhteeseen marraskuussa. Alku oli aika viattoman tuntuista kunnes selvisi että se käyttikin huumeita oikeasti. Suhde olisi loppunut jos olisin ollut järjissäni, en tiedä miksi ja miten se jatkui kuitenkin. Ehkä se oli se hoivavietti tai pelastusvietti.\nNo ei me oltu yhdessä edes yhtä vuottakaan.\nTein parannuksen kuitenkin vasta -99, kun tuli vähän saatua siivilleni.\nKoulukin kärsi ja pidin välivuoden, olin hieman töissäkin ja sit suoritin taas kouluni loppuun. Kun tein uskossa parannuksen, ajauduin kohta taas uuskarismaattisiin juttuihin ja erääseen seurakuntaan, jossa käytiin soukkaamassa useasti.\nIhmettelin hirveän usein, miksi oli niin kovin väsynyt ja raskas olo sen jälkeen.\nHirveän paljon uskoni perustui aina kokemuksiin ja ilmiöihin. Aloinkin niinä aikoina nähdä unissa aika usein demoneja jostain kumman syystä. Koin ne hyökkäyksinä saatanalta.\nVälillä mua pelottikin myös.\nOlin eräänkin kerran seurakunnassa jossa soukattiin aina, niin oli joku naispuhuja jostain jenkeistä tai Australiasta.\nEn halua mainita seurakuntaa mutta se ei ollut täällä vaan kauempana etelässä.\nEn tiedä, mulla menisi kauan alkaa muistelemaan menneitä vuosia mutta paljon niistä menetin siihen, etten pitänyt vanhan ajan oppeja enää arvossa enkä juurikaan myös jaksanut lukea sanaa. Olin kuin se tyhmä mies, meren aallon kaltainen...heitin vuosia hukkaan uskonelämästäni päästäkseni muka hengelliselle pikatielle ja mitä mä sain?\nEi tullut musta mitään ihmeidentekijää, en edennyt hengellisesti mihinkään. Halusin lahjoja, kokemuksia, ihmeitä...olin yhtä kuin tuo sekava sepustukseni. Parasta hengellistä aikaa oli se, kun luin sanaa ihan nuorena naisena ja pysyin siinä. Ennen mitään torontolaisuutta. Silloin teini-iässä.\nVuonna 2009 väsyin uuskarismaattisuuteen lopulta ja koin etten enää halua tuota samaa.\nMusta tuli kuiva uskovainen, hylkäsin kaiken karismaattisuuden tyystin. Olin kylmä, analyyttinen. Viimeisin parisuhteen tynkä liittyi asiaan. Kun se petti, meni pohja siltä mihin uskoin, olin taas ripustautunut ihmiseen. Mulle se oli kova pala, kun se uskovaksi tunnustautuva olikin petollinen hyväksikäyttäjä. Mut rikottiin niin siinä kohtaa, ettei kukaan tiedä.\nMeni monta vuotta selvitä siitä ja muutenkin avioliitosta ennen sitä vielä.\nMietin että kun elän uskossa taas, miten ihmeessä selviän siitä jos taas joku mut rikkoo?\nOlikohan se lopulta kevät 2015 kun palasin ja uusin matkaliittoni, tein parannuksen.\nOlin taas mennä huuhaahan mukaan mutta mut varjeltiin siltä. Oli kasvaminen Jumalan sanan tuntemiseen.\nMinä, jos kuka, on käynyt läpi oppiviidakot, ihmisopit. Lyönyt päätä seinään, kompuroinut...ja edelleenkin tuntuu kuin olisin vasta-alkaja, iässä 39 vuotta.\nTää oli nyt tämmöinen huonosti koostettu, mutta kyllä musta vielä todistaja saadaan :D. Toivotaan niin. Herran armosta olen tässä kirjoittamassa.\nLähettänyt Jossuli klo 12.41\nTunnisteet: karismaattinen kaaos, soukkaus, uushengellisyys, uuskarismaattisuus\nKirjoittelen oman kokemukseni pohjalta eri ruokavaliokokeiluista kilpirauhasen vajaatoimintapotilaan näkökulmasta ja laihduttamisesta sekä lihomisestani.


Ilmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1152735\nEtsimme nyt vielä muutamaa SIIVOOJAA loppukauden kesätöihin Vekarajärvelle.\nISS siivouspalvelut huolehtii kiinteistöjen ja toimitilojen puhtaanapidosta ja viihtyvyydestä osana asiakkaidensa päivittäistä hyvinvointia. Meillä vastaat asiakaskohteemme ylläpito- ja perussiivouksesta kokopäiväisessä työssä. Työskentelet osana ISS:n ammattitaitoista tiimiä ja toimit tärkeässä roolissa asiakasrajapinnassa. Työaika sijoittuu klo 6-18 välille arkisin. Tehtävä alkaa mahdollisimman pian ja jatkuu syyskuun loppuun.\nEtsimme tehtävään henkilöitä, joilla on mielellään aikaisempaa kokemusta siivoustyöstä. Alan koulutus lasketaan eduksi. Lisäksi tärkeä ominaisuus työssä menestymiselle on reipas työote ja asiakaspalvelutaitoisuus. Tehtävässä tarvitaan hyvää peruskuntoa ja erinomaista suomen kielen taitoa. Oman auton käyttömahdollisuus katsotaan eduksi työpaikan sijainnin ja aamuvuoron alkamisajan takia. Tehtävään valituille tullaan tekemään suppea turvallisuusselvitys.\nISS:llä pääset osaksi loistavaa tiimiä, joka haluaa ylittää asiakkaan odotukset joka päivä. Työturvallisuus on tärkeä osa arvojamme ja teemme kaikkemme, jotta työntekijämme pääsevät joka päivä terveinä kotiin. Meillä viihdytään pitkään sekä kehitytään eri alojen ammattilaisiksi. Kiinnostuitko? Liity osaksi osaavaa tiimiämme jättämällä hakemuksesi jo tänään osoitteessa www.iss.fi. Hakuaika on 29.7.2018 asti, mutta käsittelemme hakemuksia jo hakuajan aikana.\nOsa-aikainen iltasiivooja Vaasaan\nISS Palvelut Oy | Julkaistu 19.7.2018


Ihana, uusi reppu! | JANINA MICHAELA\nKirjoittanut Janina Pohja\tFit Times, fjällräven, höpötystä, ihanaa, omia juttuja, outnorth -verkkokauppa, reppu\n2 ajatusta artikkelista “Ihana, uusi reppu!”\n5 joulukuun, 2012 12:52 pm\nMä oon himoinnu tota reppua niiiiiiin pitkään! Tosin haluaisin sen pinkkinä tai keltaisena. En vain ole saanut vielä ostettua itselleni omaan Kånkenia.\n5 joulukuun, 2012 10:22 pm\nMullakin meni pitkään, mutta oon kyllä niin ilonen! :) Joka päivä oon kuin koululainen, reippailen reppuselässä. Aivan mahtava ostos!


Varaa Igoumenitsa Bari lautat sivulla Ferries.fi\nLöydä Igoumenitsa Bari -lautat osoitteessa Ferries.fi\nFerries.fi:llä voit varata lauttoja reitillä Igoumenitsa - Bari kaikilla suurimmilla lauttayhtiöillä.\nFerries.fi:llä halpojen Igoumenitsa Bari lauttojen löytäminen ei voisi olla helpompaa! Lisätietoa Igoumenitsa Bari -lautoista kuten aikataulut, Igoumenitsa Bari-hinnat ja Igoumenitsa Bari-varausohjeet löydät valitsemalla lauttareitin, matkustajien määrän (sisältäen kuskin) ja klikkaamalla hakua.\nJos haluat mieluummin matkustaa toisella reitillä, valitse yksi vaihtoehtoisista Igoumenitsa Bari-linkeistä.\nMenossa toiseen suuntaan? Käy Lautat kohteeseen Bari kohteesta Igoumenitsa-sivullamme!\nIgoumenitsa Bari lautat\n8 lautta(a) viikossa Igoumenitsa Bari (11h 30m)\n7 lautta(a) viikossa Igoumenitsa Bari (9h 30m)\nEtsi vaihtoehtoja reitille Igoumenitsa Bari\nLisää Igoumenitsa Bari vaihtoehtoja :


JEPO Markkinakatsaus – Chefs.fi\nJEPO markkinakatsaus 16.11.2017\nEuroopan tärkeimmissä perunamaissa (Saksa, Iso-Britannia, Belgia, Hollanti ja Ranska) on tulossa suurempi sato kuin viime vuonna ja sato on suurempi kuin monivuotinen keskisato.\nSuuri sato ja pula varastointikapasiteetista samanaikaisesti, kun ostajat huolehtivat sopimustavaran vastaanottaamisesta, painavat alas vapaiden erien hintoja.\nHollannissa, Pohjois-Saksassa ja Puolassa on ollut ongelmia sadonkorjuun kanssa johtuen isoista sademääristä. Näissä maissa on hyvin todennäköistä, että perunaa jää jonkin verran nostamatta.\nVarastosäilyvyyden osalta esille on tullut haasteita eri suunnista. Varastointikauden aikana voi tulla ikäviä yllätyksiä.\nTanskassa ja Ruotsissa on ollut vaihteleva kasvukausi, joka on sisältänyt sekä kuivuutta että liiallista märkyyttä. Nostot ovat myöhässä kautta linjan pääasiallisesti kahdesta syystä – viljelijät ovat odottaneet, että perunat tuleentuisivat tai on ollut liian märkää, etteivät he ole päässeet pelloille perunasadon nostoon. Joitakin tonneja perunaa jää näin ollen nostamatta. Norjassa vallitsi hyvät olosuhteet kesällä ja odotettavissa oli hyvä sato. Syksyllä on tullut runsaita sateita, jotka ovat aiheuttaneet suuria tulvia ja tuhonneet viljelmiä.\nNäillä näkymin Norjan, Tanskan ja Ruotsin perunasadot jäävät pitkäaikaisista keskiarvoista jonkin verran pienemmiksi.\nTämä kasvukausi on ollut erittäin haastava kaikille viljelijöille riippumatta tuotantosuunnasta. Perunaviljelijöillä lopputulos on todennäköisesti kuitenkin parempi kuin ammattiveljillä ja -siskoilla muilla tuotantosuunnilla. Myöhäinen kevät, viileä kesä, halla alkusyksystä ja sateinen syyskuu ovat seikkoja, jotka ovat vaikuttaneet lopputulokseen. Viileät olosuhteet johtivat siihen, että sadonmuodostus ja tuleentuminen tapahtui erittäin hitaasti. Vaikka satoa kuitenkin ”syntyi”, ehkä enemmän kuin odotettiin näissä olosuhteissa, on tuleentuminen jäänyt reilusti jälkeen.\nHeikosta tuleentumisesta johtuen kaikissa lajikkeissa matalat tärkkelyspitoisuudet vaikuttavat perunaerien keitto-ominaisuuksiin käyttökauden aikana eri tavoin. Erien valinnassa oikeaan käyttötarkoitukseen tullaan vaatimaan tarkkaa työtä kaikilta, jotka ovat mukana perunan matkassa pellosta pöytään.\nSyksyn sateet vaikeuttivat korjuutöitä niin paljon, että muutama sata hehtaaria perunaa on vielä maassa ja pääosin jääkin nostamatta.\nJEPPO POTATIS AB- JEPUAN PERUNA OY Pensalantie 120 66850 JEPPO\nJEPO VOLTTI Knuuttilanraitti 240 62310 VOLTTI\nJEPO HUITTINEN Metsälinnankatu 39 32700 HUITTINEN\nJepuan Peruna Oy 16.11.2017\nVarastoinventaario 15.10.2017 kertoo, että varastoissa on noin 196 miljoona kiloa ruoka- ja ruokateollisuusperunaa. Se on noin 20 miljoona kiloa enemmän kuin vuosi sitten, mutta pitkän ajan keskiarvosta jäädään jonkun verran.\nSuomen varastotilanne ennakoi tasapainoisia markkinoita. Markkinat ovat toistaiseksi vetäneet vähintään normaalisti. Mikäli talvella tulee yllätyksiä varastoinnin aikana tai keitto-ominaisuudet aiheuttavat ongelmia voi syntyä nouseva kysyntä toimivista eristä.\nJoitakin eriä menee todennäköisesti vientiin yrityksien pitkäaikaisille yhteistyökumppaneille Pohjoismaissa ja Baltiassa.\nJEPOn viljelijöiden sato seuraa pääosin kansallista linjaa sekä määrän että laadun osalta. Perunasato on selvästi isompi kuin viime vuonna, joka oli meillä erittäin huono vuosi. Monivuotisesta hehtaarisadosta tulemme jäämään pari tonnia tänä vuonna.\nLisätiedot: Johan Willman, viljelypäällikkö, GSM 050 4626042