Elämää ja Eskapismia: tammikuuta 2013\nKuten aiemmin jo mainitsin, kävin typykän ja vanhempieni kanssa kahden yön ruotsinristeilyllä. Matka oli pikkuneidin ensimmäinen kesämökkiä pidempi reissu mihinkään, ja minullekin ensimmäinen laivareissu melkein kymmeneen vuoteen.\nIsäntä makasi kotona influenssassa, eikä harmitellut yhtään, ettei mahtunut mukaan. Punkassa makuuksi se olisi kuulema mennyt kuitenkin.\nInnokas matkaanlähtijä mummolassa\nPatsasposeeraus hytissämme. Saimme typykän kanssa koko hytin itsellemme (iso)vanhempien punkatessa vastaavassa kopissa kantta alempana.\nNo nyt näyttää tutummalta :)\nPapan sylkyssä odottamassa syömään pääsyä.\nBuffetin antimia käytettiin hyväksi suorastaan runsaasti. Jopa Terhi santsasi, vaikka yleensä typykkä elää lähinnä ilmalla huolimatta tarjottavista antimista. Jälkiruoan kohdalla neiti joutui kuitenkin jättämään, kun kuulema maha huutaa jo armoa :)\nHetki ennen Tukholmaan astumista\nTarkkasilmäiset huomannevat ikkunasta kuvastuvan käsityöliikebongarin :)\nMaailman herkullisimmat kaakaot ja väsy naapurimaantutkija.\nOmenapiirakka, jonka vuoksi olisin ollut valmis vaikka pienimuotoiseen pahoinpitelyyn. Valitettavasti kielimuuri esti reseptin saamisen...\nKotimaassa, lopultakin. Aika vähällä kamalla neljä henkeä reissasi. Kolme kassia, ja tuliaisia varten samoin kolme muovipussia, joista itseasiassa kaksi olivat meidän.\nMatkakäsityö. Suuret olivat suunitelmat sukkaparin suhteen, mutta loppujen lopuksi tämäkin pätkä on neulottu autossa matkalla takaisin kuusankoskelle.\nTuliaisiksi toin kasan karkkia, tupakkikartsan joka riittänee juhannukseen asti sekä typykälle Angry Birds-tähtiensotapossun.\nItselleni olin suunnitellut ostavani sitäsuntätä selektiivisen kosmetiikan saralta, mutta pitkään taxfreetä kierrettyäni päädyin kuitenkin ostamaan vain tuplapullon Cliniquen clarifying lotion nro ykköstä. Ostin joulun jälkeen samanmoisen pullon Kouvolan Sokoksesta ja pulitin putelista viitisenkymppiä. Laivalla rahaa kului vain vajaa kolmekymppiä.\nTutkin, haistelin ja ihastelin varmaan viittäkymmentä hajuvesipulloa, mukaan luettuna legendaarinen Chanel no5, mutta jätin kuitenkin väliin. Jostain syystä kaikki in vitro-tuoksut muuttuvat ihollani omituisiksi, enkä jaksa jatkuvasti hajustaa vain vaatteitani. Ainoat "kemialliset" hajuveteni ovat nettikilpailusta ainoinaan voitettu Valentino V Absolu jok aon ehdoton baarilempituoksuni\nja Bossin Orange,\njonka mieheni toi vuosia sitten laivareissulta. Käytän kyllä hajusteita päivittäin, mutta kyseessä ovat omatekemät sekoitukseni eteerisistä öljyistä* ja hajuttomasta perusöljystä, yleensä kookosöljystä. Omaa nenääni miellyttää enemmän yhden tai enintään kahden tuoksun selkeä yhdistelmä kuin kaupan hajuvedet, joissa kuulemma joissakin on jopa 750 ainesosaa. In vitro muuten tarkoittaa sananmukaisesti koeputkesta tai lasista kotoisin olevaa.\n*Jos kiinnostuit omien tuoksujen sekoittelusta, suosittelen lämpimästi Pientä Tuoksukauppaa.\nLähettänyt Morgaise klo 16.13 Ei kommentteja:\nSyystä jota tiedä en, SNY-parini Heinukka hävisi marraskuun paketin lähetettyään kuin tuhka tuuleen, eikä ole ottanut yhteyttä Emoon eikä minuun. Toivottavasti hälle ei ole sattunut mitään vakavaa.\nTästä johtuen sain oman joulukuun pakettini vasta tammikuun puolivälissä Emon kasattua sellaisen muiden SNYläisten lähettelemistä enkelipaketeista.\nPaketti oli herkullisen runsas, suorastaan ylenpalttinen. Kyllä tätä kärsi odottaakin :)\nSuloisen siilikortin lisäksi paketista ilmaantui Dermosilin käsi-ja kropparasvat herkullisessa Red Orange-tuoksussa, suloisensöpö parsintasieni, helminauha ranteeseen keväisissä väreissä, hunajasaippua, mittanauha, joka näyttää sekä sentit että tuumat (tämä tuli tarpeeseen :)) mariannepussi ja kaksi dumlelakupatukkaa, jotka hävisivät vartissa parempiin suihin......\n......vihreäsävyinen Fabel, vyyhti Zeldan värjäämää lankaa sävyssä "Tipu" ja vihreää Silke Alpaca-lankaa joka kiljuu puikoillepääsyä, muttei vielä tiedä mikä haluaisi olla isona. Keltainen pötkylä on nimeltään Arwetta, ja sisältää 100% super merinovillaa ja 20% nylonia (!?). En kommentoi.\nPääsiäistipun värinen lanka on kuitenkin sekavasta sisällyksestään huolimatta suloisen pehmeää, ja saattaisi nähdä tulevaisuuden tyttäreni vaatekappaleena. Kun vain keksisi, mitä tekisi 210 metristä 2,5-3 puikkoisesta langasta, tyttö kun on kuitenkin jo 120cm eikä aina jaksaisi vain pipoja ja sukkia väsätä.\nLähettänyt Morgaise klo 15.23 1 kommentti:\nUutena vuonna 2012 äiti päätti repäistä.\nTästä lähtökohdasta on sitten kasvateltu neitsyttukkaa vuoden verran\nTänä vuonna oli tyttären vuoro.\nPäädyimme kuitenkin polkkamalliin, vaikka tyttö olisi halunnut lyhyemmän.\nPitkät, luonnontilassa korkkiruuviset hiukset menevät tuhanteen takkuun ja harjaaminen on joka päivä tuskien taival.\nJoten äiti antoi periksi ja haki sakset.\nLähettänyt Morgaise klo 17.10 1 kommentti:\nVuoden aikana valmistuneita töitä tuntuu olleen niin järkyttävän vähän, että suurin osa taitaa näkyä näissä kuvissa. Pitäisi varmaan alkaa kirjaamaan töitä jonnekin ylös. Huoh.\nMutta itseneulottuihin lahjuksiin.\nKolme paria merenkulkijoita. Ihana ohje :) Helppo, viehättävä ja sopiva seiskaveikalle. Ainoa miinus neulojan epämiehekkäästä värivalikoimasta kyseisestä langasta. Hyvin kyllä kelpasivat.\nMustat pitsisukat Ullan ohjeella, valitettavasti en tullut laittaneeksi ohjeen nimeä ylös enkä nyt saa aikaiseksi penko Ullakkoa oikean nimen löytämiseksi.\nViininpunaiset Fredrikat sirojalkaiselle tädilleni. Ihanaa, kun löytyi oikeasti kaunis malli naisillekin paksusta langasta.\nPitsisukat jalassa. Anteeksi kiemura kuva, oman jalan kuvaus on sanonko mistä.\nNaispuolista serkkuani ja vanhempaa sisartani lahjoin lapaset+cousteaupipoyhdistelmillä.\nPikkusiskoni lähti joulun alla kolmen viikon reppureissulle pitkinpoikin Indonesiaa ja kaakkois-aasiaa, mutta ehti kuitenkin saada oman lahjasettinsä ennen lähtöään. Veikkaisin kuitenkin setin jääneen kotiin, reilun +30 lämpötiloissa nämä olisivat käyneet kidutuksesta. Eli siskon valitsemasta langasta polvipituiset sukat, panta ja kämmekkäät, joiden kaikkien palmikkokuvio Fredrika-sukista. Ihankuin olisi hiukan päässyt tulemaan neuroosinpoikanen kuvion suhteen?\nJoulun jälkeen on valmistunut ystävälle myöhästyneeksi joululahjaksi vihreät Fredrikat, ja miehelleen samasta langasta Merenkulkijat. Oli jäänyt putki päälle hyvien mallien kanssa, joten mitä turhaan sitä katkaisemaan, vaikka joulu menikin jo?\nPaketti on tosin odottanut eteisessä postiin vientiä jo jonkun aikaa napakan influenssa-aallon saatua perheemme otteeseensa. Paikallinen posti on nykyään sen verran kaukana, ettei sinne asti lähdetä haahuilemaan ilman joko tervettä kroppaa tai autoa. Kumpaakaan ei tällä hetkellä ole saatavissa valitettavasti. Joulukuun SNY-pakettikin nimittäin odottaa siellä noutajaansa virallisen Sny´ni tehtyä minulle oharit ja Emon lähetettyä minulle korvaavan paketin. Pipanat, tätä vauhtia paketti lähtee takaisin päin ennenkuin saan itseni siihen kuntoon että pääsen hakemaan sen.\nLähettänyt Morgaise klo 16.57 Ei kommentteja:\nHengissä, ainakin jossakin määrin...\nOn ironista, että vuoden ensimmäinen blogien luku- ja kirjoitusmaraton onnistuu vain siksi, että mittari näyttää 38 ja risat. Jo viikon verran itsestään ilmoitellut flunssa riehaantui viikonlopun tukholman risteilystä, joten viikko aloitetaan sairaslomalla. Isäntä oli viime viikon kokonaan saissulla influenssan nostettua kuumeen liki neljäänkymmeneen, mikä sai allekirjoittaneen huolestumaan potilaan aivoaineksen koagulaatiosta puheiden muututtua lämpötilan noustessa tavallistakin höperömmiksi. Mutta hengissä tuo selvisi, ja nyt pöpöstä saa nauttia perheen naisväki.\nLaivatuliaisia ollaan napsittu ja piirrettyjä katseltu tasaisella tahdilla. Aamu alkoi kahdeksan aikaan äidin omilla ohjelmilla, jatkui Disneyn Robin Hoodilla, Barbie Fairytopia-leffalla, välissä luettiin suuren suomalaisen kirjakerhon lähettämä Mauri Kunnaksen versio Aarresaaresta. Paketti kopsahti luukusta sopivasti kahden ohjelman välissä. Viimeisenä ruudusta näkyi Henkien kätkemä japaninkielisellä puheella, ilman tekstejä. Neidin pyynnöstä.\nÄiti taas on lukenut alkuvuoden aikana kertyneitä blogipäivityksiä, mutta joutui lopettaman homman viikkoon. Koneparka alkaa ylikuumeta.\nToivottavasti harvat lukijani ovat pysyneet terveinä.\nMulla on nimittäin niin järkyttävä olo, että siirryn vaakatasoon kuumemittarin kera.\nLähettänyt Morgaise klo 16.16 Ei kommentteja:


Villejä Lupiineja: Hello...\nNiin meni äitienpäivä ja jo melkein puolet seuraavaa viikkoakin,\nOlemme olleet nyt paljon mökillä, kun ilmat\novat olleet niin mahtavia.\nMuutama päivä ollaan siivottu rantaa ikävästä kaislikosta ja kyllä\nsen tuntee myös käsissä, sen verran piukassa tuo mokoma oli,\nettä joutui laittamaan kaikki voimansa peliin eikä sekään oikein\nMökin piippuun teki myös naakkapariskunta pesän,\nkun emme huomanneet laittaa piippuun verkkoa.\nNyt ei voi saunaa lämmittää, koska poikaset ovat jo kuoriutuneet.\nEipä silti, eihän tuo isäntä saa vieläkään saunoa ja kyllä näillä\nkeleillä sauna taitaa olla jo liikaa.\nÄitienpäivänä sain lahjoista parhaimmat,\nmolemmat lapset tulivat käymään kotona.\nTytär lähti vasta tänään omaan kotiinsa ja poika vietiin\njo sunnuntaina omaan kotiinsa, sillä maanantai-aamuna työt\nKyllä lapset muistivat minua lahjallakin, vaikka sanoin, että\nlahjaa minulle on tuossa Lokki-valaisimessa moneksi vuodeksi.\nMarimekon pussukassa oli kaunis musta pikkulaukku\nja tytär oli tehnyt kauniin kortin.\nMaiccu / Mansikoitajavaahtokarkkeja 15. toukokuuta 2018 klo 19.58\nIhanat lahjat ♥ Kyllä nyt kelpaa mökkeillä, luonto on niin kaunis!\nMarita - Villejä Lupiineja 17. toukokuuta 2018 klo 20.32\nHanne Valkoinenleinikki-blogi 15. toukokuuta 2018 klo 21.19\nMökillä on mukavaa, vaikka työtä sielläkin riittää, ainakinmeidän mökillä😊\nMarita - Villejä Lupiineja 17. toukokuuta 2018 klo 20.33\nNiin oli! Olin kyllä niin otettu! <3\nKyllä tuo mökki on sellainen työmaa, vaikka ihana onkin siellä aikaa viettää.\nOuti Krimou/Outi's life 15. toukokuuta 2018 klo 22.14\nIhana lahja ja kortti. Mökillä aina riittää hommaa :)\nLeppoisaa tiistai-iltaa Marita <3\nMarita - Villejä Lupiineja 17. toukokuuta 2018 klo 20.35\n<3 Olin kyllä niin yllättynyt!\nTotta, mökillä on hommaa ja kun on vielä samat hommat kotonakin!\nVilla Kardemumma 16. toukokuuta 2018 klo 5.57\nNäin mökittömänä minulle iskee mökkikuume joka vuosi näihin aikoihin. Nyt vaan pitäisi saada sponsori/ lottovoitto!\nMarita - Villejä Lupiineja 17. toukokuuta 2018 klo 20.38\nMinulle tulee aina syksyisin ja aikaisin keväällä, kun puissa ei ole lehttiä, sellainen "voi surku"-fiilis.\nMökki on aina silloin niin lohduttoman ja surkean näköinen, mutta kun puihin tulee lehdet ja aurinko paistaa tämä fiilis muuttuu "Wau"-fiilikseen ja rakastun aina uudestaan ja uudestaan tuohon pikkuruiseen mökkiimme!\nKaisa 16. toukokuuta 2018 klo 10.51\nIhana kortti! Nautitaan lämmöstä!\nMarita - Villejä Lupiineja 17. toukokuuta 2018 klo 20.39\nhttp://tuijankortteilua.blogspot.com 16. toukokuuta 2018 klo 15.04\nNyt kannattaa nauttia ulkona olemisesta. Mulle on kyllä vähän liian kuuma, pitäis olla vesiallas pääsisi uimaan. No on meillä joki, mutta siellä on tosi paljon kiviä pohjalla, jotenka en uskalla näiden vaivojeni, selän ja jalan kanssa mennä loukkaamaan lisää itseäni.Jokea on nämä kaikki vuodet vain ihailtu.\nMarita - Villejä Lupiineja 17. toukokuuta 2018 klo 20.42\nKyllä, nyt jo lupasi hiukan viileämpää.\nJoen varrella tämä meidänkin mökki ja laiturin päästä pulahdan uimaan...vielä on talviturkki kyllä tallella!


Pispalassa monen kerroksen säännöt? - PDF\nPispalassa monen kerroksen säännöt?\nDownload "Pispalassa monen kerroksen säännöt?"\n2 Pispalalainen 1/2006 Päätoimittaja: Hannu T. Sepponen Tähän lehteen kirjoittaneet: Hannu T. Sepponen, JiiPee Villanen, Katja Wallenius, Maarit Patrikainen, Riikka Laitinen, Marita Sandt, Kari Laamanen, Vuokko Helin, Marita Peltomäki, Timna Wiitahalme, Heidi Salonen, Valpuri Talvitie, Hannele Kuitunen, Ville Vuolanto Kuvat: Asko Parkkonen, Hannu T. Sepponen, Maarit Patrikainen, Katja Wallenius, Riikka Laitinen, Marita Sandt, Ilpo Mikkonen, Arto Säntti, Jarmo Jansson, Pekka Saarinen, Matti Nyström, Satu Mäkipää, Esa Helin Kansikuva: Pekka Saarinen Taitto: Työryhmä: Maarit Patrikainen, Esa Kämäräi nen, Satu Mäkipää, Tiina Thusberg, Arto Säntti Painopaikka: Kangasalan Lehtipaino Painosmäärä: 4000 Julkaisija: Pispalan asukasyhdistys ry Pispalan verkkosivut: Pispalalainen verkossa: palalainen (vanhat nrot pdf-muodossa) Lisää Pispala -juttuja: mansetori.uta.fi/media/-->pispala Keskustele lehden jutuista: Asukasyhdistys verkossa: yhdistykset/asukasyhdistys Pispalan asukasyhdistys ry. Toimikunta 2005 Katja Wallenius, puheenjohtaja Nina Hakala, varapuheenjohtaja Timna Wiitahalme, sihteeri Pirkko Saloranta, kirjanpitäjä Esa Helin, Kati Lehtinen, Antti Nikkilä, Veikko Niskavaara, Ismo Saxman, Hannu T. Sepponen, Juha-Matti Tuupola, Pispalassa monen kerroksen säännöt? Pispalassa on jo jonkin aikaa uskottu, että kaupunginosan rakennetun ilmeen suojelu ja säilyttäminen otetaan kaupungin päättävissä elimissä tosissaan. Onkin yhä aihetta toivoa, että kun alueelle on päätetty laatia uusi rakennusjärjestys, saadaan myös rakennuslupakäytäntö reivattua voimassaolevan kaavan tarkoittamalle kannalle. Valitettavasti aika kuluu ja tupakkia palaa, ja asia on lähes alkutekijöissään. Joulun alla saatiin kaupungin suunnalta tieto, että alueelle oltaisiin säätämässä rakennusjärjestyksen laatimisen ajaksi määräaikainen rakennuskielto. Kielto tarkoittaa tässä yhteydessä oikeastaan tarkempaa lupamenettelyä. Sillä olisi pyritty siihen, ettei aivan ilmeisesti kaavan tarkoituksen kanssa ristiriidassa oleva villiintynyt mahtirakentaminen voisi jatkua. Lupaviranomaisen käsien läpi on päässyt vuosien ajan hankkeita, joissa on sallittu sellaista, mitä kaavan laatijat kolmisenkymmentä vuotta sitten eivät ole voineet tarkoittaa. Nyt on ajateltu, että mikä ei ole kiellettyä, on sallittua. Tämä tarkoittaa mm. maanpäällisten kellareiden sallimista korottamaan talojen korkeutta, ilman että niitä on luettu rakennusoikeuteen. Nyt on käynyt ilmi, että kaupungin virkamiesten toive rakennuskiellon säätämisestä ei onnistunut. Syynä oli se, että lain mukaan määräaikainen kielto voidaan säätää vain, kun kyse on varsinaisen asemakaavan uudistamisesta. Rakennusjärjestys olisi ollut lähinnä kaavan soveltamisohje. Jo aiemmin on käynyt ilmi, ettei kaupunki toistaiseksi haluaisi uusia Pispalan koko asemakaavaa, koska hanke olisi työläs ja veisi aikaa. Aikaa on vain nytkin kulunut melko tavalla. Tilanne on erikoinen. On ymmärrettävää, ettei kaupungin taholla haluta ryhtyä toimeen, joka ehkä tulkitaan lainvastaiseksi. Samanaikaisesti kuitenkin on voinut jatkua rakennuslupakäytäntö, joka sotii kaavan alkuperäistä tarkoitusta vastaan. Samoin uusi rakennuslaki ei hyväksy eräitä tulkintoja, joita lupakäytännössä on otettu. Tästä maanpäälliset kellarikerrokset ovat konkreettinen esimerkki. Pispalan säilyminen mahdollisimman perinteisenä vaatii pikaisia toimia, jos halutaan, että kaupunginosa säilyy valtakunnallisella rakennetun kulttuuriympäristön kohdelistalla. Kaupungin suunnalla aiotaan nyt vauhdittaa rakennusjärjestyksen laatimista sen oltua henkilöresurssisyistä hidasvaihteella. Yhteiskuntamme, samoin Pispala sen pienoiskuvana, on vuosien mittaan yhä selvemmin jakautunut tuloerojen puolesta. Suomalaisen yhteiskunnan ja paikallisyhteisön sosiaaliset ryhmät ovat tottuneet sietämään erilaisuutta ja jopa tiettyyn mittaan hyväksymään sen. Yhä laajemmalle leviävä elintasohaitari ei ole kuitenkaan aivan viaton juttu. On alkanut vaikuttaa siltä, että viralliselta yhteiskunnalta on alettu vaatia toisenlaista kohtelua, silloin kun raha puhuu. Aivan kuin rikas kiinteistönomistaja voisi vaatia kaavoitusmonopolia hallitsevalta julkiselta vallalta eri sääntöjä kuin tavallinen omakotiasuja. Niinhän liikenteessäkin osa tulkitsee, että ylin sallittu nopeus onkin alin sallittu vauhti. Mikäli yhteiskunnassa alkaa levitä vaikutelma, että rahalla saa erilaista kohtelua ja omat säännöt, ollaan vakavalla tiellä. Rahan valtaan perustuva erikoislaatuinen omankädenoikeus ja pullistelu aiheuttaa vain vastareaktioita. Julkisen vallan tulee palvella kaikkien kansalaisten asiaa, eikä rahaan ja omaisuuteen perustuvaa vaikutusvaltaa. Tätä varten Suomessa myös taisteltiin yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, omaisuuteen ja sukupuoleen katsomatta, 100 vuotta sitten. Hannu T. Sepponen PISPALAN ASUKASYHDISTYKSEN jäsenmaksu vuodeksi 2006 on 6 euroa ja kannatusjäsenyys 20 euroa. Tilinumero: Sampo KÄYTÄ VIITENUMEROA 110. Merkitse viestiksi jäsenmaksu 2006 ja oma nimesi. Pispalalainen on foorumi kaikille pis palalaisille. Kirjoituksia, mielipi teitä, jutun aiheita yms. voi toimittaa lehden tekijöille ja asukasyhdistyksen toimikunnan jäsenille. Niitä voi myös lähettää tai jättää lehden postilaatikkoon Pispalan kirjastotalolle osoitteeseen: Tahmelankatu 14, Tampere tai lähettää sähköisesti: p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6 3\n3 Vanhoja paloja uuteen pakettiin Teksti ja kuvat: Maarit Patrikainen Hannele Autio ja Jukka Jussila etsivät pitkään itselleen taloa Tampereen alueelta. Aluksi tuntui mahdottomalta löytää sopiva Pispalasta, mutta sitten tuli eteen Pispankatu 37. Pariskunta osti talon kaksi vuotta sitten täysin korjattavana. Tarkkaa tietoa talon valmistumisvuodesta ei ole, mutta arvio asettuu vuoteen 1926, koska talosta löytyi paljon vuoden 1925 Aamulehtiä. Alunperin talossa oli 8 erillistä huoneistoa, kylmä vesi ja sisävessat niihin oli asennettu 1970 luvulla. Hannele kertoo viehättyneensä erityisesti talon sopusuhtaiseen ja kauniiseen muotoon, sen pieniin yksityiskohtiin ja tulisijoihin, sekä tietenkin henkeäsalpaavaan maisemaan. Alusta asti oli selvää, että remontti tulisi olemaan perusteellinen, mutta työmäärä on siitä huolimatta yllättänyt. - Kovin moni yksityinen ihminen ei ole tämänlaisia useamman asunnon taloja korjannut, vaikka onkin remonttia tehnyt, niin kuin me, eikä osaa huomioida kaikkia asioita, jotka asettavat vaatimuksia. Viranomaismääräyksiä on noudatettava, tosin niistä vanhojen talojen kohdalla saatetaan myös joustaa. Edellisenä vuonna paljastui kahden alimman kerroksen betoniseinä täysin haperoksi ja sen tueksi tehty tukivalu vei koko syksyn. Alkuperäinen aikataulu on kaikkien yllätysten vuoksi venähtänyt jo lähes kaksinkertaiseksi, samoin on käynyt budjetin. Korjaaminen on monen asian palapeliä ja jonkun pienen työvaiheen viivästyminen saattaa myöhentää monen isomman työn tekemistä ja vaikutus kertaantuu. 4 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n4 Pariskunta on halunnut korjata säästäen ja säilyttäen talossa mahdollisimman paljon alkuperäistä materiaalia. Vanhat ikkunat on säästetty, samoin ovet, osa katoista ja joidenkin huoneiden lattiat. Seinäpaneeleiden irrottaminen ehjänä tosin oli hyvin vaikeaa, koska ne halkeilivat kuivuuttaan. Hannele on myös tallettanut paloja seiniltä löytämistään 1920 luvun tapeteista, joita hän kuvaa upeiksi, tummasävyisiksi ja voimakaskuvioisiksi. Korjauksessa käytetään mahdollisimman luonnonmukaisia materiaaleja, esimerkiksi pellavaöljymaaleja ja paperitapetteja. Talon seinärakenteet ovat hengittäviä. Kompromisseja ja Pyykit matkaavat yläkerrasta kodinhoitohuoneeseen kuilua pitkin myönnytyksiä on jouduttu tekemään, eri huoneistojen välisiin lattioihin esimerkiksi oli asennettava kivivilla paloluokituksen vuoksi. - Vanhoihin kattoihin, jotka on aikanaan maalattu lateksilla, joutuu hakemaan vaihtoehtoja. Ja kosteisiin tiloihin, joita ei ennen ole ollut, ei ole olemassakaan perinteisiä materiaaleja. Isommat ja raskaammat työt on teetetty ammattilaisilla: betonivalut, vesikaton ja ikkunoiden korjaus. Rakennusammattilaisia on ollut ajoittain melko vaikea saada työhön, tarjouspyyntöihin suhtaudutaan nihkeästi ja hinnat ovat aikamoisia. Muurarin löytäminen piipuntekoon osoittautui erityisen hankalaksi. - Soittelin aika monelle muurarille tässä lähiympäristössä. Yksi tuli käymään ja antoi täysin käsittämättömän tarjouksen. Toinen ei halunnut tulla edes paikalle, koska Pispalassa ei ole parkkipaikkoja. Hän ei vaivautunut tekemään tarjousta eikä katsomaan koko piippua. Lopulta kuitenkin on löytynyt hyviä ammattilaisia ja työt on saatu tehtyä, piippukin on muurattu. Loppuvaiheessa talon oleskelupihaan tullaan rakentamaan vielä pihasauna. Jukka paiskii rakennuksella töitä lähinnä iltaisin ja viikonloppuisin, mutta Hannele tekee remonttia puolipäiväisesti, satunnaisia päivän parin vapaita lukuun ottamatta. - Vielä en ole kyllästynyt. Joinain talviaamuina oli ankeaa pimeällä nousta, mutta muuten kyllä nautin tällaisesta tekemisestä. Jos on väsyttänyt, olen pitänyt vapaata. Nyt on kuitenkin sellainen hetki, että on kirittävä. Pariskunnan isät ovat olleet uskollisesti auttamassa ja Hannele toteaakin, että ilman heitä ei tässä nyt oltaisi. Hannele Autio Vanhan korjaaminen on monella tapaa erilaista kuin uuden rakentaminen. Hannele kuvaa sitä näin: - Tuskin mitään voi mennä kaupasta ostamaan valmiina, kaikkea on sovellettava. Toisaalta on ilo ettei standardia ole, sehän on se juju, mutta teettää enemmän hommia. Vanhasta ovesta paljastui huikea kaksisävyinen pinkki p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6 5\n5 Paluu jälleen Pispalaan Teksti: Hannu T Sepponen Kuva: Arto Säntti Joskus hyvää ideaa tahi teosta kannattaa kypsyttää. Kolmekymmentäviisi vuotta sitten oli aika lähellä, etteikö Jarmo Janssonin ja Raimo Seppälän teosta Paluu Pispalaan olisi jo julkaistu. Kirja julkaistiin kuitenkin vasta viime vuonna. Nyt tekijät punnitsevat, että hyvä niin kuin kävi. He kertovat kirjan alkuvaiheiden vaikutelmistaan Pispalan karnevaalipäivänä 27. toukokuuta. Samalla avataan Janssonin valokuvanäyttely. Paluu Pispalaan kirja käsittää valokuvaaja Janssonin ottamia valokuvia ja toimittaja Seppälän laatimia tekstejä, vaikutelmia pispalalaisten kohtaamisesta ja heidän kertomuksistaan. Kuvat ovat enimmäkseen 1960-luvun lopulta, vaiheesta jolloin Pispala oli jo tulossa puheenaiheeksi. Ehkä jopa muotiasiaksi. Kuva: Jarmo Jansson Jarmo Jansson ja Raimo Seppälä kertovat kirjastaan karnevaaleilla. Jansson ja Seppälä kiersivät moneen kertaan Pispalan kujilla ja pihoilla, jututtivat ihmisiä ja panivat muistiin tarinoita. Sen ajan ihmiset olivat varmasti työn ja huolen kuormittamia, mutta ihmeesti silloin riitti kuitenkin aikaa seuranpitoon. Oli aivan tavallista, että ihmiset kävivät toisissaan ilman sen erityisempää syytä. Ovesta mentiin vaan sisälle sen kummemmin sopimatta. Tuntemattomankin kanssa pääsi helposti sanalle. Vapaahetkien kiireetöntä elämää sävytti omenapuitten katveessa pihakeinussa istuskelu, kahvittelu, ja jos talossa oli grammari, laitettiin sekin soimaan. Kirjan tekijätkin pääsivät mukaan näihin tilanteisiin aivan vaivattomasti, jopa syntymäpäiville ylimääräisiksi vieraiksi. Kaiken kaikkiaan oli helppoa saada ihmisiä avautumaan kameralle ja kuuntelijalle. Jopa Pispan Matti, joka oli jonkun aiemman yrittelijän laittanut matkoihinsa. Itsekin jo charmikkaasti harmaantuneet herrat kertovat, että ajan näin kuluttua varsin harva heidän tapaamistaan ja kirjaansa tulleista ihmisistä lienee enää Pispalassa. Tiedetään, että ainakin hevosmies Onni Niemi asuu yhä Pispalassa, samoin Matti Katajisto. Monet kuvattavat olivat jo tuolloin keski-iässä tai vanhuuden kynnyksellä, harmaantumassa. Ensimmäisenä tavattiin Huugo Jokinen vaimoineen. Ansiokalliolta oli hieno näkymä Pispalan rinteelle, josta kirjaan on tietysti otettu kuva. Jokinen oli sähkölaitoksella palveluksessa, todellinen työn sankari. Pelasti pelottomasti laitoksen kalleimmat pihdit hukkumasta. 6 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n6 Mieleen jääviä olivat kaikki, niin myös Aini Hellberg, jonka raumalainen luonne sopi värikkääseen kaupunginosaan mainiosti. Hellbergin seitsenkymppisille oli emäntä hommannut hieman aperitiivia. Se oli Malagaa ja pappina oli Malkavaara paikalla. Pispalassa teki vaikutuksen moni asia, kuten kaduille aukeavat pihat ja puutarhat, leikkivät lasten laumat, iloinen ja elävä meininki. Mihin ovatkaan nyt lapset kadonneet, tuumaa Jansson. Kaupunginosa oli myös jo tunnettu taiteilijoiden ja kirjailijoiden mielipaikkana. Nyt vaikutuksen, valitettavasti ikävänpuoleisen, tekee kaupunginosan muutos, piittaamattomuus aiemmasta rakennustyylistä ja mittakaavasta, runsaan rahan muut jäljet, pihojen sulkeutuminen, ihmisten piiloutuminen toisiltaan. Raimo Seppälä tuumaa, että nähdäänkö vielä korkeampia aitoja ja peräti piikkilankasuojauksia, jos tätä menoa edetään. Vaikka Pispala on kovasti viime vuosikymmenet kiinnostanut vaurasta väestöä, on sen ominaislaadussa aina väkevä monipuolisen sosiaalisen elämän mauste. Ilman sitä kaupunginosa lopulta muuttuu nuivaksi ja ikäväksi. Uudistuksia läpikäyvää kaupunginosaa voitaisiin myös kohdella kunnioittavasti ja tehdä korjauksia ja rakennuksia, niin että ympäristö säilyisi mielekkäästi. On niin osattu tehdä ennenkin. Kirjassakin on tästä monia esimerkkejä, kuten taloryhmä Rinnekadulta, jossa kaupunginosan ilme on säilytetty uudistamisen myötä. Joka paikassa tässä ei olla onnistuttu ja monet ovat ne hienot rakennukset ja pihapiirit, jotka ovat kadonneet suurten ja uusien tieltä. Huolta Pispalan kohtalosta tunnettiin jo silloinkin, kun pohjoismaisen aatekilpailun myötä alettiin suunnitella uutta ja uljasta kaupunginosaa. Jansson ja Seppälä olivat läsnä Pispan koululla, jossa asukkaat ottivat topakasti asiaan kantaa. Jotta jotakin lisätarinaa jäisi näyttelyn avajaisiin, pistetään tähän piste. Ja näyttely avataan lauantaina 27. toukokuuta kello Pispalan Kirjastotalolla. Kuva: Jarmo Jansson Sisarukset Matti ja Katri Pispa omenapuun alla. p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6 7\n7 Pispalalaisen mainoshinnat: 1/1-250 euroa - värillinen + 20 euroa 1/2-140 euroa - värillinen + 10 euroa 1/4-80 euroa - värillinen + 5 euroa 1/8-50 euroa - värillinen + 5 euroa 1/16-40 euroa - värillinen + 5 euroa\n9 Monen kerroksen Pispala Teksti: Hannu T Sepponen Pispalassa kulkiessa ei ole vaikea havaita, että kaupunginosassa asuu taloudeltaan ja sosiaaliselta asemaltaan hyvin erilaista väkeä. Verotilastoja tarkastellessa kuva vahvistuu. Pispalassa rikkaat, köyhät - ja siltä väliltä - elävät lähekkäin ehkä selvemmin kuin missään muussa kaupunginosassa, ellei peräti koko maassa. Tampereen yleiseen tulotasoon verrattuna Pispalassa hankittiin vuoden 2003 verottajan tietojen mukaan valtionveron alaista tuloa noin neljänneksen enemmän. Jokaista pispalalaista kohti verotettavaa tuloa kertyi yli euroa, kun kaupungin keskiarvo oli yli euroa. Koko valtakunnan keskiarvo oli hieman yli euroa. Tulojen keskiarvon takana piilee paljon hajontaa. Aivan ensiksi täytyy huomauttaa, että suoraviivaisen keskiarvon ohella usein käytettävä ns. mediaanitulo on huomattavasti alempi. Koko valtakunnassa keskimmäinen tulonsaaja oli noin euron kohdalla. Ajatus on, että tuota enemmän ja vähemmän tuloja sai lukumääräisesti yhtä suuri joukko ihmisiä. Pispalassa valtakunnallisen mediaanitulon yläpuolella oli jonkin verran yli puolet tulonsaajista, miehistä 57,7 ja naisista lähes 47,5 prosenttia. Alapuolelle jää vastaavasti 42,3 ja 52,5 prosenttia. Jos tulonsaajia ryhmitellään köyhyyden tai vaurauden mukaan, huomataan kuinka keskiarvojen ja mediaanilukujen ympärillä on voimakasta hajontaa. Kyse on tässä tarkastelussa tulonsaajista yksilöinä, joten perhemuodon vaikutusta ei ole huomioitu. Köyhyysrajana on nykyisin pidetty 60 prosenttia edellä mainitusta mediaanitulosta. Suomessa tulonsaajayksilön köyhyysraja oli siis vuonna 2003 noin euroa. Verottajan tilastoista (joita on saatavissa tuloluokittain) voidaan laskea, että köyhyysrajan alapuolella olisi 27,7 prosenttia pispalalaismiehistä ja 32,8 prosenttia naisista. Lukemissa ovat mukana 15 vuotta täyttäneet. Kokonaan tulottomia oli kolme-neljä prosenttia. Esitetyn suhteellisen köyhyyden osuus on varsin suuri, kun yleensä julkisuudessa puhutaan, että köyhyysrajan alla Suomessa olisi noin kymmenesosa väestöstä. Silloin puhutaankin tulonsiirtojen jälkeisestä tilanteesta sekä otetaan huomioon perhemuoto. Tulonsiirrot vaikuttavat etenkin vähätuloisimman väestönosan tuloja huomattavasti nostaen, jopa neljänneksellä. Lisäksi perhemuoto vaikuttaa. Tilastokeskus esimerkiksi laskee pariskunnan jäsenen tulotason niin, että tulot lasketaan yhteen ja saatu summa jaetaan, ei kahdella, vaan puolellatoista. Silloin kumpikin ikäänkuin nostaa toistensa elintasoa. Lasten kohdalla käytetään omaa kerrointaan. Sama vaikuttaa toki korkeammallakin tulotasolla. Kuitenkin pienempituloinen on herkemmin köyhyyden piirissä yksinäisenä kuin pariskunnan osakkaana. Oma kieltään tuloeroista kertoo, että toisaalta esimerkiksi enemmän kuin kaksi kertaa mediaanituloa enemmän saavien varakkaitten osuus on noin viidesosa kaupunginosassa. Miehistä 27,5 prosenttia ja naisista 12 prosenttia lukeutuu tähän, yli euroa hankkineeseen ryhmään. Näin edellä määritellyn köyhän ja varakkaan tulonsaajan väliin jää melkein puolet miehistä (45 %) ja yli puolet naisista (55 %). Tietysti näin määritellyssä ryhmässä ( euroa) on suurta eroa. Kuitenkin jo pari tuhatta vuotta sitten Platon esitti Kreikassa ajatuksen, etteivät tuloerot ihmisten kesken saisi olla nelinkertaista suurempia. Ehkä tämän yli menevissä eroissa on tänäkin päivänä keskustelun paikka. Verotilastoja katsellessa kiintyy huomio siihenkin, millaisia ovat tulonsaajien jakaumat sukupuolen mukaan. Todettiin jo että mediaanikansalaisen euron tulon alapuolella Pispalassa on 52,5 prosenttia naisista ja 42,3 prosenttia miehistä. Köyhien eli alle euron kohdalla lukemat ovat 32,8 prosenttia naisista ja 27,7 sadasosaa miehistä. Kun tarkastelu hilataan tuloluokissa ylöspäin, alle euron jää noin 66 prosenttia naisista ja 51 prosenttia miehistä. Alle varakkaan tulotason, euron, sijoittuu 88 prosenttia naisista ja 72,5 prosenttia miehistä. Joka kahdeksas nainen, mutta enemmän kuin joka neljäs mies oli käyttämämme varakkaan määritelmän mukaisella tulotasolla. Sukupuolten paljon puhutut tuloerot näyttävätkin tilaston valossa kohdistuvan ennen muuta tulojen yläpäähän. Kaikkein suurimmassa tuloluokassa, yli eurossa, on Pispalan miehistä joka kahdeksas, 12,4 prosenttia ja naisista vain joka kolmaskymmenes eli 3,6 prosenttia. Erityisesti hyvin ansaitsevien miesten osuus korostuu kaupunginosan sisällä Tahmelassa. Sen miehistä enemmän kuin joka neljäs, 26,2 % hankkii yli euroa verotettavaa tuloa, mutta naisistakin lähes 8 prosenttia. Toisaalta Hyhkyssä tuloerot ja korkeimpien tuloluokkien osuudet ovat selvästi pienemmät. Hyhky vastaa melko lähelle Tampereen yleistä jakaumaa. Ylä- ja Ala-Pispalat sijoittuvat välimaastoon, mutta selkeästi tamperelaista tulojakaumaa epätasaisemmin. 10 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n10 Laman jälkeen tuloerot nykyistä pienemmät Teksti: Hannu T Sepponen Kuva: Pekka Saarinen Kymmenkunta vuotta sitten tuloerot olivat myös Pispalassa nykyistä pienemmät verottajan tilastojen mukaan. Oltiin juuri nousemassa lamasta, mutta työttömyys oli nykyistä korkeammalla. Tästä huolimatta esimerkiksi köyhyysrajan alapuolella oli vähemmän pispalalaisia kuin Vuonna 1995 tamperelaisten yleinen tulotaso oli hieman valtakunnallista keskiarvoa korkeampi, kun se 2003 tuli olemaan jonkin verran keskiarvoa alempi. Kymmenen vuotta sitten tamperelainen hankki kaikesta valtionveron alaista tuloa euroa, koko maan keskiarvo oli euroa, mutta Pispalassa euroa. Keskiarvoa paremmin tulonsaajien eroa kuvaa kuitenkin mediaanitulo, eli tulon määrä, jonka yläpuolella ja alapuolella on yhtä paljon ansaitsijoita. Tämä mediaanitulo koko maassa oli kymmenen vuotta sitten euroa. Pispalassa mediaanitulon alapuolelle sijoittui miehistä 43,3 ja naisista 51,5 prosenttia. Koko Tampereella oli hieman vähemmän miehiä ja enemmän naisia mediaanitulon alapuolella (41 ja 56 prosenttia). Tilanne muuttui tulevana kahdeksana vuonna Pispalassa tuskin lainkaan, mutta koko Tampereella selvemmin. Viime tiedon mukaan melkein 44 sadannesta miehistä ja 60 sadasosaa naisista on koko kaupungissa mediaanitulon alapuolella. Selvemmin tuloerojen vähittäinen leveneminen näkyy köyhyysrajalla eli mediaanitulosta 60 prosenttia ja alempana. Rajan (tuolloin vajaa 7200 euroa) alapuolella oli 1995 Pispalan miehistä 26,2 prosenttia ja naisista 27,7. Kahdeksassa vuodessa (vuoden 2003 tulotasojen mukaan) tilanne muuttui niin, että köyhyysrajan alapuolella tuloja sai miehistä 27,7 ja naisista 32,8 sadasosaa, kuten oheisesta jutusta ilmenee. Kaksi kertaa mediaanituloa tai korkeampaa nautti 1995 miehistä 29,4 ja naisista 13,8 sadasosaa. Vastaavalla tasolla oli pari prosenttiyksikköä vähemmän kummassakin vuonna Verottajan tilasto tuntee suurimpana tuloluokkana tulot, jotka 1995 ylittivät noin euroa ( markkaa) ja vuonna 2003 tulot, jotka ylittivät euroa. Kun tehdään vertailua yleisen tulotason muutoksen suhteessa, käy ilmi että euroa ja enemmän ansainneita oli Pispalassa vuonna 1995 miehistä 14,9 prosenttia ja naisista 4,1. Vastaavasti yli euroa hankkineita vuonna 2003 oli 13,9 sadasosaa miehistä ja 4,3 sadasosaa naisista. Kuten mainittujen mediaanitulon ja keskiarvotulon suhteesta ilmenee, on tulonsaajien janalla keskikohdalla sijaitsevalla veronmaksajallamme Sintosen Jussi on nostamassa yhteisöllisyyden tasoa. Hän joutui perustamaan osakeyhtiön vuokra-asuntonsa ostamista ja hallintaa sekä varsinkin oman asumisensa turvaamista varten, koska omat rahat eivät riitä eikä opiskelijalle myönnetä asuntolainaa. Samalla turvataan Pispalan ehkä idyllisimmän puutalopihapiirin kulttuurinen jatkuvuus. Kulttuuri ja bisnes lyövät kättä. Edullisten osakkeiden merkinnästä voi kysellä Jussilta. huomattavasti keskimääräistä pienemmät tulot. Puhtaan matemaattista keskiarvoa alempana tuloissa oli nipin napin puolet miehistä ja kolme viidestä naisesta Pispalassa Vastaava osuus oli suunnilleen sama Mediaanitulon suhde keskiarvotuloon oli korkeampi vuonna 1995 kuin Nämä seikat yhdessä voivat tarkoittaa vain sitä, että tulonsaajien aiempaa pienempään osaan keskittyy suhteessakin entistä enemmän tuloja. Tämä kehityssuunta tuskin pysähtyy vuoden 2003 tilastojen tietoihin. p i s p a l a l a i n e n 1 /\n11 Pispalan hintatason nousu pysyvä ilmiö Teksti ja kuva: Hannu T Sepponen Tampereen yleisen kehityksen mukaisesti Pispalassa tapahtunut asuntojen hintakehitys on merkinnyt, että asumisen neliöhinnat ovat kaksinkertaistuneet kymmenessä vuodessa. Näin kertovat tilastot. Jos asuntojen hinta neliöltä oli noin 1000 euroa vuonna 1996, on hintataso nyt yli 1900 eurossa. Yksittäisissä kaupoissa voidaan toki puhua vieläkin suuremmista muutoksista. Hintatason kaksinkertaistuminen kymmenessä vuodessa ei sikäli vielä kerro omistusasumisen hintatasosta paljon, että suuren laman jälkeen kaikkialla lähdettiin varsin matalalta liikkeelle. Asuntojen arvot olivat pudonneet 90-luvun alkuvuosina lähes puoleen, joten etenkin ensi alkuun nousun prosentit vaikuttivat suurilta. Noususta huolimatta Tampere ja Pispala ovat vieläkin pääkaupunkiseudun hintoihin nähden edullista aluetta. Huoneistokeskuksen myyntijohtaja Raija Nyström Tampereelta kertoo, että esimerkiksi omakotitalon tapauksessa Helsingissä ei euron hinnalla saada vielä juuri mitään. Puoli miljoonaa euroa on vasta lähtötaso, kun sillä saadaan Tampereen oloissa jo paljon aikaan. Kohde joka maksaa Helsingin Käpylässä vaikkapa euroa, lähtee täällä puolella miljoonalla. Hintojen nousua selittää ja vertailua ylläpitää se, että pääkaupunkiseudulta Tampereelle muutettaessa Pyynikki, Tahmela, Pispala linja on kovassa suosiossa. Muuallekin muutetaan, mutta harjulla on oma vetovoimansa. Pispalan uusista tulijoista iso osa tulee pääkaupunkiseudulta, arvelee Nyström. Raija Nyström tiivistää, että Pispalan seudulla asumisessa kohtaavat asiat, jotka yhdistävät suomalaisia sosiaaliseen karvaan ja asuinpaikkaan katsomatta: koti keskellä kaupunkia järvimaisemassa hyvien liikenneyhteyksien äärellä. Ja vielä ehkä kulttuuriakin käden ulottuvilla. Kun tällainen asiain tilanne vallitsee, eikä asuntoja ole kuin rajallisesti myynnissä, vallitsee kysynnän ja tarjonnan välillä aika pysyvä tasapainottomuus. Se nostaa hintoja. Viime vuosina asuntojen hintakehitys on ollut 7-8 prosenttia vuodessa. Tämä on johtunut tarjonnan suhteellisesta vähäisyydestä, mutta myös jo vuosia jatkuneesta matalasta korkotasosta. Lainaa otettaessa on voitu luottaa aivan toisenlaiseen korkotason vakauteen kuin pahimmillaan lamaa oirehtivina vuosina, jolloin kriisivuosina korot huitelivat prosentissa. Huoneistokeskuksessa arvioidaan, että uuden vuosituhannen ensimmäisenä viitenä vuotena Pispalan seudulla kerrostalo-asuntojen hintojen nousu olisi ollut yhteensä noin 30 prosenttia. Rivitalo-osakkeissa nousu olisi ollut ehkä 35 prosenttia ja omakotitalojen kohdalla 40 prosenttia. Pispalan kohdalla puhutaankin muuta Tamperetta enemmän pientalokaupoista. Viiden kuluneen vuoden hintakehitys edustaa jo vakaantuneempaa aikaa, mutta 90-luvun puolessa välissä lähdettiin liikkeelle siis varsin matalasta hintatasosta. Jälleen kerran on syytä muistaa, että yksittäisen talon tai osakkeen kohdalla hintakehitys on voinut olla huomattavastikin dramaattisempi, jos kauppaa kohteessa ei vuosikausiin ollut tehty. Tunnetaan tapauksia hinnan kaksinkertaistumisesta aivan viimeisen parin-kolmen vuoden aikanakin. Nyström selvittää viime vuosien kehitystä muutamalla esimerkillä. Vuonna 2001 alkukeväästä myytiin Pispalan alueelta 78 neliömetrin kerrostalohuoneisto, 80-luvun alun tuotantoa. Neliömetrin hinnaksi tuli 1660 euroa. Samasta yhtiöstä vastaavan kokoinen vaihtoi omistajaa vuonna 2005 kesäaikana. Nyt neliöhinta oli noin 1940 euroa. Rivitalojen kohdalla esimerkiksi vuonna 2001 alkukeväästä vaihtoi omistajaa noin 80 neliön rivitalohuoneisto, sekin 80-luvun alun tuotantoa. Neliöhinta asettui suunnilleen 1630 euroon. Vuonna 2005 vastaavan kaltaisesta osakkeesta maksettiin noin 1900 euroa neliöltä. Omakotien kohdalla hintakehitys oli keskimääräistä suurempaa. Niinpä esimerkkivertailussa vuonna 2001 tehtiin kauppa 1930-luvulla valmistuneesta, hirsirunkoisesta omakotitalosta, jonka kokonaisala oli 130 neliömetriä. Talon kunto oli tyydyttävä, tontti oma, kaupat tehtiin alle eurolla. Vastaavanlainen talo maksoi 2005 vuoden lopussa euroa. Vertailukelpoisten tapausten hinnat vaihtelivat tilaratkaisuista ja sijainnista sekä maisemasta riippuen. 12 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n12 Tampereen kohdalla löytyy Pyynikin-Pispalan-Tahmelan alueen lisäksi muitakin kalliita ja haluttuja kohteita. Keskustassa neliöhinnat ovat aina kurssissa, mutta myös Tampellan alueen uustuotantoon kohdistuu paljon odotusta ja hintapaineita. Monella muualla alueella asunnon vaihto ja muuttoliike on enemmän sisäistä perua, kuten Lentävänniemessä ja Peltolammilla. Hervanta tekee tässä poikkeuksen. Siellä ei ehkä puhuta tyypillisestä lähiöstä, kun asukkaina on huomattavan paljon opiskelijoita ja ulkomaalaisia työntekijöitä. Sijoittajat operoivat tällä alueella ja muuttoliike Hervantaan on maanlaajuista. Muihin suuriin kaupunkeihin verrattuna Tampereen yleinen hintataso seuraa heti kolmantena Helsingin ja Espoon jälkeen. Helsingissä kaksion neliöhinta kohosi vuodessa (alkuvuosi 2005-alkuvuosi 2006) 3800 eurosta 4100 euroon. Espoossa muutos oli liki olematon. Hinnat pyörivät euron välillä vuoden mittaan kehityksen ollessa lievästi alavireinen. Tampereella muutos oli 2100 eurosta 2400 euroon neliömetriltä. Vantaalla ollaan lähellä Tampereen tasoa. Oulussa ja Turussa hintataso on vielä hieman alempi eli 2000 euron pinnassa. Vuokrat lähenevät keskustan tasoa Pispalan käypä vuokrataso lähenee vähitellen keskustan hintatasoa. Pispalassa ollaan yhä hieman kalleimpien vuokrien alapuolella, vaikkakin viime vuosien piirre on, että lähialueiden vuokrataso lähenee kaupungin keskustan tasoa, kertoo myyntineuvottelija Hannele Hietanen Asuntoympyrästä. Kuva: Pekka Saarinen Pispalassa vuokra-asuntoja vapautuu aika harvakseltaan, kysyntää olisi huomattavasti vapautuvia kohteita enemmän. Vuokrissa ei Hietasen mukaan ole tapahtunut erityisen oleellisia muutoksia viime vuonna. Yksiön vuokrataso vaihtelee 12-15,5 eurossa neliöltä, jolloin kokonaisvuokra olisi ehkä euroa kuussa. Kaksion neliöhinta vaihtelee 9-12 euron välillä, jolloin vuokra voi olla euroa. Kolmen huoneen asunnon neliöhinta on tätä vähän alempana kymmeneen euroon asti, jolloin vuokra olisi 700 euron kohdalla. Omakotitalo, sata neliötä tai hieman yli, lähtee noin euron vuokralla. p i s p a l a l a i n e n 1 /\n13 Elämää ja kulttuuriympäristöä Ilman vanhoja rakennuksiaan, ei Pispala olisi se kulttuurihistoriallinen Pispala, jona alueen tunnemme ja millaisena sitä samalla arvostamme. Kuitenkaan rakennusten säilyminen ei ole varmaa; samaan aikaan, kun monet korjaussuunnitelmat siunataan rakennusvalvontavirastossa, selvitellään tuomareiden voimin saako rakennuksia purkaa vai ei. Miksi arvostaminen ei riitä, mikseivät lain suomat mahdollisuudet toimi? Miksi rakennuksia voi purkaa vaikka laki nimenomaan kieltää sitä tekemästä, jos alueilla on erityistä arvoa? Vastaus on helppo löytää; rakennussuojelu on osa elämää kulttuuriympäristössä. Se kiteytyy asukkaiden, talonomistajien ja kaupunkilaisten tarpeiden, arvostusten, intressien ja intohimojen sekä rakennetun ympäristön kohtaamisessa. Valitettavasti kohtaaminen ei tapahdu aina sovinnollisissa merkeissä. Rakennussuojelu on, teoreettisesti ajatellen, rakennusten ja rakennettujen ympäristöjen säilymiseen tähtäävää toimintaa, joka usein valitettavan löyhästi kytkeytyy elämään ja toimintaan näissä ympäristöissä. Rakennussuojelun ihanne olisikin tilanne, jossa rakennus ja käyttö suhteutettaisiin kunnioittavasti ja kestävällä tavallaan toisiinsa. Kysymys on siis vuorovaikutuksesta; talo tarjoaisi asujalleen sen mitä hyvältä elämältä odotetaan ja samaan aikaan asukas kohtelisi taloaan sen tarjoamista lähtökohdista käsin. Tällainen vuorovaikutus linkittyy kestävän kehityksen perusajatuksiin: takaa hyvää elämänlaatua asukkaille ja huomioi samalla ympäristön historiallisten piirteiden jatkumisen tuleville sukupolville. Näkymä Rinnekadulta. Mitäpä jos koko suojelu- tai paremmin sanottuna, rakennettua ympäristöä kestävällä tavalla kohteleva kehittämisprosessi, ottaisi paremmin huomioon ihmisen ja elämän kulttuuriympäristössä? Jos koko suojelun pitkä kaari lähtisi liikkeelle ihmisistä itsestään, halusta vaalia? Kaikki olisivat mukana prosessissa: inventoinneissa, arvioinneissa ja päätelmien teossa, kantamassa vastuuta ja jakamassa mahdollisuuksia. Kulttuuriympäristöhän kuuluu meille kaikille, meillä on siihen oikeus, mutta samaan aikaan meille lankeaa velvollisuus pitää ympäristöstämme huolta. Rakennusten säilymiseen tähtäävä toiminta voisi olla enemmän vuorovaikutteista. Entäpä jos konfliktien ratkaisu olisi enemmän luovaa ryhmätyötä eikä vain lakikirjan pykälien ulkolukua? Entäpä jos kaupunki istuttaisi omiin strategioihinsa ja ohjelmiinsa rakennussuojelun myös sosiaalisena ilmiönä; huomioisi, että ihmiset elävät niissä paikoissa, joita kaavamääräyksin säilytetään. Entäpä jos säilyttämistavoitteisiin yritettäisiin löytää kepin sijasta porkkanaa? Museon näkökulmasta kehittämisen tarvetta on edelleen. Tiedon kulkua pitää lisätä, vuorovaikutukseen panostaa ja osallisia tukea niillä keinoin, mitä museolla on käytössä. Ei nimittäin olisi pahitteeksi, jos kaikki rakentamisen ja rakennusperinnön alalla toimivat tahot osaisivat paremmin tunnistaa rakennusperinnön arvoja ja tietäisivät enemmän siitä, miten kulttuurihistoriallisesti arvokkaan rakennuskannan kanssa pitäisi toimia! Museolla viime vuonna toteutettu kansainvälinen CIPECH -projekti paneutui vuorovaikutuksen teemaan, kohdealueena Pispala. Tuloksena syntyi erilaisten osallisryhmien ja museolaisten välisiä tapaamisia, kokeiltiinpa myös uusia tiedonvälitysmenetelmiä mm. yhteisen inventointitapahtuman muodossa. Koululaisten kanssa etsittiin yhdessä mielipaikkoja. Tuloksena oli innostavia, kiinnostavia ja värikkäitäkin tilaisuuksia, joissa kansalaiset ja museoviranomaiset pääsivät aidosti keskustelemaan vaikeistakin aiheista. Hanke ei ollut suuri ja toteuttamisaika oli lyhyt, mutta näyttää siltä, että paljon pieniä liikahduksia tapahtui kummassakin päässä. Työ jatkuu, vaikkakaan ei enää projektin muodossa. Mukaan on saatu kansainvälistä panosta Latvian Riikasta. Jonas Bûchel on aloittanut Pispalaa koskevien hankkeiden ja osallistoiminnan arvioinnin yhdessä maakuntamuseon kanssa. Tulevaisuus näyttää, löytyykö uusia keinoja Pispalan arvokkaan kulttuuriympäristön vaalimiseen rakennussuojelun sosiaalisen ulottuvuuden kautta. Rakennustutkija Hannele Kuitunen Pirkanmaan maakuntamuseo 14 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n14 Saamattoman kulttuuripääkaupungin tuhoutuva Pispala Pispalaa ei koskaan rakennettu, se yksinkertaisesti syntyi itsekseen Luojan palikkaleikiksi. Uudisasukkaat rakensivat mökkinsä mielensä mukaan, juuri sellaisen kuin mielikuvitus ja varat sallivat. Näin mainostaa Tampereen kaupunki Pispalaa internetin matkailusivuillaan. Ja mikä on mainostaessa: Kapeat kujat, jyrkät rinteet ja Pispalan henki ovat kiehtoneet niin kuvataiteilijoita kuin kirjailijoitakin halki vuosikymmenien. Sitten tulee vitsi: Alue on nykyisin suojeltu kaavalla, jonka tarkoituksena on säilyttää Pispalan ilme mahdollisimman aitona. Kuten jokainen Pispalassa käynyt huomaa, pikkuhiljaa vanhoja rakennuksia on purettu ja tilalle on rakennettu suuria, katutilalle ja historialle selkänsä kääntäviä ökylinnoituksia. Nykyinen, yli neljännesvuosisadan ikäinen kaava kieltää ympäristöön sopimattoman rakentamisen, mutta tätä sopimattomuutta on ollut helppo tulkita kulloinkin sopivimmalla tavalla. Vanha kaava mahdollistaa kulttuuri- ja järvimaiseman typistämisen unelmien olohuoneen eläväksi maisematauluksi. Kohta vuoden ajan Pispalaan on puuhattu rakennusjärjestystä rakentamista säätelemään. Se ei kuitenkaan riitä alueen turvaamiseksi. Uuden kaavan tarpeellisuudesta tehtiin päätös jo vuosi sitten, mutta mitään ei ole tapahtunut. Kaupunki valittelee rahapulaa: Pispalan kaavaan ei löydy ulkopuolisia maksajia, eikä alueelle mahdu uusia veronmaksajia. Pispala jää Ratinan, Vuoreksen ja Lielahden alueiden jalkoihin, ja nakertuu vääjäämättä olemattomiin, pala palalta. Pispalan imagoarvoa kaupunki hyödyntää halukkaasti, muttei ole kyennyt sitä turvaamaan. Tampereen kulttuuripääkaupunkiohjelmassa Pispala mainitaan ainutlaatuisena eurooppalaisena puurakentamisen ja miljöörakenteen esimerkkinä. Kaupungin mukaan Pispalan kautta Tampereen profiili kulttuuriperinnön säilyttäjänä ja hyvän ympäristön kehittäjänä terävöityy. Nyt olisi loistava mahdollisuus Tampereen siirtyä sanoista tekoihin, toimia omien hankkeittensa ja hakemustensa puolesta, olla esimerkkinä, markkinoida itseään! Uusi kaava on saatava pikaisesti aikaan. Sen pitää saada alueelle muuttavan ja siellä jo asuvan ymmärtämään, että asuu kansallisesti ainutlaatuisessa ja paikallisesti korvaamattomassa ympäristössä, ja joutuu elämään sen ehdoilla. Kaupungin profiiliin kulttuuriperinnön säilyttäjänä sopii toki Pispalan rapautuminen kulttuuripääkaupunkihaun aikana: yksi koskimaiseman vanhimmista rakennuksistakin purettiin juuri ennen kuin kokonaisuutta päätettiin ryhtyä lobbaamaan Unescon maailmanperintöluetteloon. Oikea käsi ei tiedä mitä vasen tekee. Pispala on paradoksi: yksittäiset rakennukset eivät välttämättä ole arvokkaita, mutta jos ne puretaan, korvaamaton kokonaisuus murenee. Vanhaa Pispalaa on vielä jäljellä, eikä uudisrakentaminenkaan ole vain pahasta: alueen muutos syrjäisestä työväenkaupunginosasta muodikkaaksi keskustan lähialueeksi kuvastaa koko 1900-luvun kehitystä Suomessa. Mutta jos mitään ei pian tehdä, purkaminen ja holtiton rakentaminen jatkuu. Tämän jälkeen yhä Pispalan harju tarjoaa huikeat näköalat pohjoiseen Näsijärvelle ja etelään yli Pyhäjärven, mutta Pispalan henki ja Luojan palikkaleikki elävät enää kirjoissa ja kansissa. Ville Vuolanto Kirjoittaja on Pirkanmaan perinnepoliittisen yhdistyksen puheenjohtaja Rakennus - perinnöstä tietoa netissä Oletko kiinnostunut rakennuksista? Haluatko tietoa niiden korjaamisesta? Askarruttavatko suojeluasiat? Rakennusperinto.fi on oikea paikka aloittaa tiedonhaku. Ympäristöministeriön ja Museoviraston tuottamassa palvelussa on koottu alan verkkosisältöjä ja -palveluja yhteen osoitteeseen. Sivusto tarjoaa käytännönläheistä, ymmärrettävää tietoa korjausrakentajille sekä luotettavaa ja ajantasaista tietoa rakennusperinnöstä kulttuurisena ja taloudellisena voimavarana. Käy peremmälle: p i s p a l a l a i n e n 1 /\n15 Pispan koulun rehtori Pekka Nikula eläkkeelle Teksti ja kuva: Marita Sandt Pekka Nikula aloitti Pispan koulun ensimmäisenä musiikkiluokan opettajana vuonna Vuodesta 1995 hän on toiminut koulun rehtorina. Kolmekymmentä vuotta samassa koulussa tai saman työnantajan palveluksessa on nykypäivänä jo sinänsä saavutus. Musiikin parissa työskentely on ollut selvästikin innostavaa eikä eläkkeelle jääminen sinänsä tunnu Pekkaa huolestuttavan kuorojen johtamisessa riittää puuhaa eläkepäivinäkin. Koulumaailman hallinnollisista muutoksista Pekka tuo esiin opetussuunnitelmissa tapahtuneet muutokset. Hänen aikanaan nyt on menossa kolmas opetussuunnitelma, jossa on hieman palattu vanhaan ja annettu enemmän kouluille raameja kuin aiemmin. Suunnitelmat kattavat nyt valtakunnallisen, kuntakohtaisen ja koulukohtaisen osan. Toimintaa ohjaa lähes 450 sivua käsittävä opus, jota päivitetään vuosittain. Tällä taataan oppilaille tietty perusopetus, jotta suuremmilta ongelmilta vältyttäisiin esimerkiksi oppilaan vaihtaessa koulusta toiseen. kotoa käsin ja kaupungin hankkima materiaali on ilmeisen innostavaa ja monipuolista, koska monet työskentelevät sen parissa vapaa-ajallaankin, Pekka toteaa. Koulun ja kotien yhteistyö on Pispassa Pekan mukaan erittäin hyvällä mallilla. Reilut kymmenen vuotta toiminut Pispan koulun vanhempainyhdistys on tukenut koulua monella tapaa. Taloudellistakin tukea on tullut, kerrankin oli ihmettä kerrakseen, kun lomalta palattua oli opettajainhuoneeseen ilmestynyt pari uutta TV:tä. Erityisen mukavia muistoja on keväisistä tempauksista, kun koululle on järjestetty vapun tienoilla ilmapalloja tai jäätelöauto on tuonut lapsille yllätysjäätelöt. Kuljemme rinnakkain samojen kasvatustavoitteiden suunnassa, miettii rehtori tyytyväisenä. Pekka Nikula on perustanut 1980 luvun alussa Nuorisokuoro Sympaatin ja toiminut sen johtajana alusta alkaen. Kuoro on tuonut paljon kansainvälistä yhteistyötä myös Pispan koululle. On ollut vierailevia kuoroja pitämässä kouluesityksiä mm. Unkarista, Japanista, Australiasta, Puerto Ricosta ja Kanadasta. Muutaman vuoden takaa on jäänyt elävästi mieleen, kun saunotettiin talvisessa säässä Varalan urheiluopistolla kanadalaisia vieraitamme. Pakko oli mennä avantoon kun tulin sanoneeksi, että kaikki suomalaiset käyvät talvella avannossa uimassa, Pekka muistelee hyistä saunamatkaa. Lopuksi en malta olla utelematta miten Pekan kasvatit ovat maailmalla menestyneet. - Kyllä yksi parhaimmistosta on maailman kuulu tenori Topi Lehtipuu, joka nykyisin laulaa Pariisin ja Italian oopperalavoilla. Topi oli opissani joskus tuossa luvun vaihteessa. Monet oppilaistani ovat musiikinalalle jääneet esimerkiksi musiikinopettajiksi. Pekka Nikula jää eläkkeelle lukuvuoden lopussa ja seuraajaksi rehtorin virkaan on nimitetty Pispan koulusta opettaja Satu Sepänniitty- Valkama; hänet esittelemme seuraavassa Pispalalaisessa. Oppimiseen ja oppimisympäristöihin on Pekan mukaan tullut suuria muutoksia. Nykyisin on kaikissa luokissa verkkoon kytketty tietokone ja lisäksi koulussa on atk-luokka, jossa annetaan opetusta muutama tunti viikossa ensimmäisestä luokasta lähtien. Toisin oli 80-luvun lopulla, kun koulun kansliassa oli Susanna tietokone, johon saivat koskea ani harvat. Kysymykseen siitä, miten tietokonepelaamiseen innostuneet nuoret saadaan verkkoon oppimaan kouluaineita, Pekka naurahtaa: Meillä on oppimateriaaliin kytketty porkkana Välitunti-osasto, johon pääsee pelaamaan sen jälkeen, kun määrätyt tehtävät on tehty. Verkko-oppiminen on mahdollistanut nyt myös opiskelumateriaaliin tutustumisen 16 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n16 Lauri Viita syntyi 90 vuotta sitten Lauri Viidan merkitys Pispalalle, koko maalle on ajaton. Viidan syntymän 90. vuotispäivät antavat hyvän aiheen jälleen paneutua kirjailijan tuotantoon. Tätä lukiessa on jo takana Tampereen Yliopistolla huhtikuussa pidetty juhlaseminaari. Seminaarissa alusti mm. professori Yrjö Varpio aiheenaan Mäkelän piirissä käydyt keskustelut. Lokakuun 7. päivänä Viitaa muistetaan juhlakonsertissa Tampere-talolla. Tapani Kansa tulkitsee Viidan teksteihin tehtyjä, Heikki Sarmannon säveltämiä kappaleita. Kuullaan varmasti mm. Alfhild, josta maassa on tehty kymmenkunta erilaista sävellystä. Kansa tulkitsi Sarmannon Betonimylläri-laulusarjaa jo 1988 suuren suosion saaneella kiertueella. Ahti Jokinen esittää juontotehtävien ohella otteita Betonimylläristä. Viidan syntymäpäivänä, 17. joulukuuta kirjailijaa muistetaan valaistulla taipaleella Viita-muistomerkiltä kirjailijan lapsuudenkotiin Portaanpää kahdeksaan eli Lauri Viita-museolle. Pispalan Moreenin ylläpitämä museo on avoinna kesäsunnuntaisin kello 12-15, opastettuja kierroksia voi tilata muinakin aikoina. Elokuun Runorastien viikolla museo on auki joka päivä ja Laurin päivänä illalla Elokuun 10. päivänä iltaseitsemältä käydään Pispalanharjulta alkaen lävitse Viidan elämään liittyviä paikkoja Runorasteilla. Niistä ensimmäinen on Viita-muistomerkki Pyykkipuistossa. Matkaoppaina ovat Kirsti Salo ja Ahti Jokinen. Lauri Viidan museo Kuva: Hannu T.Sepponen p i s p a l a l a i n e n 1 /\n17 Keitettiinpä ennenkin Teksti ja kuva: Katja Wallenius Pirkkalan valtatiellä, nykyisellä Pirkankadulla elämän polkunsa aloittanut Sole Jokinen loistaa kilpaa auringon kanssa kun tapaan hänet Rajaportin saunan pihamaalla maaliskuisena perjantaina. Odottelemme kahvilan aukeamista nuuhkien samalla ihanaa saunan tuoksua. Lähestulkoon joka toiselle saunojalle Sole huikkaa tervehdyksensä. Sole on työskennellyt reilut 44 vuotta Tampereen kaupungin palveluksessa, keittäjänä eri päiväkodeissa. Viimeisimpänä vaan ei vähäisimpänä oli 13 vuoden pesti Erämiehenkadulla sijaitsevassa Pispalan päiväkodissa. Maaliskuun puolen välin jälkeen Sole on totutellut oloneuvoksettaren elämään. Pispalan päiväkoti on kooltaan pieni, reilut 30 lasta, ja muutenkin kotoisen oloinen paikka. Päiväkodin tiloissa on myös sauna, jota silloin tällöin käytetään. Saunatontun puuhastelua ihmetellään ja kummastellaan sitäkin useammin. Liekö ollut samainen saunatonttu, joka ajoi Ullakon Ulla haamun päiväkodin vintiltä matkoihinsa jokunen aika sitten. Harmi, sillä Ulla oli kiltti ja harmiton haamu-neiti, joka kurkki ikkunoista lasten touhuja. Sole Jokinen Rajaportin saunakahvilan edustalla Solen uran alkuaikoina 1960 luvulla tavallisimpia tarharuokina oli sen ajan perusruokia. Silakkaloora, lihapullat, keitetyt lantut ja porkkanat sekä kaaliraaste olivat tuttua sapuskaa. Ja puolukoita oli aina. Ruoat tehtiin keittiössä itse, toisin kuin tänä päivänä. Leikkeleitä ei ollut, vaan munuaisia, maksaa ja kieltä käytettiin niiden asemesta. Tänä päivänä silakkaloora on vaihtunut pastaan, mutta lihapullat ovat säilyttäneet suosionsa. Kyllä pikkuväelle ruoka maistuu! Pispalan päiväkodissa oli vajaat kymmenen vuotta myös iltahoitoa. Lasten kanssa retkeiltiin rantaan, tehtiin souturetkiä ja paistettiin makkaraa nuotiolla. Talvisin hiihdeltiin Saunasaareen. Myös pihajuhlat ovat tuttuja päiväkodin Tossavaisille ja Pitkätossuille. Silloin esiinnytään, grillataan naposteltavaa ja nautitaan pullakahvit. Nopeasti ovat vuosikymmenet vierähtäneet Solella työn touhussa. Nyt on ihana hengähtää ja katsella ikkunasta Pyynikintorin vilinää. Tehdä kävelylenkkejä Pispalassa ja tanssahdella aikuisten balettitunnilla. 18 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n18 Se hoitotäti, jolla on hyvä silmämuisti Teksti ja kuva.: Riikka Laitinen Päivi Järvenpää on työskennellyt Tahmelan päiväkodin lastenhoitajana ensi vuodenvaihteessa tasan 30 vuotta. Pispalan lapset tulleet hänelle tutuksi jo toisessa sukupolvessa nykyisten hoidettavien joukossa on entisten hoitolasten lapsia. Edellisen sukupolven ja heidän vanhempiensa tapaaminen onkin aina riemastuttavaa. Järvenpää kertoo muistavansa todella paljon asioita lapsista pitkänkin ajan takaa. Eräs lapsi totesikin kerran, että sulla on hyvä tuo silmämuisti. Vaikka työ sekä lapset ovat muuttuneet vuosien aikana, perusasiat säilyvät. - Lapsi on aina lapsi, ja tarvitsee rakkautta, rajoja, luottamusta ja syliä. Hyvä lapsuus on hyvän elämän perusta, Päivi Järvenpää toteaa. Pari-kolmekymmentä vuotta sitten työ oli hieman enemmän painottunut perushoitoon ja lasten kanssa ulkoiltiin hyvin pitkiäkin aikoja. Vuonna 2000 tuli lakisääteinen esiopetus, joka Tampereella järjestetään päiväkodeissa. Nykyään myös tehdään vanhempien kanssa jokaiselle lapselle oma varhaiskasvatussuunnitelma. Millä tavoin nykylapset sitten eroavat entisaikojen hoidettavista? - Lapset ovat tulleet tänä aikana avoimemmiksi. He ovat iloisia ja innokkaita juttelemaan. Hyvin arkoja tai hiljaisia lapsia on vähemmän, Päivi Järvenpää pohdiskelee. - Myös lasten tietomäärä tuntuu kasvaneen. Se tulee esille esimerkiksi kuvakorttipelissä, jossa lapset kyselevät toisiltaan kysymyksiä. He käyttävät paljon moderneja sanoja, ja heistä huomaa että heidän kanssaan keskustellaan paljon. Toisaalta myös tietomäärän mukana aikuisten maailma ja vaikeatkin asiat saattavat tulla lapsen elämään liian varhain. Päivi Järvenpää on hyvillään siitä, että monet vanhemmat pitävät hyvin huolta, missä vaiheessa lapsi saa tutustua erilaisiin asioihin. Samoilla linjoilla ollaan päiväkodin kanssa myös tietokoneen käytössä. Koska kotona aikaa vietetään paljon tv:n ja tietokoneen ääressä, päiväkodissa kone ei ole joka päivä auki. - Kanssakäymisen toisen ihmisen kanssa oppii parhaiten elämällä yhdessä ja jakamalla itkut ja naurut, Järvenpää tuumaa. Haasteellisuutta työhön tuovat suurehkot ryhmäkoot. Jokaiselle lapselle halutaan antaa tunne, että hän on tärkeä. Lapsella tulee olla riittävästi juuri häntä kiinnostavaa tekemistä. Päivi Järvenpää on huomannut, että maalaus, muotoilu ja kaikenlainen luova tekeminen on poikkeuksetta lapsista hyvin innostavaa. - Siitä ei kukaan ole koskaan kieltäytynyt. Joskus on käynyt niin, että lapsi on tullut päiväkotiin väsyneenä, mutta sitten heti halunnut laittaa taidepaidan päälle innokkaana mennyt taidehuoneeseen. Päivi Järvenpää kertoo viihtyneensä hyvin Tahmelan päiväkodissa, jossa hän onkin viettänyt koko työuransa. Toiveammattiinsa lastenhoitajaksi hän valmistui vuonna 1976 kätilöopistosta Helsingistä. - Minulla ei ole paljon kokemuksia muiden alueiden päiväkodeista, paitsi kesäpäivystyksen tuuraajana. Sellainen tuntu Pispalan seudusta kuitenkin on tullut, että täällä perheet tuntevat hyvin toisensa ja on tietynlaista yhteisvastuullisuutta. Pidetään huolta naapurinkin lapsista. Pispalan ja Tahmelan alue on kyllä hieno ja omanlaisensa kasvuympäristö lapselle. Vaikka kaupunki on lähellä, niin eletään luonnon ympäröimänä, ja päiväkodin ryhmänkin kanssa pääsee retkille luontoon. Päivi Järvenpään seurassa Kimbleä pelaavat Oskari, 4, ja Topias, 5 vuotta. Päivi Järvenpään keräämiä lasten lausahduksia vuosien varrelta Siellä se meni ja piikitti mennessään. (Lapsi totesi kalaruokaa syödessään.) Hei, miks täällä mun hyllyllä on nää epätutut sormikkaat? Määkin oon paljassukkainen tamperelainen. (Lapsi kertoi, kun ryhmä piirsi Tampere-päivän kunniaksi kuvan kotikaupungista.) Olenko hassu vai hupsu vai muuten epäjärkeväinen? Kuuleppas, jos huulet on ihan ylösalaisin, niin sillon on kyllä vihainen. Eräällä lapsella oli hankaluuksia saada kurakinnasta käteen oikein, eikä peukalo meinannut löytää kotia. Lapsi totesi, että kyllä se on kotona, mutta kuori meni sekaisin ja peukalo on omasta pyynnöstään poissa. Aamulla päiväkodilla kätellessä ja halatessa eräs lapsi totesi, että Päivi, myötäpäivää!. Miksi naiset ovat miehiä lyhyempiä? Koska ne ei syö tarpeeksi ja ne valvoo enemmän. p i s p a l a l a i n e n 1 /\n19 Ikuisesti nuori Teksti ja kuva: Hannu T Sepponen Tutkija Tapio Kuure on keskeytymättä tutkalla nuorten elämästä. Siihen velvoittaa työkin. Kuure on tunnetuimpia valtakunnan nuorisotutkijoita, antanut lausuntoja niin satanismista kuin muistakin nuorison kontolle laitetuista lööppiaiheista. Nuoriso keksittiin nykymaailman mielessä 50-luvulla Elviksen osuttua erään sukupolven tajunnan nallin päälle. Siitä alkaen nuoriso heilutti kulutusta, muotia, viihdettä, koko kulttuuria. Beatles -ilmiö oli järisyttävä purkaus. Se teki nuorisosta pysyvän seismisen kommentoijan. Tapio Kuure jaksaa muistuttaa, että nuorisoa, aikoja ja tapoja on päivitelty maailman tappiin. Seneca kirjoitteli sekä huolestuneita että ymmärtäviä kommentteja nuorista jo pari tuhatta vuotta sitten. Jotakin kuitenkin tapahtui 50-luvun myötä, kun aikuisuuden ja lapsuuden väliin sijoittuva erillinen ikäkausi alkoi merkitä omien kulloistenkin osallistensa erityistä ja kirjoihin vietyä kokemusta. Vaikka ihmiskunta vanhenee ja viisauden vuodet lisääntyvät, on pysyvästä nuoruudesta tullut kulttuurinen tavoite ja mitta. Dylanin laulun sanoin Forever young. Reaaliajassa elävänä nuoriso ennakoi lähimpänä ja herkimpänä uusia kulttuurin ja kulutuksen ilmiöitä. Nuoret ovat myös herkkiä kehittämään uuden kulttuurin piirteitä. Nuoriso on siten tulevien, kulman takana odottavien ilmiöiden ilmapuntari. Muutoksen heikkoja signaaleja on jonkun syytä tulkita. Kuure otaksuu, että nykyhetken nuorison kokemusmaailmassa ja aikanaan koko väestön elämässä täydellä voimallaan vaikuttava uusi piirre on todellisen, reaaliaikaisen globalisaation läpiajo tietotekniikan välityksellä. Nykyinen sukupolvi, generation g elää nopeitten tosiaikaisten yhteyksien, läsnä olevan virtuaalimaailman oloissa. Tietokoneitten tuomat samanaikaiset yhteydet ja tuttavuudet alkavat olla tavanomaista maailmassa, jossa myös todellinen paikanvaihto ja paikkatietoisuus ovat aivan uudella tasolla. Kansainvälisyyden kokemus on siis sekä koneen äärellä että koneessa menossa, tulossa kohtalaisen yleistä rutiinia. Se ei voi olla vaikuttamatta ihmiseen. Ihmisiä kiehtoneet utopistiset ajatukset aikakoneen mahdollisuuksista ovat melkein todellisuutta. Paikkatietoisuus tarkoittaa paitsi huikeita mahdollisuuksia sijoittautua etukäteen tuntemattomien käyntikohteiden maastoon ja mahdollisuuksiin, myös osakulttuurien tietotoimistoja. Tämä ilmiö ei ole pelkästään nuorisomuusikkojen kulttuurivaihtoa maasta toiseen, vaan vaikuttava tekijä myös silloin, kun työpaikan perässä hiihtelevä koulutettu perhe valitsee sijoituspaikkaa maailmalla: jääkiekko ja muut laajalle levinneet harrastukset kuuluvat nykyajan tietointressiin siinä kuin kunnallisten palvelujen skaala kotimaan maisemissa työpaikkaa ja kaupunkia valittaessa. 20 p i s p a l a l a i n e n 1 / 0 6\n20 Kuure haluaa silti korostaa, että osattiin ennenkin verkostoitua. Tieto kulki omalla tavallaan ja monesti yllättävän nopeasti. Joskus tulee mieleen, että omaksumiskykymme pysyi entismaailmassa paremmin kyydissä. Vauhti ja reaaliaikaisuus ovat nyt eri luokassa. Se on ilmeisesti aiheuttanut suurimman periaatteellisen muutoksen. Kun nimittäin voidaan olla maailmassa yhtäaikaisesti missä tahansa, merkitsee se että entisen kaltaista kulttuurista tai tapahtuman keskipistettä ei ole enää olemassa. Tällöin etenkin kulttuurista puhuttaessa tapahtuman, innovaation, uuden ilmiön alkupiste voi periaatteessa sijaita missä tahansa. Voidaan ajatella, että suomalaisten rock-yhtyeitten alkanut menestys maailmalla on osa tätä kertomusta. Kulttuuriset keskittymät eivät kokonaan poistu uudessa maailmassakaan. ja edelleenkin muutokseen sopeutujat ja hyödyntäjät ovat etulyöntiasemassa. Kiinnostus ja resurssien hallinta vaikuttavat siihen, kuka pärjää maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa. Tapio Kuure tähdentää, että tähän astisten sukupolvien, maailmalle menneiden suomalaisten työ alkaa nyt vähitellen tuottaa hedelmää. Pohjois-Amerikan jääkiekon ammattilaisliigaan valitaan nyt suomalaisiakin osaajia jo teini-iässä, kun vuosikymmeniä sitten tehtiin ensimmäiset aluevaltaukset lähinnä yrityksen ja erehdyksen menetelmällä. Yhä tärkeämmälle sijalle nousee se, kuinka jo nuoresta alkaen saadaan tukea kodin ulkopuolisten toiminnallisten yhteyksien luomiseen. Jo ennen mahdollisia laajempia kansainvälisiä yhteyksiä tulee nuorille tottumusta toimia mitä erilaisimpien verkostojen, kuten vaikkapa harrastusten piirissä toimivien vanhempien muodostaman yhteisön kanssa. Välittävät verkostot kotimaassa ja myöhemmin ehkä maailmalla merkitsevät, että kauemmatkaan maanosat eivät ole kavahdettava viidakko, vaan erilaisia tuttuja yhteyksiä, tiloja ja tilanteita merkitsevä luonnollinen toimintaympäristö. Kuusikymmenluvulla nuoruutensa kokenut Kuure muistelee aikaa, jolloin pohjoisesta, myös lappilaisesta näkökulmasta läheisen kokemuspiirin ulkopuolinen ja etenkin ulkomaalainen maailma merkitsi korostettuja uhkia ja epävarmuuksia. Tuntemusta vahvistivat puheenaiheena olleet maailmankriisit, Vietnam etunenässä. Nykymaailma ei sisällä välttämättä vähempää pelkoa ja huolta herättäviä tekijöitä, joista terrorismin uhka saa suurimmat palstatilat. Myös terveyteen kohdistuvat uhkat, Sars, tsunamin kaltainen luonnon takapotku, lintuinfluenssa edustavat rajojen madaltumisen tuomaa uutta turvattomuutta. Nämä seikat ja aikalaiselämän sisältämät pelot ja uhkat voivat olla läsnä jopa enemmän kuin aiemmassa tuttuun ja tuntemattomaan jaetussa maailmassa, mutta niiden reaalisuus ja tämänpuolisuus ovat toista kuin lintukodon maailmassa, jolloin saatettiin lähinnä toivoa pysyttävän vitsausten ulkopuolella. Tapio Kuure on tutkinut mitä erilaisimpia nuorisoilmiöitä eikä ole väistellyt myöskään julkista sanaa. Lausuntoja ja myös selvityksiä on syntynyt esimerkiksi satanisteista ja ns. Heinojen surmatapauksen tiimoilta. Nuorten elinoloista hän on ollut laatimassa kolme vuosikirjaa. Ne tunnetaan nimillä Aikuisuuden pullonkaulat, Viattomuudesta vimmaan ja Teknologisoituva nuoruus. Väitöskirja Marginaalin politiikkaa valmistui Kuure aloitti opinnot Tampereella vuonna Seuraavalla vuosikymmenellä hän toimi sosiaalityöntekijänä kriminaalihuollossa. Opettajan toimessa Kuure toimi 1990-luvun alussa Tampereen sosiaalialan oppilaitoksessa. Kuure on toiminut tutkijana Suomen Akatemian ja Pohjoismaisen ministerineuvoston rahoittamissa projekteissa. Tällä hetkellä hän on tutkimusjohtaja Nuorisokasvatuksen maisteriohjelmassa Mikkelissä. Keskeisenä mielenkiinnon kohteena nykyisin on Euroopan Unionin nuorisopolitiikka. Juuri nyt töitä on asiantuntijaseminaarin järjestelyissä Suomen puheenjohtajakaudella. Musiikkimiehenä Kuuretta innostaa: heinäkuun ensimmäisenä päivänä Brysselin torilla kajahtavat Apocalyptican soundit Brysselin torilla. Kuure itse tunnetaan erinomaisena ja omaperäisenä trubaduurina, johon Dylan ja ruotsalaiset tulkitsijat ovat tehneet suurimman vaikutuksen. Pispalassa Kuure pitää parhaana sukupolvien välisiä lämpimiä suhteita sekä elämän monimuotoisuutta. Ilmankos tänä vuonna tulee täyteen kolmekymmentä asuinvuotta Pispalassa. Vanhoja Pispalavalokuvia verkossa Pispalan verkkosivuilla on nähtävänä vanhoja valokuvia Pispalasta. Vanhimmat kuvat ovat Erkki Ala- Könnin ottamia 1960-luvun lopulta ja muut ja 1980-luvuilta. Kuvia voi hakea kartalla sijaitsevien pisteiden avulla tai kirjoittamalla hakusanan. Mukana on esimerkiksi paljon kuvia ensimmäisiltä Pispalan karnevaaleilta. Sivujen osoite on p i s p a l a l a i n e n 1 /


Työntekijän lähettäminen - Tyosuojelu.fi - Työsuojeluhallinto\nLuvat ja ilmoitukset - Työntekijän lähettäminen - Yleistä\nLähetetty työntekijä on henkilö, joka työskentelee tavallisesti muussa valtiossa kuin Suomessa ja jonka toiseen valtioon sijoittunut ja kyseisessä valtiossa merkittävää toimintaa harjoittava työnantaja lähettää työsuhteen aikana rajoitetuksi ajaksi tilapäiseen työhön Suomeen. Lähettävän yrityksen on tehtävä työsuojeluviranomaiselle ilmoitus työntekijöiden lähettämisestä.\nIlmoitusvelvollisuus voimassa 1.9.2017 alkaen\nIlmoitus on tehtävä, kun työntekijöiden lähettäminen perustuu 18.6.2016 jälkeen tehtyyn sopimukseen ja lähetetyn työntekijän työ alkaa 1.9.2017 jälkeen. Lähettävän yrityksen tulee tehdä ilmoitus ennen työn aloittamista viimeistään samana päivänä, kun sopimuksen mukainen työnteko alkaa. Ilmoitusta ei tarvitse tehdä, jos työntekijöitä lähetetään muuhun kuin rakennusalan työhön yrityksen sisäisellä siirrolla enintään viideksi päiväksi.\nIlmoitus tehdään työsuojeluviranomaiselle sähköisellä lomakkeella. Lomakkeen täyttämisestä toimitetaan myös vahvistusviesti lähettävän yrityksen sähköpostiosoitteeseen. Ilmoituksen työntekijöiden lähettämisestä voi tehdä myös yksityiselle palveluntarjoajalle, kuten Tilaajavastuu.fi-palvelussa, josta tiedot toimitetaan työsuojelun vastuualueelle.\nSähköinen lomake: Ilmoitus työntekijöiden lähettämisestä\nLähettävän yrityksen perustellusta pyynnöstä 12 kuukauden työnteon aikarajaa voidaan pidentää enintään 18 kuukauteen. Ilmoitus lähettämisen keston pidentämisestä tehdään työsuojeluviranomaiselle sähköisesti ennen Suomeen lähetetyn työntekijän 12 kuukauden työskentelyajan täyttymistä.\nSähköinen lomake: Ilmoitus työntekijöiden lähettämisen keston pidentämisestä\nLuvat ja ilmoitukset - Työntekijän lähettäminen - Lainsäädäntö\nLuvat ja ilmoitukset - Työntekijän lähettäminen - Muualla Tyosuojelu.fissä\nLähetetty työntekijä: Ilmoitusvelvollisuus\nTyöpaikkatiedote 3/2017: Työntekijöiden lähettämisestä on tehtävä ennakkoilmoitus työsuojeluviranomaiselle 1.9.2017 alkaen (pdf)\nLähetetty työntekijä: Ilmoitus lähettämisen keston pidentämisestä\nSivu päivitetty 30.09.2021 / Anna palautetta tästä sivusta / Tulosta


Laivalle saapuminen | Viking Line\nRekrytoija ilmoittaa sinulle ajan, jolloin sinun pitää olla terminaalissa. Tule hyvissä ajoin! Terminaalista saat Visitor-kortin, jolla pääset turvatarkastuksen läpi laivalle. Tarvitset Visitor-korttia varten voimassa olevan henkilöllisyystodistuksen.\nVisitor-kortti vedetään lukijan läpi turvatarkastuksessa ja se on voimassa vain kerran. Jos esimerkiksi menet maihin laivan ollessa satamassa työvuorosi aikana, pääset turvatarkastuksesta läpi vetämällä lukijan läpi purserilta saamasi henkilöstökorttisi.\nTyösuhde alkaa vasta siitä, kun allekirjoitat työsopimuksen, joten hakeudu välittömästi laivaan tultuasi purserin konttoriin. Purseri on laivan henkilöstöpäällikkö. Pyydä apua infosta, jos et löydä purserin konttoriin. Kerro, että aloitat työt laivalla. Tarkista, että kaikki työsopimuksen tiedot pitävät paikkansa.\nPurserilta saat henkilöstökortin, hyttiavaimen ja työvuorosuunnitelman, josta näkyy missä ja milloin työskentelet.\nRekisteröidy miehistön jäseneksi vetämällä henkilöstökorttisi kortinlukijan läpi. Tämän jälkeen kortti toimii kulkukorttina henkilöstön tiloihin. Purseri kertoo, missä kortinlukijat ovat. Kaikki henkilöstön tilat ovat varustettu koodilukolla.\nHae työvaatteet vaatevarastosta. Osa henkilöstöstä voi vaihtaa vaatteet terminaalissa, mutta siitä ilmoitetaan rekrytointivaiheessa. Huomaa, että työvaatteet saattavat vaihdella saman osaston sisällä riippuen siitä, mihin yksikköön sinut on työvuorosuunnitelmassa sijoitettu. Pidä työvuorosuunnitelmasi tästä syystä saatavilla, kun haet työvaatteitasi.\nTervehdi esimiestäsi, kun tulet työpaikalle. Pidä työvuorosuunnitelmaasi silmällä koko ajan, jotta pidät ruokatauot määrättyyn aikaan (kaikkien ruokatauot eivät ole samaan aikaan) ja vaihdat osastoa oikeaan aikaan. Useimmat työskentelevät eri työvuorosuunnitelman mukaan, joten kukaan ei ole kertomassa sinulle osaston vaihdoista tai ruokatauoista. Sinun on huolehdittava siitä itse. Saatat joutua vaihtamaan myös työvaatteita osastoa vaihtaessasi. Kun tulet ensimmäistä kertaa laivaan, perehdyttäjä tutustuttaa sinut laivaan, mutta sen jälkeen sinun odotetaan tietävän rutiinit. Muista pitää henkilöstökorttisi mukanasi koko ajan!\nRuoka tarjoillaan henkilöstön ruokasalissa, jotka kutsutaan ”messiksi”. Messissä tarjoillaan aamupala, lounas, päivällinen ja iltapala määrättyinä aikoina. Näiden aikojen lisäksi saatavilla on aina jotain syötävää. Ota yhteyttä henkilökuntaan, jos sinulla on erikoisruokavalio.


Heikkisen tunnelmat korkealla - Jalkapallo - Ilta-Sanomat\nHeikkisen tunnelmat korkealla\nJulkaistu: 11.4.2008 9:43\nMarkus Heikkisen Rapid Wien kohtaa perjantaina Itävallan liigan kolmanneksi viimeisen kierroksen ottelussa kotonaan SK Kärntenin. Piikkipaikalta kauden loppusuoralle lähtevän Rapidin leirissä itseluottamus on Heikkisen mukaan huipussaan ja sarjassa toiseksi viimeisenä olevaa Kärnteniä vastaan lähdetään hakemaan vain voittoa.\n- Edellinen peli Linzissä oli ennakolta loppukauden vaikein ja kun sieltä tuli voitto ja muutenkin tulokset ovat viime aikoina olleet hyviä, niin fiilikset koko joukkueella ovat korkealla, Heikkinen kertoo.\nAsetelmat mestaruustaistelussa ovat kevään mittaan kääntyneet Rapidin eduksi ja wieniläiset pääsevät hyvistä asemista iskemään lisää painetta kakkosena olevalle, sarjaan suurena suosikkina lähteneelle RB Salzburgille.\n- Olemme kevätkaudella voittaneet kaikki kotipelimme ja kaksi seuraavaa peliä on nyt kotona, joten aika hyvin kaikki omissa käsissä, Heikkinen sanoo.\nHiukan mustia pilviäkin Rapidin taivaalle on kuitenkin kertynyt ratkaisupelien alla.\n- Meillä alkavat vähän miehet loppua kesken. Sairaslistalla on aika monta kaveria ja perjantain peliin on lisäksi pari kysymysmerkkiä. Eniten kaivataan kapteeni Steffen Hofmannia, joka ei alkuviikosta pystynyt harjoittelemaan lainkaan. Toivottavasti hän toipuu pelikuntoon.


Syksyllä 2022 koulunsa aloittavat vuonna 2015 tai aiemmin syntyneet lapset, jotka eivät ole vielä aloittaneet koulua. Oppilas käy ensisijaisesti sitä lähikoulua, jossa on hänen luokka-asteensa opetusta. Oppilaalla on tämän lisäksi oikeus hakeutua muuhun kouluun. Tällöin tulee olla lyhyt perustelu, joka merkitään ilmoittautumislomakkeeseen.\nTällä hetkellä esiopetuksessa olevat oppilaat saavat ohjeet ilmoittautumisesta perusopetukseen ja aamu-ja iltapäivätoimintaan hakemisesta helmikuussa Wilman kautta.\nEnsimmäiselle luokalle ilmoittautuminen tehdään ensisijaisesti internet-pohjaisen Wilma-järjestelmän kautta. Sähköinen ilmoittautuminen on tarkoitettu huoltajille, joilla on Wilma-tunnukset. Lomakkeet on avattu Wilmassa ilmoittautumista varten.\nWilmassa hakemus löytyy kohdassa Lomakkeet → Perusopetukseen ilmoittautuminen.\nSamaan aikaan perusopetukseen ilmoittautumisen kanssa alkaa hakeminen koulun aamu-ja iltapäivätoimintaan kaudelle 2022-2023. Tarkemmat ohjeet aamu-ja iltapäivätoiminnasta on omalla nettisivulla. Sitova hakemus on tehtävä viimeistään 30.4.2022.\nSähköinen hakemus aamu-ja iltapäivätoimintaan löytyy Wilmasta kohdasta Hakemukset ja päätökset. Klikkaa oikeasta reunasta uusi hakemus ja valitse Hakemus aamu-ja iltapäivätoimintaan.\nKoulut ja koululaisten aamu-ja iltapäivätoiminta alkaa torstaina 11.8.2022\nKoulukuljetusten osalta tutustu päivitettyyn koulukuljetusohjeeseen kohdassa Koulukuljetus.\nMikäli sähköinen ilmoittautuminen ei ole mahdollista ilmoittautumisen perusopetukseen ja hakemisen aamu-ja iltapäivätoimintaan voi tehdä paperisella ilmoittautumislomakkeella. Lomakkeet voi tulostaa allaolevista linkeistä. Lomakkeita saa myös koulutoimistosta ja esiopetuksesta.\nLomake täytetään ja palautetaan koulutoimistoon viimeistään 30.4.2022.\nKoulutoimiston osoite on: Savonkatu 39, 79100 Leppävirta.\nLisätietoja kouluun ilmoittautumisesta saa sivistysjohtaja Sari Ihalaiselta, puh. 044 7975 669 tai koulutoimistosta, puh. 044 7975 411.\nNäistä linkeistä voi tulostaa paperisen lomakkeen:\nHakemus koulunkäyntioikeus toiseen kuntaan\nLukuvuoden 2022-23 työ- ja vapaapäivät löytyy täältä


:KIRJALLINEN KYSYMYS: Vihreiden Noora Koponen Mehiläisen vammaispalveluyksikön pahoinpitelystä: “Sitoisitko sinä lapsesi pakkopaitaan?” – DEBAATTIMEDIA\nKuvaaja: Sara Taskinen\nSosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen ja autistisen nuoren äiti, kansanedustaja Noora Koponen (vihr.) vaatii, että hoivajätti Mehiläisen omistaman Onnikoti Omenapuun johto ottaa vastuun tapahtuneista pahoinpitelyistä.\n“Tämä on vasta jäävuoren huippu. Puolustuskyvyttömiä lapsia ei pahoinpidellä. Sitoisitko sinä oman lapsesi pakkopaitaan?”\nMehiläisen nykyisin omistamassa hämeenlinnalaisessa asumispalveluyksikössä on sidottu alaikäistä asukasta teipillä ja kuormaliinoilla, minkä lisäksi hänet on puettu omatekoiseen pakkopaitaan.\nKoponen näkee, että vammaisia ihmisiä sitoneen henkilökunnan on otettava vastuu teoistaan, mutta ongelman juurisyyt löytyvät myös henkilöstön jaksamisesta, osaamisvajeesta ja erityisesti johdon roolista:\n“On selvää, että kyse ei ole pelkästään henkilökunnan osaamisvajeesta, vaan syyttävä sormi osoittaa myös johtoa. Tässäkin tapauksessa ohjeet sitomiseen ovat tulleet nimenomaan yksikön johdosta. Pomon selän taakse ei kuitenkaan asiassa voi mennä. Jokainen on vastuussa omista teoistaan ja sellaisia työntekijöitä emme tarvitse, jotka pahoinpitelevät ihmisiä.”\nAutismiliitto on jo pidempään esittänyt, että autismikirjon ihmisten välttämättömien palvelujen kilpailutus on esteenä itsemääräämisoikeuden toteutumiselle ja heikentänyt heidän hyvinvointiaan. Osaamattomuus palveluiden toteuttamisessa on syventänyt ahdinkoa.\nKoponen tunnistaa autistisen lapsensa äitinä hyvin tilanteen, joka hoitokentällä vallitsee.\n“Olen taistellut erityislasten oikeuksien puolesta siitä asti, kun epäkohdat nousivat oman lapseni Nuutin kohdalla esiin, mutta jostain syystä maailma ei tunnu kuuntelevan. Tämä maailma ei ole erityislapsille turvallinen.”\nKoponen ei kuitenkaan ole luovuttamassa järkyttävien tapahtumien edessä ja jätti välittömästi aiheesta kirjallisen kysymyksen eduskunnan puhemiehelle.\n“Tämä ei jää tähän. Not on my watch!”, Koponen jyrähtää.\nKirjallinen kysymys kehitysvamma- ja autismikirjon osaamisesta vammaissosiaalityössä\nYLE:n MOT-ohjelma nosti esiin 8.11.2021 kehitysvammaisten erityishuollon toteuttamisessa ilmeneviä vakavia väärinkäytöksiä, jotka näyttäytyvät kehitysvammahuollon asumispalveluissa ylimitoitettuina ja säädösten vastaisina rajoitustoimina.\nJuttua varten läpikäydyt aluehallintoviranomaisille, Valviralle ja eduskunnan oikeusasiamiehelle tehdyt kantelut ovat todennäköisesti vasta jäävuoren huippu.\nSuomi on sitoutunut YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien sopimukseen. Tämän ihmisoikeussopimuksen lähtökohtana on vammaisten ihmisten itsemääräämisoikeuden ja osallisuuden varmistaminen. Sopimus edellyttää myös vahvaa tukea tarvitsevien vammaisten itsemääräämisoikeuden toteutumisen varmistamista. Rajoitustoimien toteuttamisen tulisi kehitysvammaisten palveluissa olla viimesijainen keino, jota ennen on tehty kaikki mahdolliset toimenpiteet asiakkaan tai asukkaan hyvinvoinnin edistämiseksi.\nAutistisen kehitysvammaisen ihmisen itsemääräämisoikeuden varmistaminen edellyttää vahvaa osaamista. Henkilökunnalla on oltava tieto siitä, minkälaiset tekijät vaikuttavat autistisen ja kehitysvammaisen asiakkaan – oli kysymyksessä lapsi tai aikuinen – käyttäytymiseen.\nAutismikirjo on aivojen neurobiologinen kehityshäiriö, joka vaikuttaa siihen, miten ihminen viestii ja on vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa, sekä siihen, miten hän aistii ja kokee ympäröivän maailman. Autistisen ihmisen hermosto kuormittuu helposti, mikä aiheuttaa stressitason nousua. Kuormitusta aiheuttaa muun muassa uudet, vaihtuvat tai epäselvät tilanteet, arjen muutokset sekä uudet ihmiset, esim. asumisyksikössä vaihtuvat sijaiset. Kuormitusta voidaan säädellä muun muassa tukemalla henkilön kommunikointia, jäsentämällä päivää yksilöllisillä struktuuria tukevilla menetelmillä sekä muokkaamalla ympäristöä henkilön tarpeita tukevaksi. Tärkeää on, että henkilön kohdalla toimitaan sovitusti ja johdonmukaisesti.\nSiirtymät nostavat aina autismikirjon henkilön kuormitustasoa. Siirtymävaiheet tulee suunnitella hyvin tarkkaa ja toteuttaa harkitusti. Välttämättömiin siirtymätilanteisiin tulee varata riittävästi aikaa ja resursseja. Pahimmillaan kuormittuminen voi näyttäytyä autistisella ihmisellä haastavana, jopa aggressiivisena käyttäytymisenä tai vastaavasti toimintakyvyttömyytenä. Pitkäkestoinen kuormittuminen voi myös johtaa jopa pysyvän toimintakyvyn taantumiseen.\nAutismikirjon ihmisten elämänmittaisten, välttämättömien palvelujen kilpailutus on merkittävä este itsemääräämisoikeuden ja osallisuuden toteutumiselle. Se on heikentänyt monien kehitysvammaisten ja autismikirjon henkilöiden hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä. Osaamattomuus palveluiden toteuttamisessa syventää edelleen heidän ahdinkoaan, johon rajoitustoimet voivat olla ratkaisukeino vain niissä tapauksissa, joissa kaikki muut käytettävissä olevat ennaltaehkäisyn keinot on käytetty ja joissa rajoittaminen tehdään ennalta sovittuja, lain mukaisia keinoja käyttäen.\nMitä hallitus aikoo tehdä sen varmistamiseksi, että kehitysvammaisten ja autististen ihmisten osallisuus ja itsemääräämisoikeus tulevat jatkossa turvatuiksi myös asumispalveluissa?\nMiten asumispalveluissa varmistetaan vahvaa tukea tarvitsevien kehitysvammaisten ja autististen asukkaiden laadukas ja ihmisarvoa kunnioittava ohjaaminen, hoiva ja huolenpito?


OK Money arvostelu ja kokemuksia » Creditvote.com\nOK Money sai alkunsa jo vuonna 2005 ja se suunniteltiin tarjoamaan asiakkailleen pikalainoja. Vuonna 2013 korkokattomuutoksen jälkeen se alkoi tarjota Laina.fi palvelun kanssa kertalainoja ja joustoluottoja. Nykyään, syyskuun 2019 uuden lakimuutoksen jälkeen sen lainavalikoimasta poistuivat paitsi pikavipit, myös joustoluotot. Se tarjoaa tänä päivänä tuotetta nimeltään OK Laina ja se on maksimissaan 10 000 euron laina.\nOK Money on kotimainen lainapalvelu, joka toimii myös Ruotsissa. Suomessa sen pääkonttori sijaitsee Turussa.\nOK Rahoitus palvelee sinua suomeksi maanantaista perjantaihin kello 07:00-22:00 ja lauantaina ja sunnuntaina kello 09:00-21:00. Voit ottaa joko yhteyttä sähköpostilla osoitteessa [email protected] tai puhelimitse numerossa 0200 55511. Sivustolta löytyy myös kattava UKK-osio. Sieltä kannattaa etsiä vastauksia yleisimmin kysyttyihin kysymyksiin ennen kuin otat yhteyttä asiakaspalveluun.\nPl 306 00531 Helsinki Puh


Brnossa rikottiin ennätyksiä – suomalaiset kaukana kärjestä - Urheilu - Helsingin Sanomat\nBrnossa rikottiin ennätyksiä – suomalaiset kaukana kärjestä\nJorge Lorenzo laittoi kanssakilpailijansa hiljaiseksi ajamalla MotoGP-luokan aika-ajossa Tšekin Brnon radalle uuden paalupaikka ennätyksen. Espanjalainen oli koko aamun hiumassa vedossa ja ajoi useita kovia aikoja.\nMika Kallion aika-ajo Moto2:ssa sujui murheellisesti. (KUVA: Vesa Koivunen)\nJulkaistu: 15.8.2015 20:17\nJorge Lorenzo laittoi kanssakilpailijansa hiljaiseksi ajamalla MotoGP-luokan aika-ajossa Tšekin Brnon radalle uuden paalupaikka ennätyksen. Espanjalainen oli koko aamun hiumassa vedossa ja ajoi useita kovia aikoja. Aika-ajossa Lorenzo laittoi kaiken likoon, ja ajoi riskirajoilla todella nopean ajan.


Pääsivu Galleria FAQ Käyttäjälista Käyttäjäryhmät Rekisteröidy Kirjaudu sisään :: N P S :: No Pokemon ShitShare | Vildur´s vag garage Siirry sivulle : 1, 2, 3 ... 9 ... 17 KirjoittajaViestivildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vildur´s vag garage Su 22 Elo 2010 - 23:44 Päätin pistää pari kuvaa tosta omasta vessasta tänne ku ei kuulemman oo vielä tarpeeks volkkarin paskoja täällä Tämä volkkari tottelee nimeä Jetta ja on varustelutasoltaan luxusluokan Flair. Konepellin alta löytyy das orginaali 170tkm ajettu 1.8ruuttatekniikka. Koriltansa auto on niinkin huonossa hapessa että kuskin puolen takakaaren alkupäästä löytyy yksi alle 10cent kolikon konen ruostekukan alku ja kuskin ovesta samanmoinen vähän vielä pienempänä. Eli ei noihin kilometreihinsä nähden mikään hirmunen ruostepommi. Jotain turhia "lisävaruste juttuja on tullu lisättyä tohon rumentamaan ulkokuorta. Tässä niistä ns. tärkeimmät-Kamein valmistama skuuppi konepellissä-Climair tuulenohjaimet-gtx/gtd mikälie jokapuolella nähty spoileri takaluukussa-Rintaliivit konepellin etureunassa-Harvinaiset jom rs säädettävät tolpat-Kalvoja ikkunoissa-ja jotain....Autoa on minun omistusaika myllytetty vahattu pesty vahattu kiilotettu vahattu puunattu ja vahattu, joten maalipintaki on ihan näppärässä kunnossa. Kaiken näkösiä vanteita on pyöritetty alle ja taas olisi uudet haussa... Ja Tämän hetkisestä tilanteesta voin sen verran mainita että auton sisusta on nyt tallin varastossa ja ens palkasta pitäis hakea vähän äänieristys materiaaleja ja laitella niitä sisälle. Sitten sisusta takasin kunnolla pestynä.Tässä vähäsen kuvia minun omistusajaltaVähän jälkeen ostamisenTalvi pääs tulemaan melkeen heti oston jälkeen eli alla oli hetken aikaa mageet 13" peltivanteetkiTalvella suoritettiin myös eka mylllytysLopputalvesta tuli alle mageet aluvanteet ja alustaki ruuvattiin lumessa pihalla sormet jäässäLumet kun alko sulamaan niin alle pyörähti pippelitSitten olikin bebsien aika kaiketiVälissä olikin katsastussetuppiaJa tällä hetkellä on alla tommoset massavanteetViimeinen muokkaaja, vildur pvm Ke 24 Marras 2010 - 20:26, muokattu 2 kertaa Jak3AdminViestien lukumäärä: 173Aihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 22 Elo 2010 - 23:53 Besbeillä aika jämpti, joteki flairi niin möhkö että pienemmät näyttää höpöltä.. Väri pirun komee! erosVanneholistiViestien lukumäärä: 2487Paikkakunta: HellsinkiMuut: eX: Ωmega\nAudi A8 4.2Aihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 16:16 Itekki diggasin eniten bebseillä, on kyl yks näppärimmän näköisitä jedeistä mitä tiedän, IMO malliesimerkki siitä miten pikkumuutoksilla saa erittäin jepan vehkeen, stänssi ei oikeen pääse kuvissa oikeuksiinsa PS. laitoin YV:tä JuhutsAdminViestien lukumäärä: 621Paikkakunta: JKLAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 19:55 Bebsit ja Pirellit näytti varsin hyvältä tän alla. Bra vain pois ja BBS:t alle :p EgizAdminViestien lukumäärä: 275Paikkakunta: KouvolaAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 21:02 Ahhhh, bebsit ja vikan kuvan vanteet sopii ku nakutettu Muutenki komia pappabiili vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 22:06 harmi vaan ku redin noi bebsit eikä se suostunu niitä myymään mulle Vähän turhan tiukka sovitus oli takana ton jommin löysyyden takia. Pitäis sen takii ostaa redille vähän paremmat kumit ku menin vähän hankaamaan noita kaariin kiitommonen se oli auto tyhjänä ilman mitään kuormaa. sitku istuu ite sisään niin tipahtaa vähän ja sitku laittaa vaikka retkeilykamat jotain tapahtumaa varten niin aika tasasta tietä sai toivoa matkalle vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 22:09 korkeehan se on aina ollu ku haluun ajaa sen parkkiin himan pihaan ja muutenki tykkään pystyy ajaa autolla EeKiAdminViestien lukumäärä: 5478Paikkakunta: TurkuMuut: ex- 3 x s124/w124/s202/w201/e30\nAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 22:26 Mitkä speksit noissa uusis vanteis on? Olis nannat jos olis tuumaa isommat vai hämääkö kuva vaan?_________________Auton yms. maalausta Turun alueella, yyveellä tavoittaa.eepi.kuvat.fi vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 22:30 EeKi kirjoitti:Mitkä speksit noissa uusis vanteis on? Olis nannat jos olis tuumaa isommat vai hämääkö kuva vaan?ovat 7x15" ja joku hirvee ET. Broidin vanteet ne on ja se meni ostaa niille fail renkaat 185/45 vaikka olis saanu ostaa mielummin 165/50.Jos vielä innostun niin laitan vähän lättyä väliin ja paremman stancen. ei oo leiman jälkeen jaksanu ku ruuvaa vanteet alle ja alusta pikaseen perusasetukseen. temeeAdminViestien lukumäärä: 334Paikkakunta: VandaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 23 Elo 2010 - 23:03 broidis venton alla olis ne 165 leveet sulanu alle. eiku. V.A.GcrewPeteAdminViestien lukumäärä: 50Paikkakunta: VandaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ke 25 Elo 2010 - 9:52 ei se teho.......vaan se vääntö..kö? erosVanneholistiViestien lukumäärä: 2487Paikkakunta: HellsinkiMuut: eX: Ωmega\nAudi A8 4.2Aihe: Vs: Vildur´s vag garage Ke 25 Elo 2010 - 14:16 ^Pete-Vento-Varttimile-VWOpen= Kesän kohokohta seurata kun jätkä kiihytteli nollasta sataan..kö? vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ke 25 Elo 2010 - 21:21 eros kirjoitti:^Pete-Vento-Varttimile-VWOpen= Kesän kohokohta seurata kun jätkä kiihytteli nollasta sataan..kö? Ajat oli ainaki ihan kuraa, tiiä sit johtuko kuskista vai autosta (kuskista varmaan). Mutta äänet ja muut oli ainaki kohillaan.. vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 30 Elo 2010 - 21:36 Eilen tuli pestyä sisusta perusteellisesti märkäimurin ja painepesurin avuin. Tänään kävin aamupäivällä hakemassa autostudiosta äänieristys kamoja ja niitä tuli sit asenneltua klo 13-21. Selkä ja sormet hiukan väsynä mut sainpahan kaikki shaisset pelteihin kiinni ja sisustaa aika hyvin takasin nippuu. Huomenna vielä ovipahvien ja penkkien kiinnitys. Hifejäkin voisi ruuvailla takasin kiinni..Kuvia nyt ei tullu otettua, eipähän siinä tapahtunu mitään semmosta mistä tarvis kuvia otella.Neunin kanssa suunniteltiin puskurit ja lokarin kaaret läpi, eli kuhan talviauto aika tulee niin puskurit irti ja työnalle. Sileetä ja semmosta. Ja lokarinkaariin tulee semmonen muutos että kun kakkiksessa etu- ja takakaaret on eri muotoset niin taakse modataan etukaarista sopivat lirpakkeet. Saa paljon paremman näköseks ja tietysti sentin pari tulee lisää tilaa vanteille/renkaille. TMAthe ModeViestien lukumäärä: 2681Paikkakunta: 03Aihe: Vs: Vildur´s vag garage Ti 31 Elo 2010 - 1:14 vildur kirjoitti:Ja lokarinkaariin tulee semmonen muutos että kun kakkiksessa etu- ja takakaaret on eri muotoset niin taakse modataan etukaarista sopivat lirpakkeet. Saa paljon paremman näköseks ja tietysti sentin pari tulee lisää tilaa vanteille/renkaille.Täällä suunnalla suuniteltiin samoja hommia ystäväni kakkikseen. G60 golffin sarjoista tehdä taaksekin etukaaret. Kyllä saa jonkinverran muovia hitsata että passaa priimasti. _________________Ruskon pekoni esittäytyy!-Instagram- vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 12 Syys 2010 - 22:36 dumppi^^AdminViestien lukumäärä: 335Paikkakunta: pyhäjärviAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 12 Syys 2010 - 23:26 On kyl täydelliset noi vanteet tohon, ja muutenkin kyl tosi asiallinen jetta. Ite nakkaisin noi muovilootat hittoon tosta konepelliltä. vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 13 Syys 2010 - 17:08 dumppi^^ kirjoitti:On kyl täydelliset noi vanteet tohon, ja muutenkin kyl tosi asiallinen jetta. Ite nakkaisin noi muovilootat hittoon tosta konepelliltä.nuo "muovilootathan" ei lähe yhtään mihinkään. Eihän ny kamein valmistamia skuuppeja voi pois ottaa, tehot tippuis varmaan ja vaikka mitä GrapLAdminViestien lukumäärä: 1036Paikkakunta: SavonlinnaMuut: pari pyörää.Aihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 13 Syys 2010 - 18:43 vildur kirjoitti:nuo "muovilootathan" ei lähe yhtään mihinkään. Eihän ny kamein valmistamia skuuppeja voi pois ottaa, tehot tippuis varmaan ja vaikka mitä Hitusen aikaa toivoin jo että luopuisit.. omaan tarvitsen talvea varten moiset.. Vanteet on kyllä herkulliset, kelpais neki mulle vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 16:09 same shit, different day. apuapinaAdminViestien lukumäärä: 1134Paikkakunta: KaarinaMuut: alle satasen fiksiAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 16:26 On kyllä cleeni jetsoni *thumbs up*. MazuuuAdminViestien lukumäärä: 453Paikkakunta: NousiainenAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 16:50 ehta germanlook InoAdminViestien lukumäärä: 263Paikkakunta: KirkkonummiAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 17:05 Aevan ihaana EeKiAdminViestien lukumäärä: 5478Paikkakunta: TurkuMuut: ex- 3 x s124/w124/s202/w201/e30\nAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 17:22 Sul on eriväriset vanteet per puoli?Hopeat toimii huomattavasti paremmin. _________________Auton yms. maalausta Turun alueella, yyveellä tavoittaa.eepi.kuvat.fi vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 17:25 EeKi kirjoitti:Sul on eriväriset vanteet per puoli?Hopeat toimii huomattavasti paremmin. Vai onks toinen puoli varjossa? Joo, johtuen siitä että en osannu heti päättää että tummaa vai vaaleeta niin kaikkee pitää kokeilla. Tuskimpa noikaan tohon alle jää. Jotain muuta olis mielessä ens kesää varten.... vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 18:32 Huomenna käyn noutaa uuden sisustan tohon, tai todenäkösesti pelkät penkit vaihtuu mutta kuitenkin. Niistä lisää sitten huomenna. teemuAdminViestien lukumäärä: 653Paikkakunta: LohjaMuut: seiskapätkä kikseriAihe: Vs: Vildur´s vag garage La 25 Syys 2010 - 23:18 Mitäs vanhoille penkeille? vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 26 Syys 2010 - 16:46 pac-man kirjoitti:Mitäs vanhoille penkeille? Vanhat penkit vintille säilöön. En ainakaan aatellu myydä virheettömiä flair penkkejä. teemuAdminViestien lukumäärä: 653Paikkakunta: LohjaMuut: seiskapätkä kikseriAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 26 Syys 2010 - 16:47 Oisit nyt... vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 26 Syys 2010 - 18:22 Nyt kelpaa piereskellä jetassaMä tykkään ainaki kovasti noist penkeist, hyvät istuu ja silleen.... teemuAdminViestien lukumäärä: 653Paikkakunta: LohjaMuut: seiskapätkä kikseriAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 26 Syys 2010 - 19:39 Namiskukkelia Mitkä jakkarat nuo on? vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 26 Syys 2010 - 19:44 pac-man kirjoitti:Namiskukkelia Mitkä jakkarat nuo on? Kakkisgolffin sporttipenkit samalla kuosilla ku flair vakio ripaAdminViestien lukumäärä: 583Paikkakunta: SibboMuut: vwAihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 27 Syys 2010 - 14:25 Siistit jakkarat ja tiedän että noi on hyvät istua. Käy hyvin yhteen muun sisustan kanssa, siisti kokonaisuus. Onkohan noi ollu jossain US mallissa vai vaan jonain lisävaruste penkkeinä koska toi plyyshikuosi noissa sportjakkaroissa ei ole kauheen yleinen?Joskus aikoinaan luulin että noi kaikki sportjakkarat ois Recaron valmistamat mutta tietääkseni noi ihan volkkarin omaa tuotantoa. Recaron jakkarat on selkänojiltaan vielä muhkeemmat, istuin osat on melkeen yks yhteen. erosVanneholistiViestien lukumäärä: 2487Paikkakunta: HellsinkiMuut: eX: Ωmega\nAudi A8 4.2Aihe: Vs: Vildur´s vag garage Ma 27 Syys 2010 - 14:49 vildur kirjoitti:Mä tykkään ainaki kovasti noist penkeist, hyvät istuu ja silleen....Todellaki, mul oli Passatis kanssa noi sporttipenkit ja erittäin mukaavaa kyytiä oli... vildurVAGwhoreViestien lukumäärä: 1439Paikkakunta: VantaaMuut: VAG CREWAihe: Vs: Vildur´s vag garage Su 10 Loka 2010 - 22:15 vitusti tonttin ja pellit alle. Sooouuu lääst siiison :/ Vildur´s vag garage Sivu 1 / 17Siirry sivulle : 1, 2, 3 ... 9 ... 17 Oikeudet tällä foorumilla:Et voi vastata viesteihin tässä foorumissa :: N P S :: No Pokemon Shit :: N P S :: No Pokemon ShitFree forums | © phpBB | Ilmainen tukifoorumi | Raportoi väärinkäytöstä | Luo oma blogi


Moottori 5.7 l, Bensiini Mittarilukema 136 000 km\nSiistissä kunnossa oleva C4 Vette, katsastettu 22.5.2020 ilman huomautuksia. Tuotu maahan 2006, varmaankin kaikki huoltokuitit siitä asti tallessa. Molemmat avaimetkin löytyy ja mukaan saa Haynesin korjausoppaan.\nVäri harvinainen Dark blue metallic, valmistettu alle 4000 kpl ja ollut tarjolla vain vuo...Lue lisää »\nVäri harvinainen Dark blue metallic, valmistettu alle 4000 kpl ja ollut tarjolla vain vuosina 88-89.\nAuto on täysin alkuperäisessä kunnossa lukuunottamatta Magnaflow-putkistoa ja tarvikevanteita. Museorekisteröinnille jo tänä kesänä ei pitäisi olla esteitä.\nNettiauto ID 11354689


Bale mätti hattutempun Valladolidin verkkoon | Jalkapallo | Iltalehti.fi\nBale mätti hattutempun Valladolidin verkkoon\nSunnuntai 1.12.2013 klo 00.47\nJalkapalloseura Real Madridin jättihankinta Gareth Bale antaa vastinetta ennätykselliselle siirtosummalleen.\nLauantaina walesilainen iski hattutempun liigaottelussa Valladolidin verkkoon ja johdatti Realin 4-0-kotivoittoon.\nCristiano Ronaldo oli sivussa lievän loukkaantumisen vuoksi, mutta Bale jatkoi hyvää virettään. Bale on tehnyt kahdeksan maalia seitsemässä viime ottelussa.\nBale avasi Realin maalihanat puolen tunnin pelin jälkeen puskemalla Angel di Marian keskityksen sisään. Vain kolme minuuttia myöhemmin Bale antoi keskityksen Karim Benzeman 2-0-maaliin. Toisella puoliajalla Bale osui kahdesti.\nLiigassa Real on kolmantena, kolme pistettä Barcelonan ja Atletico Madridin takana. Atletico nousi lauantaina tasoihin ottelun vähemmän pelanneen Barcan kanssa kaatamalla Elchen vieraissa 2-0.\nHäntäpään kamppailussa Celta Vigo voitti Almerian 3-1.


Vakuudettomia asuntolaina ja vuokralainen : päänsärky - Witamy na FORUM sojuszu OTCHŁAŃ uniwersum 26\nVakuudettomia asuntolaina ja vuokralainen : päänsärky\nWysłany: Nie 19:17, 09 Lut 2014 Temat postu: Vakuudettomia asuntolaina ja vuokralainen : päänsärky\nteknologioiden muuttamassa nopeammin . Nämä rahoituslaitokset ja car jälleenmyyjät hallita ihmiset kaikenlaisia ?? luottotietoja , mutta kautta luotto pisteet olosuhde saatat olla piesty ja että on aivan noloa [link widoczny dla zalogowanych] On olemassa useita ja online-yrityksille että tarjous auto lainat pieni luotto pisteet . Kun osto että moottoriajoneuvojen, sinun on osto energia , maksaa vakuutus suunnitelma ja maksaa aikataulu ylläpito mukaan lukien kaasu parannuksia . kuitenkin , Ehkä se keskiarvo joudut jotkut lisätyö saada it valtuutettu . Vain haitta joilla palkkapäivä laina saapuu kuten flip vaihtoehto.\nNämä jälleenrahoituksen vaihtoehtoja todella luotettavaa tapa saada kiireellinen tilanne käteistä . Kokonaan vakuutuksia, 1 järjestetty maksut kompensoida in full läsnäolo vakuutus [link widoczny dla zalogowanych] mitä vastausta rukouksen. Että he pitävät tätä on niin kauan kuin he antaa sinulle prosenttiosuus joka on tiettyjä kuukausittaisen lyhennyksen ja sinä mahdollisesti lopettaa tai poistamiseksi työstäsi, olet luultavasti ei pystyä löytää rahaa laskut oman rahoitusapulainan .\nSen mukana säännöllinen keskustelu olipa näiden nopeasti käteistä kehitys ovat todella kannattaa , jossa toisella puolella ylistäen niiden nopeus ja mukavuuden kun siirrät muiden varoittaa vastaan ?? näkymätön esteet . Halpaa lainat on palkitaan katselu teidän maksamalla valmiudet joten sinulla on jolla annettiin työllisyys.\nTämä on syy on tärkeää arvioimaan monta luotonantajien paketit parhaan paketti . raha liiketoimi on hyvin yksinkertainen. Joten, ilmetessä - teko nyt ! Edut tapa enemmän kuin kulut kestävyys samalla oman Motorola roi on uskomattoman nopea jos kehitä yksityiset aurinkopaneelit [link widoczny dla zalogowanych] aiheuttamia jatkuva kehittäminen internet teknologisten innovaatioiden , yksi ei täytyy nähdä laina yhtiön ja roikkua siitä, että hoidettu . Tämä on todella käytännön jos haluat käyttää rahoitusapulainan erilaisiin toiminnot , kuin vähentämällä määrä ennestään taloudelliset velvoitteet .\nJos ottaa arvosteli teidän elinkustannukset olet tunne että tulet aina painia luoda velka suunnitelma riittävän hyvä, sinun pitäisi myös kuljettaa pystyä arviointi onko DMP voi jopa nyt paras vaihtoehto sinulle . Tämä on usein henkisesti turmelevassa , mutta toimitettava sille joitakin vaikeaa ajatus .